# Uradni list C 219/2008

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 219 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5128. avgust 2008 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 219

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5128. avgust 2008

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2008/C 219/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5231 – Bain Capital/D&M) (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 219/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5210 – Siemens/Ortner/JV) (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 219/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5010 – Berkshire Hathaway/Munich Re/GAUM) (
  1
  ) | 2 |
| 2008/C 219/04 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5121 – News Corp/Premiere) (
  1
  ) | 2 |
| 2008/C 219/05 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5114 – Pernod Ricard/V&S) (
  1
  ) | 3 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2008/C 219/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5231 – Bain Capital/D&M) (
  1
  )

1

1

2008/C 219/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5210 – Siemens/Ortner/JV) (
  1
  )

1

1

2008/C 219/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5010 – Berkshire Hathaway/Munich Re/GAUM) (
  1
  )

1

2

2008/C 219/04

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5121 – News Corp/Premiere) (
  1
  )

1

2

2008/C 219/05

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5114 – Pernod Ricard/V&S) (
  1
  )

1

3

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2008/C 219/06 | Menjalni tečaji eura | 4 |
| 2008/C 219/07 | Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s 405. sestanka Svetovalnega odbora dne 20. marca 2006 o osnutku odločbe v zvezi z zadevo št. COMP/E-1/38.113 – Prokent/Tomra | 5 |
| 2008/C 219/08 | Mnenje predstavnika držav Efte o predhodnem osnutku odločbe v zvezi z zadevo št. COMP/E-1/38.113 – Prokent/Tomra – Sestanek z dne 20. marca 2006 Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje | 6 |
| 2008/C 219/09 | Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi št. COMP/E-1/38.113 – Prokent/Tomra (v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21) | 7 |
| 2008/C 219/10 | Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s 406. sestanka Svetovalnega odbora dne 27. marca 2006 o osnutku odločbe v zvezi z zadevo št. COMP/E-1/38.113 – Prokent/Tomra | 9 |
| 2008/C 219/11 | Mnenje predstavnika držav Efte o predhodnem osnutku odločbe v zvezi z zadevo št. COMP E-1/38.113 – Prokent/Tomra – Sestanek z dne 27. marca 2006 Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje | 10 |
| 2008/C 219/12 | Povzetek odločbe Komisije z dne 29. marca 2006 v zvezi s postopkom po členu 82 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in členu 54 Sporazuma EGP proti Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems B.V., Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB in Tomra Leergutsysteme GmbH (Zadeva št. COMP/E-1/38.113 – Prokent/Tomra) (
  1
  ) | 11 |
| 2008/C 219/13 | Mnenje Svetovalnega odbora za združitve s sestanka Svetovalnega odbora z dne 16. januarja 2008 o osnutku odločbe v zvezi z zadevo št. COMP/M.4734 – Ineos/Kerling – Država poročevalka: Italija | 16 |
| 2008/C 219/14 | Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi št. COMP/M.4734 – Ineos/Kerling (v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21) | 17 |
| 2008/C 219/15 | Povzetek odločbe Komisije z dne 30. januarja 2008 o združljivosti koncentracije s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP (Zadeva št. COMP/M.4734 – Ineos/Kerling) (
  1
  ) | 18 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2008/C 219/16 | Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni regionalni pomoči za naložbe (
  1
  ) | 21 |
| 2008/C 219/17 | Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (
  1
  ) | 24 |
| 2008/C 219/18 | Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni regionalni pomoči za naložbe (
  1
  ) | 27 |
| 2008/C 219/19 | Sporočilo Komisije v skladu s postopkom iz člena 4(1)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 – Sprememba, ki jo je uvedla Italija glede obveznosti javne službe za zračne prevoze na progah Trapani–Rim in v obratni smeri, Trapani–Cagliari in v obratni smeri, Trapani–Bari in v obratni smeri ter Trapani–Milano in v obratni smeri | 29 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2008/C 219/06

Menjalni tečaji eura

4

2008/C 219/07

Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s 405. sestanka Svetovalnega odbora dne 20. marca 2006 o osnutku odločbe v zvezi z zadevo št. COMP/E-1/38.113 – Prokent/Tomra

5

2008/C 219/08

Mnenje predstavnika držav Efte o predhodnem osnutku odločbe v zvezi z zadevo št. COMP/E-1/38.113 – Prokent/Tomra – Sestanek z dne 20. marca 2006 Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje

6

2008/C 219/09

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi št. COMP/E-1/38.113 – Prokent/Tomra (v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21)

(v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21)

7

2008/C 219/10

Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s 406. sestanka Svetovalnega odbora dne 27. marca 2006 o osnutku odločbe v zvezi z zadevo št. COMP/E-1/38.113 – Prokent/Tomra

9

2008/C 219/11

Mnenje predstavnika držav Efte o predhodnem osnutku odločbe v zvezi z zadevo št. COMP E-1/38.113 – Prokent/Tomra – Sestanek z dne 27. marca 2006 Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje

10

2008/C 219/12

Povzetek odločbe Komisije z dne 29. marca 2006 v zvezi s postopkom po členu 82 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in členu 54 Sporazuma EGP proti Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems B.V., Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB in Tomra Leergutsysteme GmbH (Zadeva št. COMP/E-1/38.113 – Prokent/Tomra) (
  1
  )

1

11

2008/C 219/13

Mnenje Svetovalnega odbora za združitve s sestanka Svetovalnega odbora z dne 16. januarja 2008 o osnutku odločbe v zvezi z zadevo št. COMP/M.4734 – Ineos/Kerling – Država poročevalka: Italija

16

2008/C 219/14

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi št. COMP/M.4734 – Ineos/Kerling (v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21)

(v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21)

17

2008/C 219/15

Povzetek odločbe Komisije z dne 30. januarja 2008 o združljivosti koncentracije s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP (Zadeva št. COMP/M.4734 – Ineos/Kerling) (
  1
  )

1

18

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2008/C 219/16

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni regionalni pomoči za naložbe (
  1
  )

1

21

2008/C 219/17

Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (
  1
  )

1

24

2008/C 219/18

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni regionalni pomoči za naložbe (
  1
  )

1

27

2008/C 219/19

Sporočilo Komisije v skladu s postopkom iz člena 4(1)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 – Sprememba, ki jo je uvedla Italija glede obveznosti javne službe za zračne prevoze na progah Trapani–Rim in v obratni smeri, Trapani–Cagliari in v obratni smeri, Trapani–Bari in v obratni smeri ter Trapani–Milano in v obratni smeri

29

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Komisija |
| 2008/C 219/20 | Opravljanje rednih zračnih prevozov – Javni razpis, ki ga je vlada province Åland v skladu s členom 4(1)(d) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 objavila za opravljanje rednih zračnih prevozov na progi Mariehamn (Åland) – Stockholm/Arlanda (Švedska) (
  1
  ) | 30 |
| 2008/C 219/21 | P-Lizbona: Opravljanje rednih zračnih prevozov – Javni razpis za zbiranje ponudb, ki ga je objavila Portugalska v skladu s členom 4(1)(d) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 v okviru mednarodnega javnega razpisa za opravljanje rednih zračnih prevozov na progi Lizbona–Vila Real–Bragança–Vila Real–Lizbona (
  1
  ) | 32 |
| 2008/C 219/22 | Opravljanje rednih zračnih prevozov – Javni razpis Združenega kraljestva v skladu s členom 4(1)(d) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 glede opravljanja rednih zračnih prevozov na progah Stornoway–Benbecula in Benbecula–Barra (Škotska) (
  1
  ) | 34 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2008/C 219/23 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5303 – Arques/SHC) (
  1
  ) | 36 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Komisija

2008/C 219/20

Opravljanje rednih zračnih prevozov – Javni razpis, ki ga je vlada province Åland v skladu s členom 4(1)(d) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 objavila za opravljanje rednih zračnih prevozov na progi Mariehamn (Åland) – Stockholm/Arlanda (Švedska) (
  1
  )

1

30

2008/C 219/21

P-Lizbona: Opravljanje rednih zračnih prevozov – Javni razpis za zbiranje ponudb, ki ga je objavila Portugalska v skladu s členom 4(1)(d) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 v okviru mednarodnega javnega razpisa za opravljanje rednih zračnih prevozov na progi Lizbona–Vila Real–Bragança–Vila Real–Lizbona (
  1
  )

1

32

2008/C 219/22

Opravljanje rednih zračnih prevozov – Javni razpis Združenega kraljestva v skladu s členom 4(1)(d) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 glede opravljanja rednih zračnih prevozov na progah Stornoway–Benbecula in Benbecula–Barra (Škotska) (
  1
  )

1

34

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2008/C 219/23

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5303 – Arques/SHC) (
  1
  )

1

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 28.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 219/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 219/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.5231 – Bain Capital/D&M)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 219/01)

Dne 13. avgusta 2008 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5231. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5231. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 28.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 219/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 219/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.5210 – Siemens/Ortner/JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 219/02)

Dne 31. julija 2008 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v nemščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5210. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5210. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 28.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 219/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 219/2

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.5010 – Berkshire Hathaway/Munich Re/GAUM)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 219/03)

Dne 14. julija 2008 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5010. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5010. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 28.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 219/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 219/2

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.5121 – News Corp/Premiere)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 219/04)

Komisija se je 25. junija 2008 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je v skladu s členom 6(1) v povezavi členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene poslovne skrivnosti, ki jih morda vsebuje. Na voljo bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentarno številko 32008M5121. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentarno številko 32008M5121. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 28.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 219/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 219/3

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.5114 – Pernod Ricard/V&S)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 219/05)

Komisija se je 17. julija 2008 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je v skladu s členom 6(1) v povezavi členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene poslovne skrivnosti, ki jih morda vsebuje. Na voljo bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentarno številko 32008M5114. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentarno številko 32008M5114. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 28.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 219/4 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 219/4

---

Menjalni tečaji eura (1)

27. avgusta 2008

(2008/C 219/06)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,4767 |
| JPY | japonski jen | 160,98 |
| DKK | danska krona | 7,4589 |
| GBP | funt šterling | 0,7997 |
| SEK | švedska krona | 9,3877 |
| CHF | švicarski frank | 1,6132 |
| ISK | islandska krona | 121,69 |
| NOK | norveška krona | 7,926 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,533 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 235,71 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7035 |
| PLN | poljski zlot | 3,327 |
| RON | romunski leu | 3,5475 |
| SKK | slovaška krona | 30,315 |
| TRY | turška lira | 1,7595 |
| AUD | avstralski dolar | 1,7114 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5417 |
| HKD | hongkonški dolar | 11,53 |
| NZD | novozelandski dolar | 2,103 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0914 |
| KRW | južnokorejski won | 1 597,42 |
| ZAR | južnoafriški rand | 11,4775 |
| CNY | kitajski juan | 10,0977 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,1644 |
| IDR | indonezijska rupija | 13 526,57 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9898 |
| PHP | filipinski peso | 67,34 |
| RUB | ruski rubelj | 36,295 |
| THB | tajski bat | 50,274 |
| BRL | brazilski real | 2,3959 |
| MXN | mehiški peso | 14,9634 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,4767

JPY

japonski jen

160,98

DKK

danska krona

7,4589

GBP

funt šterling

0,7997

SEK

švedska krona

9,3877

CHF

švicarski frank

1,6132

ISK

islandska krona

121,69

NOK

norveška krona

7,926

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,533

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

235,71

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7035

PLN

poljski zlot

3,327

RON

romunski leu

3,5475

SKK

slovaška krona

30,315

TRY

turška lira

1,7595

AUD

avstralski dolar

1,7114

CAD

kanadski dolar

1,5417

HKD

hongkonški dolar

11,53

NZD

novozelandski dolar

2,103

SGD

singapurski dolar

2,0914

KRW

južnokorejski won

1 597,42

ZAR

južnoafriški rand

11,4775

CNY

kitajski juan

10,0977

HRK

hrvaška kuna

7,1644

IDR

indonezijska rupija

13 526,57

MYR

malezijski ringit

4,9898

PHP

filipinski peso

67,34

RUB

ruski rubelj

36,295

THB

tajski bat

50,274

BRL

brazilski real

2,3959

MXN

mehiški peso

14,9634

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 28.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 219/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 219/5

---

Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s 405. sestanka Svetovalnega odbora dne 20. marca 2006 o osnutku odločbe v zvezi z zadevo št. COMP/E-1/38.113 – Prokent/Tomra

(2008/C 219/07)

| 1. | Svetovalni odbor soglaša s sklepno ugotovitvijo Komisije o upoštevnem trgu:






  (a) | proizvodni trg; |
| --- | --- | --- |

1.

Svetovalni odbor soglaša s sklepno ugotovitvijo Komisije o upoštevnem trgu:

(a)

proizvodni trg;

| (b) | geografski trg. |
| --- | --- |

(b)

geografski trg.

| 2. | Večina Svetovalnega odbora soglaša s sklepno ugotovitvijo Komisije, da je imela družba Tomra prevladujoči položaj na trgu za avtomate za povratno embalažo v petih zadevnih državah. Manjšina odbora se vzdrži. |
| --- | --- |

2.

Večina Svetovalnega odbora soglaša s sklepno ugotovitvijo Komisije, da je imela družba Tomra prevladujoči položaj na trgu za avtomate za povratno embalažo v petih zadevnih državah. Manjšina odbora se vzdrži.

| 3. | Večina Svetovalnega odbora soglaša s sklepno ugotovitvijo Komisije, da sta namen in posledica praks družbe Tomra omejevala konkurenco v smislu člena 82 Pogodbe ES in člena 54 Sporazuma EGP. Manjšina odbora ne soglaša. |
| --- | --- |

3.

Večina Svetovalnega odbora soglaša s sklepno ugotovitvijo Komisije, da sta namen in posledica praks družbe Tomra omejevala konkurenco v smislu člena 82 Pogodbe ES in člena 54 Sporazuma EGP. Manjšina odbora ne soglaša.

| 4. | Večina Svetovalnega odbora soglaša s sklepno ugotovitvijo Komisije, da bi prakse družbe Tomra lahko znatno vplivale na trgovino med državami članicami EU in pogodbenicami Sporazuma EGP. Manjšina odbora ne soglaša. |
| --- | --- |

4.

Večina Svetovalnega odbora soglaša s sklepno ugotovitvijo Komisije, da bi prakse družbe Tomra lahko znatno vplivale na trgovino med državami članicami EU in pogodbenicami Sporazuma EGP. Manjšina odbora ne soglaša.

| 5. | Večina Svetovalnega odbora soglaša s sklepno ugotovitvijo Komisije glede teže kršitve. Manjšina odbora ne soglaša. |
| --- | --- |

5.

Večina Svetovalnega odbora soglaša s sklepno ugotovitvijo Komisije glede teže kršitve. Manjšina odbora ne soglaša.

| 6. | Večina Svetovalnega odbora soglaša s sklepno ugotovitvijo Komisije glede trajanja kršitve. Manjšina odbora ne soglaša. |
| --- | --- |

6.

Večina Svetovalnega odbora soglaša s sklepno ugotovitvijo Komisije glede trajanja kršitve. Manjšina odbora ne soglaša.

| 7. | Svetovalni odbor priporoča objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

7.

Svetovalni odbor priporoča objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije.

| 8. | Svetovalni odbor poziva Komisijo, naj upošteva vse druge točke, ki so bile obravnavane med razpravo. |
| --- | --- |

8.

Svetovalni odbor poziva Komisijo, naj upošteva vse druge točke, ki so bile obravnavane med razpravo.

---

| 28.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 219/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 219/6

---

Mnenje predstavnika držav Efte o predhodnem osnutku odločbe v zvezi z zadevo št. COMP/E-1/38.113 – Prokent/Tomra

Sestanek z dne 20. marca 2006 Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje

(2008/C 219/08)

| 1. | Predstavnik držav Efte se strinja s sklepno ugotovitvijo Komisije glede upoštevnega trga:






  (a) | proizvodni trg; |
| --- | --- | --- |

1.

Predstavnik držav Efte se strinja s sklepno ugotovitvijo Komisije glede upoštevnega trga:

(a)

proizvodni trg;

| (b) | geografski trg. |
| --- | --- |

(b)

geografski trg.

| 2. | Predstavnik držav Efte se strinja s sklepno ugotovitvijo Komisije, da je imela družba Tomra prevladujoči položaj na trgu za avtomate za povratno embalažo v petih zadevnih državah. |
| --- | --- |

2.

Predstavnik držav Efte se strinja s sklepno ugotovitvijo Komisije, da je imela družba Tomra prevladujoči položaj na trgu za avtomate za povratno embalažo v petih zadevnih državah.

| 3. | Predstavnik držav Efte se strinja s sklepno ugotovitvijo Komisije, da je družba Tomra z namenom in posledicami svojih praks sta omejevala konkurenco v smislu člena 82 Pogodbe ES in člena 54 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

3.

Predstavnik držav Efte se strinja s sklepno ugotovitvijo Komisije, da je družba Tomra z namenom in posledicami svojih praks sta omejevala konkurenco v smislu člena 82 Pogodbe ES in člena 54 Sporazuma EGP.

| 4. | Predstavnik držav Efte se strinja s sklepno ugotovitvijo Komisije, da bi prakse družbe Tomra lahko znatno vplivale na trgovino med državami članicami EU in pogodbenicami Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

4.

Predstavnik držav Efte se strinja s sklepno ugotovitvijo Komisije, da bi prakse družbe Tomra lahko znatno vplivale na trgovino med državami članicami EU in pogodbenicami Sporazuma EGP.

| 5. | Predstavnik držav Efte se strinja s sklepno ugotovitvijo Komisije glede teže kršitve. |
| --- | --- |

5.

Predstavnik držav Efte se strinja s sklepno ugotovitvijo Komisije glede teže kršitve.

| 6. | Predstavnik držav Efte se strinja s sklepno ugotovitvijo Komisije glede trajanja kršitve. |
| --- | --- |

6.

Predstavnik držav Efte se strinja s sklepno ugotovitvijo Komisije glede trajanja kršitve.

| 7. | Predstavnik držav Efte priporoča objavo svojega mnenja v Uradnem listu Evropske Unije. |
| --- | --- |

7.

Predstavnik držav Efte priporoča objavo svojega mnenja v Uradnem listu Evropske Unije.

| 8. | Predstavnik držav Efte poziva Komisijo, naj upošteva vse druge točke, ki so bile obravnavane med razpravo. |
| --- | --- |

8.

Predstavnik držav Efte poziva Komisijo, naj upošteva vse druge točke, ki so bile obravnavane med razpravo.

---

| 28.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 219/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 219/7

---

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi št. COMP/E-1/38.113 – Prokent/Tomra

(v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21)

(2008/C 219/09)

Zadevni postopek je bil sprožen na podlagi tožbe, ki jo je 26. marca 2001 podjetje Prokent AG vložilo proti skupini Tomra (1). Tožba je prvotno zadevala zlorabo prevladujočega položaja skupine Tomra na trgu za dobavo tako imenovanih avtomatov za povratno embalažo ter sorodnih proizvodov, zlasti opreme za tehnične prostore, da bi tako konkurentom preprečili dostop do trga.

Komisija je v skladu s členom 56 Sporazuma EGP ugotovila, da je pristojna za to zadevo (2) in sprožila preiskavo. Posledično je Komisija sklenila, da je skupina Tomra prevladujoče podjetje v EU in na ozemlju držav Efte in da je v številnih državah članicah ES izvajalo izključitveno ravnanje, ki je v nasprotju s členom 82 Pogodbe ES in členom 54 Sporazuma EGP. To strategijo je po mnenju Komisije skupina Tomra izvajala zlasti z izključnimi sporazumi, količinskimi zavezami in shemami popustov.

V skladu s tem je Komisija 1. septembra 2004 izdala obvestilo o nasprotovanju, ki je zajemalo v glavnem strategijo in delovanje skupine Tomre do začetka leta 2003 (3). Obvestilo o nasprotovanju je bilo naslovljeno na (i) Tomra Systems ASA, (ii) Tomra Europe AS, (iii) Tomra Systems B.V., (iv) Tomra Systems GmbH, (v) Tomra Buttikksystemer AS, (vi) Tomra System AS (DK), (vii) Tomra Systems AB in (viii) Tomra Leergutsysteme GmbH.

Dostop do spisa

Do 13. septembra 2004 so imeli vsi naslovniki odobren popolni dostop do spisa.

Rok za odgovor

Po prejemu obvestila o nasprotovanju je skupina Tomra vložila prošnjo za podaljšanje roka za odgovor na dva meseca, ne da bi po mojem mnenju predložila dovolj dokazov za odobritev prošnje. Kljub temu sem izjemoma rok podaljšal do 14. novembra 2004.

Na drugo zahtevo skupine Tomra sem odobril naknadno podaljšanje roka do 22. novembra 2004. Skupina Tomra je navedla, da mora podatke, ki jih potrebuje za podroben odgovor na obvestilo o nasprotovanju „pridobiti na podlagi intervjujev z zaposlenimi, ki jim ni bilo treba shranjevati zapisnikov (...) in (da bi se morala) posvetovati z nekdanjimi zaposlenimi“. Potreba po uporabi intervjujev je lahko po mojem mnenju utemeljitev za podaljšanje roka za odgovor na obvestilo o nasprotovanju samo v izjemnih primerih. Zavzel sem stališče, da bi zaradi relativno vitke upravljalne strukture tak primer lahko bila skupina Tomra, vendar samo v omejenem obsegu.

Ustno zaslišanje

Skupina Tomra je uradno zaprosila za ustno zaslišanje v skladu s členom 12 Uredbe Komisije (ES) št. 773/2004, ki je potekalo 7. decembra 2004.

Posebne razmere pritožnika v tej zadevi

Kot navedeno zgoraj, je bil ta postopek sprožen na podlagi tožbe podjetja Prokent AG, nemškega konkurenta skupine Tomra. Septembra 2003 je šlo podjetje Prokent AG v stečaj, kapital družbe pa je prevzelo podjetje Wincor Nixdorf International GmbH. Komisija je bila 26. septembra 2003 obveščena, da je podjetje Prokent AG začelo s stečajnim postopkom.

V skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 773/2004 je bila 26. oktobra 2004 podjetju Wincor Nixdorf International GmbH v domnevi, da je pravni naslednik pritožnika, poslana nezaupna različica obvestila o nasprotovanju. Podjetje Komisiji ni predložilo nikakršnih pripomb in ni izrazilo želje po udeležbi na ustnem zaslišanju.

Službe Komisije pa so 6. maja 2005, tj. pet mesecev po ustnem zaslišanju, prejele obvestilo odvetnika, da je pooblaščenec podjetja Proken AG, ki še ni izgubilo statusa pravnega subjekta, in bo zastopal interese podjetja v tem protimonopolnem postopku. Poleg tega je zahteval izvode vseh odločb, ki jih je do tedaj sprejela Komisija. Tako mu je bila 27. maja 2005 poslana nezaupna različica obvestila o nasprotovanju, ki je podjetje Proken AG pozivala, naj posreduje svoje pripombe do 24. junija 2005. Na zahtevo je bil 15. junija 2005 ta rok podaljšan do 5. avgusta 2005. Službe Komisije so podjetju Prokent AG tudi ponudile možnost, da na srečanju, ki bi potekalo v prostorih Komisije in v moji prisotnosti, poda ustna stališča o zadevi.

Komisija je prejela telefaks z dne 16. avgusta 2005, v katerem je podjetje Prokent AG sporočilo, da na obvestilo o nasprotovanju ne bo podalo pisnih pripomb. V elektronskem sporočilu z dne 18. novembra 2005 pa je tudi zavrnilo predlog Komisije, da bi podalo ustna stališča.

Glede na to, da je Komisija nemudoma sprejela popravne ukrepe in upoštevala dejstvo, da pritožnik po stečaju ni izgubil statusa pravnega subjekta, menim, da so bile procesne pravice pritožnika v tem postopku v celoti spoštovane.

Končna usmerjenost Komisije

Generalni direktorat za konkurenco je v pisnem odgovoru in na ustnem zaslišanju obravnaval razloge in dejstva, ki jih je posredovala skupina Tomra. Posledično je bila Danska odstranjena s seznama držav, v katerih je bila ugotovljena zloraba položaja, danska podružnica Tomra System AS pa tako ni več naslovnica končne odločbe.

Na podlagi zgoraj navedenega menim, da osnutek odločbe vsebuje le ugovore, o katerih sta stranki imeli priložnost izraziti svoja mnenja.

Menim, da je bila pravica do zaslišanja udeležencev v tem postopku spoštovana.

Bruselj, 22. marca 2006

Serge DURANDE

---

(1)  V nadaljnjem besedilu „skupina Tomra“.

1

(2)  Promet skupine Tomra na ozemlju držav Efte ni znašal 33 % ali več njenega prometa v EGP. Več konkurentov je imelo sedež v državah članicah ES, skupina Tomra pa je imela v državi članici ES proizvodno podružnico.

2

(3)  Skupina Tomra je aprila 2000 Komisiji predložila prošnjo za poravnavo zadeve. Po mnenju Komisije v tistem trenutku to ni bilo primerno, zato je izdala obvestilo o nasprotovanju.

3

---

| 28.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 219/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 219/9

---

Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s 406. sestanka Svetovalnega odbora dne 27. marca 2006 o osnutku odločbe v zvezi z zadevo št. COMP/E-1/38.113 – Prokent/Tomra

(2008/C 219/10)

| 1. | Večina Svetovalnega odbora soglaša s sklepno ugotovitvijo Komisije glede teže kršitve. Manjšina odbora soglaša, manjšina pa se vzdrži iz postopkovnih razlogov. |
| --- | --- |

1.

Večina Svetovalnega odbora soglaša s sklepno ugotovitvijo Komisije glede teže kršitve. Manjšina odbora soglaša, manjšina pa se vzdrži iz postopkovnih razlogov.

| 2. | Večina Svetovalnega odbora soglaša s sklepno ugotovitvijo Komisije glede začetnega zneska globe. Manjšina odbora ne soglaša. |
| --- | --- |

2.

Večina Svetovalnega odbora soglaša s sklepno ugotovitvijo Komisije glede začetnega zneska globe. Manjšina odbora ne soglaša.

| 3. | Večina Svetovalnega odbora soglaša s sklepno ugotovitvijo Komisije glede trajanja kršitve. Manjšina odbora ne soglaša. |
| --- | --- |

3.

Večina Svetovalnega odbora soglaša s sklepno ugotovitvijo Komisije glede trajanja kršitve. Manjšina odbora ne soglaša.

| 4. | (a) | Večina Svetovalnega odbora soglaša s Komisijo, da obteževalnih okoliščin ni. Manjšina odbora se vzdrži. |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

Večina Svetovalnega odbora soglaša s Komisijo, da obteževalnih okoliščin ni. Manjšina odbora se vzdrži.

| (b) | Večina Svetovalnega odbora soglaša s Komisijo, da olajševalnih okoliščin ni. Manjšina odbora se vzdrži. |
| --- | --- |

(b)

Večina Svetovalnega odbora soglaša s Komisijo, da olajševalnih okoliščin ni. Manjšina odbora se vzdrži.

| 5. | Večina Svetovalnega odbora soglaša s Komisijo glede končnih zneskov glob za kršitev člena 82 ES. Manjšina odbora ne soglaša. |
| --- | --- |

5.

Večina Svetovalnega odbora soglaša s Komisijo glede končnih zneskov glob za kršitev člena 82 ES. Manjšina odbora ne soglaša.

| 6. | Svetovalni odbor priporoča objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

6.

Svetovalni odbor priporoča objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije.

---

| 28.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 219/10 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 219/10

---

Mnenje predstavnika držav Efte o predhodnem osnutku odločbe v zvezi z zadevo št. COMP E-1/38.113 – Prokent/Tomra

Sestanek z dne 27. marca 2006 Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje

(2008/C 219/11)

| 1. | Svetovalni odbor se strinja s sklepno ugotovitvijo Komisije glede teže kršitve. |
| --- | --- |

1.

Svetovalni odbor se strinja s sklepno ugotovitvijo Komisije glede teže kršitve.

| 2. | Svetovalni odbor se strinja s sklepno ugotovitvijo Komisije glede začetnega zneska globe. |
| --- | --- |

2.

Svetovalni odbor se strinja s sklepno ugotovitvijo Komisije glede začetnega zneska globe.

| 3. | Svetovalni odbor se strinja s sklepno ugotovitvijo Komisije glede trajanja kršitve. |
| --- | --- |

3.

Svetovalni odbor se strinja s sklepno ugotovitvijo Komisije glede trajanja kršitve.

| 4. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da ni:






  1. | oteževalnih okoliščin; |
| --- | --- | --- |

4.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da ni:

1.

oteževalnih okoliščin;

| 2. | olajševalnih okoliščin. |
| --- | --- |

2.

olajševalnih okoliščin.

| 5. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo glede končnih zneskov glob za kršitev člena 82 ES. |
| --- | --- |

5.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo glede končnih zneskov glob za kršitev člena 82 ES.

| 6. | Svetovalni odbor priporoča objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

6.

Svetovalni odbor priporoča objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije.

| 7. | Svetovalni odbor poziva Komisijo, naj upošteva vse druge točke, ki so bile obravnavane med razpravo. |
| --- | --- |

7.

Svetovalni odbor poziva Komisijo, naj upošteva vse druge točke, ki so bile obravnavane med razpravo.

---

| 28.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 219/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 219/11

---

Povzetek odločbe Komisije

z dne 29. marca 2006

v zvezi s postopkom po členu 82 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in členu 54 Sporazuma EGP proti Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems B.V., Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB in Tomra Leergutsysteme GmbH

(Zadeva št. COMP/E-1/38.113 – Prokent/Tomra)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 219/12)

| 1. | Komisija je 29. marca 2006 sprejela odločbo v zvezi s postopkom po členu 82 Pogodbe ES in členu 54 Sporazuma EGP. V skladu z določbami člena 30 Uredbe (ES) št. 1/2003 Komisija objavlja imena strank in glavno vsebino Odločbe, vključno z naloženimi kaznimi, ob upoštevanju pravnega interesa podjetij do varovanja poslovnih interesov. Nezaupna različica celotnega besedila Odločbe je na voljo v verodostojnih jezikih zadeve in delovnih jezikih Komisije na spletni strani GD COMP:
  http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html |
| --- | --- |

1.

Komisija je 29. marca 2006 sprejela odločbo v zvezi s postopkom po členu 82 Pogodbe ES in členu 54 Sporazuma EGP. V skladu z določbami člena 30 Uredbe (ES) št. 1/2003 Komisija objavlja imena strank in glavno vsebino Odločbe, vključno z naloženimi kaznimi, ob upoštevanju pravnega interesa podjetij do varovanja poslovnih interesov. Nezaupna različica celotnega besedila Odločbe je na voljo v verodostojnih jezikih zadeve in delovnih jezikih Komisije na spletni strani GD COMP:

http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

1.   POVZETEK KRŠITVE

1.1   Uvod

| 2. | Odločba je bila naslovljena na Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems B.V., Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB in Tomra Leergusysteme GmbH (v nadaljnjem besedilu „skupina Tomra“). Skupina Tomra posluje na področju zbiranja prazne embalaže pijač. Njena glavna dejavnost v EGP je dobava tako imenovanih avtomatov za povratno embalažo, ki se uporabljajo za zbiranje prazne embalaže pijač. Promet skupine Tomra na svetovnem trgu je znašal približno 273 milijonov EUR leta 1999, 342 milijonov EUR leta 2000, 368 milijonov EUR leta 2001 in 336 milijonov EUR leta 2002. |
| --- | --- |

2.

Odločba je bila naslovljena na Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems B.V., Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB in Tomra Leergusysteme GmbH (v nadaljnjem besedilu „skupina Tomra“). Skupina Tomra posluje na področju zbiranja prazne embalaže pijač. Njena glavna dejavnost v EGP je dobava tako imenovanih avtomatov za povratno embalažo, ki se uporabljajo za zbiranje prazne embalaže pijač. Promet skupine Tomra na svetovnem trgu je znašal približno 273 milijonov EUR leta 1999, 342 milijonov EUR leta 2000, 368 milijonov EUR leta 2001 in 336 milijonov EUR leta 2002.

| 3. | Pritožnik Prokent AG („Prokent“) je imel do stečaja sedež v Ilmenau, Nemčija. Kot skupina Tomra je bil dobavitelj avtomatov za povratno embalažo ter sorodnih proizvodov. Leta 2000 je znašal njegov promet približno 2,3 milijona EUR in leta 2001 približno 4,2 milijona EUR. Prokent je svoje izdelke prodajal pretežno v Nemčiji, poskušal pa je priti tudi na nacionalne trge. Po njegovem stečaju je njegova sredstva odkupilo podjetje Wincor Nixdorf Technologies GmbH s sedežem v Paderbornu, Nemčija, in septembra 2003 prevzelo njegove nekdanje dejavnosti. |
| --- | --- |

3.

Pritožnik Prokent AG („Prokent“) je imel do stečaja sedež v Ilmenau, Nemčija. Kot skupina Tomra je bil dobavitelj avtomatov za povratno embalažo ter sorodnih proizvodov. Leta 2000 je znašal njegov promet približno 2,3 milijona EUR in leta 2001 približno 4,2 milijona EUR. Prokent je svoje izdelke prodajal pretežno v Nemčiji, poskušal pa je priti tudi na nacionalne trge. Po njegovem stečaju je njegova sredstva odkupilo podjetje Wincor Nixdorf Technologies GmbH s sedežem v Paderbornu, Nemčija, in septembra 2003 prevzelo njegove nekdanje dejavnosti.

1.2   Postopek

| 4. | Komisija je 26. marca 2001 prejela pritožbo podjetja Prokent, v kateri Komisijo poziva, naj prouči, ali je skupina Tomra zlorabila svoj prevladujoči položaj, ko je podjetju Prokent preprečevala dostop na trg. Komisija je opravila preglede 26. in 27. septembra 2001. Po številnih zahtevkih za informacije je Komisija 1. septembra 2004 sprejela obvestilo o nasprotovanju, naslovljeno na Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS in odvisne družbe skupine Tomra v šestih pogodbenicah EGP. Skupina Tomra je odgovorila na obvestilo o nasprotovanju 22. novembra 2004. Ustno zaslišanje je potekalo 7. decembra 2004. |
| --- | --- |

4.

Komisija je 26. marca 2001 prejela pritožbo podjetja Prokent, v kateri Komisijo poziva, naj prouči, ali je skupina Tomra zlorabila svoj prevladujoči položaj, ko je podjetju Prokent preprečevala dostop na trg. Komisija je opravila preglede 26. in 27. septembra 2001. Po številnih zahtevkih za informacije je Komisija 1. septembra 2004 sprejela obvestilo o nasprotovanju, naslovljeno na Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS in odvisne družbe skupine Tomra v šestih pogodbenicah EGP. Skupina Tomra je odgovorila na obvestilo o nasprotovanju 22. novembra 2004. Ustno zaslišanje je potekalo 7. decembra 2004.

1.3   Člen 82 Pogodbe in člen 54 Sporazuma EGP

1.3.1   Prevladujoči položaj

| 5. | Skupina Tomra in njeni konkurenti dobavljajo tako imenovane avtomate za povratno embalažo ter sorodne proizvode, zlasti opremo za tehnične prostore (1). Opravljajo tudi storitve v zvezi s proizvodi, ki jih prodajajo, kot na primer vzdrževanje in popravila. Avtomati za povratno embalažo prepoznajo embalažo po določenih parametrih, kot sta oblika in/ali črtna koda in izračunajo kavcijo, ki jo je treba vrniti strankam. |
| --- | --- |

5.

Skupina Tomra in njeni konkurenti dobavljajo tako imenovane avtomate za povratno embalažo ter sorodne proizvode, zlasti opremo za tehnične prostore (1). Opravljajo tudi storitve v zvezi s proizvodi, ki jih prodajajo, kot na primer vzdrževanje in popravila. Avtomati za povratno embalažo prepoznajo embalažo po določenih parametrih, kot sta oblika in/ali črtna koda in izračunajo kavcijo, ki jo je treba vrniti strankam.

| 6. | Skupina Tomra je začela avtomate za povratno embalažo dobavljati leta 1972 in je od takrat vodilna na trgu. Vsi drugi dobavitelji avtomatov za povratno embalažo so bili v času preiskave zelo majhne gospodarske družbe z nizkim številom zaposlenih in so poslovali samo v eni državi ali v majhnem številu pogodbenic EGP. Avtomati za povratno embalažo se običajno namestijo na maloprodajna mesta, kot so supermarketi, zato so stranke običajno skupine trgovcev na drobno, katerih število se je v zadnjem času zaradi procesa konsolidacije na trgu zmanjšalo. |
| --- | --- |

6.

Skupina Tomra je začela avtomate za povratno embalažo dobavljati leta 1972 in je od takrat vodilna na trgu. Vsi drugi dobavitelji avtomatov za povratno embalažo so bili v času preiskave zelo majhne gospodarske družbe z nizkim številom zaposlenih in so poslovali samo v eni državi ali v majhnem številu pogodbenic EGP. Avtomati za povratno embalažo se običajno namestijo na maloprodajna mesta, kot so supermarketi, zato so stranke običajno skupine trgovcev na drobno, katerih število se je v zadnjem času zaradi procesa konsolidacije na trgu zmanjšalo.

1.3.1.1   Upoštevni proizvodni trg

| 7. | Avtomatizirano ali ročno rokovanje z embalažo je morda funkcionalno zamenljivo, ni pa zamenljivo z vidika dejanskega ali potencialnega kupca proizvodov skupine Tomra, saj ročno rokovanje ne zadovoljuje njegovih potreb. Stranke imajo raje avtomate za povratno embalažo kot ročno rokovanje pretežno zaradi stroškov dela in storitev za kupce. Zato v nasprotju s trditvami skupine Tomra ročno rokovanje ni del istega proizvodnega trga. |
| --- | --- |

7.

Avtomatizirano ali ročno rokovanje z embalažo je morda funkcionalno zamenljivo, ni pa zamenljivo z vidika dejanskega ali potencialnega kupca proizvodov skupine Tomra, saj ročno rokovanje ne zadovoljuje njegovih potreb. Stranke imajo raje avtomate za povratno embalažo kot ročno rokovanje pretežno zaradi stroškov dela in storitev za kupce. Zato v nasprotju s trditvami skupine Tomra ročno rokovanje ni del istega proizvodnega trga.

| 8. | Ob upoštevanju, da se avtomati za povratno embalažo, zasnovani za uporabo v menzah ali kioskih, razlikujejo od avtomatov za povratno embalažo na maloprodajnih mestih, in ker so zadevni udeleženci na trgu, to je dobavitelji in stranke zadevnih proizvodov, različni, avtomati za povratno embalažo, zasnovani za uporabo v menzah ali kioskih, ne morejo biti del istega proizvodnega trga kot avtomati za povratno embalažo za maloprodajna mesta. |
| --- | --- |

8.

Ob upoštevanju, da se avtomati za povratno embalažo, zasnovani za uporabo v menzah ali kioskih, razlikujejo od avtomatov za povratno embalažo na maloprodajnih mestih, in ker so zadevni udeleženci na trgu, to je dobavitelji in stranke zadevnih proizvodov, različni, avtomati za povratno embalažo, zasnovani za uporabo v menzah ali kioskih, ne morejo biti del istega proizvodnega trga kot avtomati za povratno embalažo za maloprodajna mesta.

| 9. | Pri pregledu značilnosti proizvoda, predvideno uporabo strojev in njihovo ceno, se zdi, da samostoječih strojev nižjega cenovnega razreda (2) ni ustrezno šteti za zamenljive z drugimi avtomati za povratno embalažo, ki jih zahtevajo trgovci hrane na drobno. Obstajajo upravičeni razlogi za domnevo, da obstaja ločen trg za avtomate in sisteme za povratno embalažo višjega cenovnega razreda in Komisija meni, da bi bila to bolj priporočljiva opredelitev trga. Vendar lahko ostaja odprto vprašanje, ali avtomati za povratno embalažo višjega cenovnega razreda pomenijo ločen trg ali del celovitega trga za avtomate za povratno embalažo, vključno s stroji nižjega cenovnega razreda. Presoja konkurenčnosti je ista v primeru enega celovitega trga za avtomate za povratno embalažo ali ločenega trga za stroje višjega cenovnega razreda. |
| --- | --- |

9.

Pri pregledu značilnosti proizvoda, predvideno uporabo strojev in njihovo ceno, se zdi, da samostoječih strojev nižjega cenovnega razreda (2) ni ustrezno šteti za zamenljive z drugimi avtomati za povratno embalažo, ki jih zahtevajo trgovci hrane na drobno. Obstajajo upravičeni razlogi za domnevo, da obstaja ločen trg za avtomate in sisteme za povratno embalažo višjega cenovnega razreda in Komisija meni, da bi bila to bolj priporočljiva opredelitev trga. Vendar lahko ostaja odprto vprašanje, ali avtomati za povratno embalažo višjega cenovnega razreda pomenijo ločen trg ali del celovitega trga za avtomate za povratno embalažo, vključno s stroji nižjega cenovnega razreda. Presoja konkurenčnosti je ista v primeru enega celovitega trga za avtomate za povratno embalažo ali ločenega trga za stroje višjega cenovnega razreda.

| 10. | Zato presoja konkurenčnosti v Odločbi temelji na trgu avtomatov ali sistemov za povratno embalažo višjega cenovnega razreda, vključno zlasti z vsemi avtomati za povratno embalažo, ki jih je mogoče namestiti skozi steno in povezati s tehnično opremo, in tudi na celovitem trgu, ki vključuje stroje višjega in nižjega cenovnega razreda. Širša opredelitev trga pomeni delovno osnovo, saj prinaša ugodnejše številke v korist skupine Tomra. |
| --- | --- |

10.

Zato presoja konkurenčnosti v Odločbi temelji na trgu avtomatov ali sistemov za povratno embalažo višjega cenovnega razreda, vključno zlasti z vsemi avtomati za povratno embalažo, ki jih je mogoče namestiti skozi steno in povezati s tehnično opremo, in tudi na celovitem trgu, ki vključuje stroje višjega in nižjega cenovnega razreda. Širša opredelitev trga pomeni delovno osnovo, saj prinaša ugodnejše številke v korist skupine Tomra.

1.3.1.2   Upoštevni geografski trg

| 11. | Vrste in količine embalaže pijač, za katere se plačuje kavcija (3), v dani pogodbenici EGP določajo zmogljivosti za ravnanje s povratno embalažo in modele avtomatov, ki se tržijo v zadevni državi. Kljub primerom čezmejne konsolidacije in sodelovanja v sektorju maloprodaje živil, so stranke in njihovi procesi nabave pretežno organizirani na nacionalni ravni. Poleg tega so v obdobju 1997–2002 dobavitelji avtomatov za povratno embalažo razen skupine Tomra poslovali samo v eni ali v majhnem številu pogodbenic EGP. Vsi ti dejavniki kažejo, da pogoji konkurence v EGP v obravnavanem obdobju niso bili usklajeni in da so bili upoštevni geografski trgi po obsegu nacionalni. |
| --- | --- |

11.

Vrste in količine embalaže pijač, za katere se plačuje kavcija (3), v dani pogodbenici EGP določajo zmogljivosti za ravnanje s povratno embalažo in modele avtomatov, ki se tržijo v zadevni državi. Kljub primerom čezmejne konsolidacije in sodelovanja v sektorju maloprodaje živil, so stranke in njihovi procesi nabave pretežno organizirani na nacionalni ravni. Poleg tega so v obdobju 1997–2002 dobavitelji avtomatov za povratno embalažo razen skupine Tomra poslovali samo v eni ali v majhnem številu pogodbenic EGP. Vsi ti dejavniki kažejo, da pogoji konkurence v EGP v obravnavanem obdobju niso bili usklajeni in da so bili upoštevni geografski trgi po obsegu nacionalni.

1.3.1.3   Prevladujoči položaj

| 12. | Skupina Tomra je od prihoda na trg vodilni na trgu in ima zelo velike tržne deleže. Glede na letna poročila in interne dokumente, od katerih naj bi se vsaj letna poročila nanašala na avtomate za povratno embalažo višjega cenovnega razreda, so v obdobju do leta 1997 v Evropi tržni deleži skupine Tomra ves čas presegali 70 %. Od leta 1997 tržni deleži skupine Tomra v Evropi presegajo 95 %. Na vseh upoštevanih trgih je bil tržni delež skupine Tomra večkratnik tržnih deležev njegovih konkurentov. Tekmeci skupine Tomra, vključno s tistimi, ki so imeli možnost postati močni konkurenti, so bili vsi majhne ali zelo majhne gospodarske družbe z zelo nizkim prometom in zelo majhnim številom zaposlenih. Sposobnost in odločenost skupine Tomra, da pridobi svoje najbolj resne konkurente in/ali konkurente, ki bi to lahko postali v prihodnje, sta še nadalje zmanjšali možnosti za razvoj prave konkurence. Poleg tega ni bilo nobene znatne izravnalne kupne moči, ki bi bila sposobna izzvati prevladujoči položaj skupine Tomra na katerem koli zadevnem trgu. Skupina Tomra je zato prevladujoče podjetje na skupnem trgu in na ozemlju EGP ter na precejšnjih delih skupnega trga in ozemlja EGP, kar pomeni, da je prevladujoče podjetje v smislu člena 82 Pogodbe in člena 54 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

12.

Skupina Tomra je od prihoda na trg vodilni na trgu in ima zelo velike tržne deleže. Glede na letna poročila in interne dokumente, od katerih naj bi se vsaj letna poročila nanašala na avtomate za povratno embalažo višjega cenovnega razreda, so v obdobju do leta 1997 v Evropi tržni deleži skupine Tomra ves čas presegali 70 %. Od leta 1997 tržni deleži skupine Tomra v Evropi presegajo 95 %. Na vseh upoštevanih trgih je bil tržni delež skupine Tomra večkratnik tržnih deležev njegovih konkurentov. Tekmeci skupine Tomra, vključno s tistimi, ki so imeli možnost postati močni konkurenti, so bili vsi majhne ali zelo majhne gospodarske družbe z zelo nizkim prometom in zelo majhnim številom zaposlenih. Sposobnost in odločenost skupine Tomra, da pridobi svoje najbolj resne konkurente in/ali konkurente, ki bi to lahko postali v prihodnje, sta še nadalje zmanjšali možnosti za razvoj prave konkurence. Poleg tega ni bilo nobene znatne izravnalne kupne moči, ki bi bila sposobna izzvati prevladujoči položaj skupine Tomra na katerem koli zadevnem trgu. Skupina Tomra je zato prevladujoče podjetje na skupnem trgu in na ozemlju EGP ter na precejšnjih delih skupnega trga in ozemlja EGP, kar pomeni, da je prevladujoče podjetje v smislu člena 82 Pogodbe in člena 54 Sporazuma EGP.

1.3.2   Prakse skupine Tomra

1.3.2.1   Strategija skupine Tomra

| 13. | Strategija skupine Tomra je temeljila na politiki, ki si je na različne načine prizadevala ohraniti prevladujoči položaj in tržni delež: (i) konkurentom je preprečevala vstop na trg, (ii) z omejevanjem njihovih možnosti za rast si je prizadevala ohraniti konkurente šibke in (iii) končno s prevzemom ali kako drugače oslabila in izločila konkurente, zlasti tiste, za katere se je domnevalo, da bi lahko postali resni izzivalci. Skupina Tomra je za dosego tega cilja uporabila različne protikonkurenčne prakse, vključno z izključnimi in prednostnimi sporazumi o dobavi ter sporazumi, ki so vsebovali individualizirane količinske zaveze in individualizirane retroaktivne sheme popustov. Slednja vrsta sporazumov ali pogojev se običajno nanaša na količine, ki predstavljajo celoto ali velik delež potreb stranke v danem referenčnem obdobju. Pogosto se imenujejo „velika skupinska naročila“. Skupina Tomra je take prakse uporabljala zlasti v pričakovanju vstopa na trg, bodisi zaradi načrtovane uvedbe nove zakonodaje o uvedbi sistema kavcij ali drugače, ali kot odziv na izvajanje take zakonodaje, ker se je zavedal, da morajo konkurenti doseči določene količine prodaje, da postanejo donosne. Splošno strategijo skupine Tomra ne potrjujejo samo različne prakse, ki jih je uporabljala; bila je tudi predmet obsežnih razprav v okviru skupine ob različnih priložnostih, kot so srečanja in konference ter v dopisovanju, na primer po elektronski pošti. |
| --- | --- |

13.

Strategija skupine Tomra je temeljila na politiki, ki si je na različne načine prizadevala ohraniti prevladujoči položaj in tržni delež: (i) konkurentom je preprečevala vstop na trg, (ii) z omejevanjem njihovih možnosti za rast si je prizadevala ohraniti konkurente šibke in (iii) končno s prevzemom ali kako drugače oslabila in izločila konkurente, zlasti tiste, za katere se je domnevalo, da bi lahko postali resni izzivalci. Skupina Tomra je za dosego tega cilja uporabila različne protikonkurenčne prakse, vključno z izključnimi in prednostnimi sporazumi o dobavi ter sporazumi, ki so vsebovali individualizirane količinske zaveze in individualizirane retroaktivne sheme popustov. Slednja vrsta sporazumov ali pogojev se običajno nanaša na količine, ki predstavljajo celoto ali velik delež potreb stranke v danem referenčnem obdobju. Pogosto se imenujejo „velika skupinska naročila“. Skupina Tomra je take prakse uporabljala zlasti v pričakovanju vstopa na trg, bodisi zaradi načrtovane uvedbe nove zakonodaje o uvedbi sistema kavcij ali drugače, ali kot odziv na izvajanje take zakonodaje, ker se je zavedal, da morajo konkurenti doseči določene količine prodaje, da postanejo donosne. Splošno strategijo skupine Tomra ne potrjujejo samo različne prakse, ki jih je uporabljala; bila je tudi predmet obsežnih razprav v okviru skupine ob različnih priložnostih, kot so srečanja in konference ter v dopisovanju, na primer po elektronski pošti.

| 14. | Skupina Tomra je bila osredotočena na preprečevanje vstopa na trg, proučevala in nudila sodelovanje z veliko manjšimi konkurenti, ki so pravkar prišli na trg, in/ali jih izrinila s trga, ter dajala prednost dolgoročnim prednostnim sporazumom o dobavi in velikim skupinskim naročilom. Slednje ni strategija, omejena na običajen proces konkurence in izbiro, ki iz nje izhaja. Zasnovana je namreč tako, da ovira ta proces in preprečuje izgubo prevladujočega položaja podjetja. |
| --- | --- |

14.

Skupina Tomra je bila osredotočena na preprečevanje vstopa na trg, proučevala in nudila sodelovanje z veliko manjšimi konkurenti, ki so pravkar prišli na trg, in/ali jih izrinila s trga, ter dajala prednost dolgoročnim prednostnim sporazumom o dobavi in velikim skupinskim naročilom. Slednje ni strategija, omejena na običajen proces konkurence in izbiro, ki iz nje izhaja. Zasnovana je namreč tako, da ovira ta proces in preprečuje izgubo prevladujočega položaja podjetja.

1.3.2.2   Izvajanje

| 15. | Skupina Tomra je politiko oviranja dostopa konkurentov na trg izvajala zlasti s:






  — | sklepanjem izključnih sporazumov s številnimi strankami za dobavo avtomatov za povratno embalažo v petih državah EGP (Avstrija, Nemčija, Nizozemska, Norveška in Švedska) v obdobju 1998–2002, |
| --- | --- | --- |

15.

Skupina Tomra je politiko oviranja dostopa konkurentov na trg izvajala zlasti s:

—

sklepanjem izključnih sporazumov s številnimi strankami za dobavo avtomatov za povratno embalažo v petih državah EGP (Avstrija, Nemčija, Nizozemska, Norveška in Švedska) v obdobju 1998–2002,

| — | sklepanjem sporazumov s svojimi strankami v obdobju 1998–2002, s katerimi jim nalaga individualizirane ciljne količine, ki ustrezajo celotnemu ali skoraj celotnemu povpraševanju po avtomatih za povratno embalažo v določenem obdobju. Stranke so dobile popust, če so se zavezale kupiti dogovorjeno ciljno količino, |
| --- | --- |

—

sklepanjem sporazumov s svojimi strankami v obdobju 1998–2002, s katerimi jim nalaga individualizirane ciljne količine, ki ustrezajo celotnemu ali skoraj celotnemu povpraševanju po avtomatih za povratno embalažo v določenem obdobju. Stranke so dobile popust, če so se zavezale kupiti dogovorjeno ciljno količino,

| — | sklepanjem sporazumov z gospodarskimi družbami za maloprodajo v obdobju 1998–2002 v petih državah EGP, s katerimi je vzpostavila individualizirane retroaktivne sheme popustov, katerih pragovi so ustrezali celotnemu ali skoraj celotnemu povpraševanju strank. |
| --- | --- |

—

sklepanjem sporazumov z gospodarskimi družbami za maloprodajo v obdobju 1998–2002 v petih državah EGP, s katerimi je vzpostavila individualizirane retroaktivne sheme popustov, katerih pragovi so ustrezali celotnemu ali skoraj celotnemu povpraševanju strank.

| 16. | Skupina Tomra je prek svojih odvisnih družb izvajala zgoraj opisane prakse na petih nacionalnih trgih (Avstrija, Nemčija, Nizozemska, Norveška in Švedska). |
| --- | --- |

16.

Skupina Tomra je prek svojih odvisnih družb izvajala zgoraj opisane prakse na petih nacionalnih trgih (Avstrija, Nemčija, Nizozemska, Norveška in Švedska).

2.   PRESOJA PRAKS PO ČLENU 82 POGODBE ES IN ČLENU 54 SPORAZUMA EGP

| 17. | Člen 82 Pogodbe in člen 54 Sporazuma EGP prepovedujeta zlorabo prevladujočega položaja, ki ga ima podjetje na upoštevnem trgu. Sodišče je razsodilo, da podjetje, ki ima prevladujoči položaj in zavezuje kupce, tudi če je to na zahtevo kupcev, z obvezo ali obljubo, da bodo vse ali večino svojih potreb pridobili izključno od navedenega podjetja, zlorablja svoj prevladujoči položaj v smislu člena 82 Pogodbe, če je zadevna obveznost določena brez podrobnejšega opisa ali se prevzame zaradi odobritve popusta. To se uporablja za primere, ko prevladujoča družba dobi popolno izključnost in tudi kadar se stranka zaveže kupiti določen odstotek svojih potreb od prevladujoče družbe (4). Isto velja v primerih, ko so nakupni cilji za dano obdobje izraženi v absolutnih številkah, kadar te količine pomenijo vse ali velik delež strankinih potreb ali njegove sposobnosti absorpcije v zadevnem pogodbenem obdobju (5). |
| --- | --- |

17.

Člen 82 Pogodbe in člen 54 Sporazuma EGP prepovedujeta zlorabo prevladujočega položaja, ki ga ima podjetje na upoštevnem trgu. Sodišče je razsodilo, da podjetje, ki ima prevladujoči položaj in zavezuje kupce, tudi če je to na zahtevo kupcev, z obvezo ali obljubo, da bodo vse ali večino svojih potreb pridobili izključno od navedenega podjetja, zlorablja svoj prevladujoči položaj v smislu člena 82 Pogodbe, če je zadevna obveznost določena brez podrobnejšega opisa ali se prevzame zaradi odobritve popusta. To se uporablja za primere, ko prevladujoča družba dobi popolno izključnost in tudi kadar se stranka zaveže kupiti določen odstotek svojih potreb od prevladujoče družbe (4). Isto velja v primerih, ko so nakupni cilji za dano obdobje izraženi v absolutnih številkah, kadar te količine pomenijo vse ali velik delež strankinih potreb ali njegove sposobnosti absorpcije v zadevnem pogodbenem obdobju (5).

| 18. | V skladu s sodno prakso enako velja, če navedeno podjetje, ki kupcev ne veže s formalno obvezo, bodisi na podlagi pogojev sporazumov, sklenjenih s temi kupci bodisi enostransko, uporablja sistem znižanj za stalne stranke, to je popusti ali odbitki, ki so pogojeni s tem, da stranka pridobi vse ali večino svojih potreb – količina nakupa je lahko velika ali majhna – od podjetja v prevladujočem položaju (6). |
| --- | --- |

18.

V skladu s sodno prakso enako velja, če navedeno podjetje, ki kupcev ne veže s formalno obvezo, bodisi na podlagi pogojev sporazumov, sklenjenih s temi kupci bodisi enostransko, uporablja sistem znižanj za stalne stranke, to je popusti ali odbitki, ki so pogojeni s tem, da stranka pridobi vse ali večino svojih potreb – količina nakupa je lahko velika ali majhna – od podjetja v prevladujočem položaju (6).

| 19. | Sporazumi, dogovori in pogoji, ugotovljeni v tej zadevi sicer vsebujejo različne značilnosti, kot so izrecne ali dejanske klavzule o izključnosti, obveze ali obljube kupiti količine, ki ustrezajo znatnemu delu potreb stranke, ali retroaktivne sheme popustov, ki se nanašajo na potrebe strank, ali njihove kombinacije, vendar je vse to treba razumeti v smislu splošne politike skupine Tomra, usmerjene v preprečevanje vstopa na trg, dostopa do trga in možnosti rasti za obstoječe in potencialne konkurente in jih na koncu izriniti s trga, da bi ustvarila položaj dejanskega monopola. |
| --- | --- |

19.

Sporazumi, dogovori in pogoji, ugotovljeni v tej zadevi sicer vsebujejo različne značilnosti, kot so izrecne ali dejanske klavzule o izključnosti, obveze ali obljube kupiti količine, ki ustrezajo znatnemu delu potreb stranke, ali retroaktivne sheme popustov, ki se nanašajo na potrebe strank, ali njihove kombinacije, vendar je vse to treba razumeti v smislu splošne politike skupine Tomra, usmerjene v preprečevanje vstopa na trg, dostopa do trga in možnosti rasti za obstoječe in potencialne konkurente in jih na koncu izriniti s trga, da bi ustvarila položaj dejanskega monopola.

| 20. | V skladu s sodno prakso Sodišča je zloraba v smislu člena 82 Pogodbe „objektiven pojem“, ki se nanaša na ravnanja družbe s prevladujočim položajem, ki zaradi uporabe postopkov, različnih od tistih, ki urejajo normalno konkurenco „ovirajo ohranitev ravni konkurence, ki še obstaja na trgu, ali razvoj te konkurence“ (7). Sodišče je v zadevi Michelin II navedlo, da „se ‚učinek‘ iz sodne prakse, naveden v prejšnjem odstavku, ne nanaša nujno na dejanski učinek sporne zlorabe. Da bi se dokazala kršitev člena 82 ES, zadostuje dokaz, da ravnanje podjetja s prevladujočim položajem, pri katerem je prišlo do zlorabe, skuša omejiti konkurenco, ali z drugimi besedami, da bi ravnanje lahko imelo tak učinek“ (8). V tej odločbi je bilo obširno dokazano, da so prakse skupine Tomra skušale omejiti konkurenco, to pomeni, da so očitno lahko imele tak učinek. Poleg tega je Komisija preiskala verjetne omejevalne učinke teh praks. |
| --- | --- |

20.

V skladu s sodno prakso Sodišča je zloraba v smislu člena 82 Pogodbe „objektiven pojem“, ki se nanaša na ravnanja družbe s prevladujočim položajem, ki zaradi uporabe postopkov, različnih od tistih, ki urejajo normalno konkurenco „ovirajo ohranitev ravni konkurence, ki še obstaja na trgu, ali razvoj te konkurence“ (7). Sodišče je v zadevi Michelin II navedlo, da „se ‚učinek‘ iz sodne prakse, naveden v prejšnjem odstavku, ne nanaša nujno na dejanski učinek sporne zlorabe. Da bi se dokazala kršitev člena 82 ES, zadostuje dokaz, da ravnanje podjetja s prevladujočim položajem, pri katerem je prišlo do zlorabe, skuša omejiti konkurenco, ali z drugimi besedami, da bi ravnanje lahko imelo tak učinek“ (8). V tej odločbi je bilo obširno dokazano, da so prakse skupine Tomra skušale omejiti konkurenco, to pomeni, da so očitno lahko imele tak učinek. Poleg tega je Komisija preiskala verjetne omejevalne učinke teh praks.

| 21. | Ker obveznosti izključnosti od strank zahtevajo, da kupijo vse ali znaten del svojega povpraševanja od prevladujočega dobavitelja, imajo po svoji naravi sposobnost izključevanja. Zaradi prevladujočega položaja skupine Tomra na trgu in dejstva, da se obveznosti izključnosti niso uporabljale za neznaten del skupnega tržnega povpraševanja, je lahko imelo in je dejansko imelo učinek izključevanja, ki izkrivlja trg. V tem primeru ni nobenih okoliščin, ki bi lahko izjemoma upravičevale izključnost ali podobne dogovore. Poleg tega skupina Tomra svojih praks ni utemeljila s prihranki stroškov. |
| --- | --- |

21.

Ker obveznosti izključnosti od strank zahtevajo, da kupijo vse ali znaten del svojega povpraševanja od prevladujočega dobavitelja, imajo po svoji naravi sposobnost izključevanja. Zaradi prevladujočega položaja skupine Tomra na trgu in dejstva, da se obveznosti izključnosti niso uporabljale za neznaten del skupnega tržnega povpraševanja, je lahko imelo in je dejansko imelo učinek izključevanja, ki izkrivlja trg. V tem primeru ni nobenih okoliščin, ki bi lahko izjemoma upravičevale izključnost ali podobne dogovore. Poleg tega skupina Tomra svojih praks ni utemeljila s prihranki stroškov.

| 22. | Popusti, dani za individualizirane količine, ki ustrezajo celotnemu ali skoraj celotnemu povpraševanju, imajo enak učinek kot izrecne klavzule o izključnosti, to pomeni, da spodbujajo stranko k nakupu vseh ali skoraj vseh svojih potreb pri prevladujočem dobavitelju. Isto velja za popuste za stalne stranke (za zvestobo), to pomeni popuste, ki so pogojeni s tem, da stranka kupi vse ali skoraj vse svoje potrebe pri prevladujočem dobavitelju. Pri določanju ali imajo sporazumi ali pogoji izključujoč značaj ni odločilno, ali je zaveza nakupne količine izražena absolutno ali s sklicevanjem na določen odstotek. Glede sporazumov skupine Tomra, opredeljenih v tej odločbi, so določene ciljne količine pomenile individualizirane zaveze, ki so bile za vsako stranko drugačne, ne glede na njeno velikost ali odkupno količino. Nadalje so ustrezale bodisi celotnim potrebam ali velikemu deležu potreb stranke, ali pa so jih celo presegale. Poleg tega je politika skupine Tomra vezati stranke, zlasti ključne, v sporazumih, katerih cilj je bil izločiti konkurente s trga in jim ne dopustiti možnosti rasti, razvidna iz dokumentov, ki se nanašajo na njeno strategijo, pogajanja in ponudbe, ki jih je dajala svojim strankam. Ob upoštevanju narave trga za avtomate za povratno embalažo in posebnih lastnosti proizvoda samega, zlasti preglednost in dokaj predvidljivo povpraševanje vsake stranke po strojih za vsako posamezno leto, je imela skupina Tomra potrebno tržno znanje za realno oceno približnega povpraševanja vsake posamezne stranke. |
| --- | --- |

22.

Popusti, dani za individualizirane količine, ki ustrezajo celotnemu ali skoraj celotnemu povpraševanju, imajo enak učinek kot izrecne klavzule o izključnosti, to pomeni, da spodbujajo stranko k nakupu vseh ali skoraj vseh svojih potreb pri prevladujočem dobavitelju. Isto velja za popuste za stalne stranke (za zvestobo), to pomeni popuste, ki so pogojeni s tem, da stranka kupi vse ali skoraj vse svoje potrebe pri prevladujočem dobavitelju. Pri določanju ali imajo sporazumi ali pogoji izključujoč značaj ni odločilno, ali je zaveza nakupne količine izražena absolutno ali s sklicevanjem na določen odstotek. Glede sporazumov skupine Tomra, opredeljenih v tej odločbi, so določene ciljne količine pomenile individualizirane zaveze, ki so bile za vsako stranko drugačne, ne glede na njeno velikost ali odkupno količino. Nadalje so ustrezale bodisi celotnim potrebam ali velikemu deležu potreb stranke, ali pa so jih celo presegale. Poleg tega je politika skupine Tomra vezati stranke, zlasti ključne, v sporazumih, katerih cilj je bil izločiti konkurente s trga in jim ne dopustiti možnosti rasti, razvidna iz dokumentov, ki se nanašajo na njeno strategijo, pogajanja in ponudbe, ki jih je dajala svojim strankam. Ob upoštevanju narave trga za avtomate za povratno embalažo in posebnih lastnosti proizvoda samega, zlasti preglednost in dokaj predvidljivo povpraševanje vsake stranke po strojih za vsako posamezno leto, je imela skupina Tomra potrebno tržno znanje za realno oceno približnega povpraševanja vsake posamezne stranke.

| 23. | Sheme popustov so bile individualizirane za vsako stranko, pragovi pa so se nanašali na celotne potrebe stranke ali njihov velik delež. Določeni so bile na podlagi ocene potreb stranke in/ali odkupnih količin, doseženih v preteklosti, kakor je razvidno iz okoliščin. Spodbuda za kupovanje izključno ali skoraj izključno od skupine Tomra je bila zlasti velika, kadar so se pragovi, kot so opisani v tem oddelku, kombinirali s sistemom, po katerem je doseganje bonusa ali ugodnejšega bonsunega praga prinašalo ugodnosti za vse nakupe stranke v referenčnem obdobju in ne izključno za količino nabav, ki je presegla zadevni prag. Po retroaktivnem sistemu je imela stranka, ki je začela kupovati od skupine Tomra, kar je zelo verjeten scenarij glede na njen močan tržni položaj, zelo močno spodbudo, da doseže prag in tako zniža ceno vseh svojih nakupov od skupine Tomra. Bližje je bila stranka zadevnemu pragu, večja je bila ta spodbuda. Kombinacija retroaktivnega sistema popustov s pragom ali pragovi, ki ustrezajo celotnim potrebam ali velikemu deležu potreb, je pomenila veliko spodbudo za nakup vse ali skoraj vse potrebne opreme od skupine Tomra in umetno povečala strošek zamenjave dobavitelja, tudi za majhno število enot. V skladu s sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti in Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti, je opisane sheme popustov treba opredeliti kot gradnjo zvestobe in zato popuste za stalne stranke. |
| --- | --- |

23.

Sheme popustov so bile individualizirane za vsako stranko, pragovi pa so se nanašali na celotne potrebe stranke ali njihov velik delež. Določeni so bile na podlagi ocene potreb stranke in/ali odkupnih količin, doseženih v preteklosti, kakor je razvidno iz okoliščin. Spodbuda za kupovanje izključno ali skoraj izključno od skupine Tomra je bila zlasti velika, kadar so se pragovi, kot so opisani v tem oddelku, kombinirali s sistemom, po katerem je doseganje bonusa ali ugodnejšega bonsunega praga prinašalo ugodnosti za vse nakupe stranke v referenčnem obdobju in ne izključno za količino nabav, ki je presegla zadevni prag. Po retroaktivnem sistemu je imela stranka, ki je začela kupovati od skupine Tomra, kar je zelo verjeten scenarij glede na njen močan tržni položaj, zelo močno spodbudo, da doseže prag in tako zniža ceno vseh svojih nakupov od skupine Tomra. Bližje je bila stranka zadevnemu pragu, večja je bila ta spodbuda. Kombinacija retroaktivnega sistema popustov s pragom ali pragovi, ki ustrezajo celotnim potrebam ali velikemu deležu potreb, je pomenila veliko spodbudo za nakup vse ali skoraj vse potrebne opreme od skupine Tomra in umetno povečala strošek zamenjave dobavitelja, tudi za majhno število enot. V skladu s sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti in Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti, je opisane sheme popustov treba opredeliti kot gradnjo zvestobe in zato popuste za stalne stranke.

2.1   Učinki na trgovino

| 24. | Proizvodi, ki jih dobavljajo skupina Tomra in njegovi konkurenti, so izdelani in se prodajajo v različnih pogodbenicah EGP. Skupina Tomra je kot prevladujoča družba prakse izključnosti izvajala v številnih državah članicah in na Norveškem. Cilj zlorab je bil tudi izključiti in/ali odstraniti konkurente, ki so poslovali v različnih državah članicah in v državah Efte. Zadevne prakse so zato morebiti imele vpliv na trgovino med državami članicami, kakor zahteva člen 82 Pogodbe in na ozemlju EGP, kakor zahteva člen 54 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

24.

Proizvodi, ki jih dobavljajo skupina Tomra in njegovi konkurenti, so izdelani in se prodajajo v različnih pogodbenicah EGP. Skupina Tomra je kot prevladujoča družba prakse izključnosti izvajala v številnih državah članicah in na Norveškem. Cilj zlorab je bil tudi izključiti in/ali odstraniti konkurente, ki so poslovali v različnih državah članicah in v državah Efte. Zadevne prakse so zato morebiti imele vpliv na trgovino med državami članicami, kakor zahteva člen 82 Pogodbe in na ozemlju EGP, kakor zahteva člen 54 Sporazuma EGP.

2.2   Posledice praks skupine Tomra za konkurenco

| 25. | Čeprav po navedbah Sodišča v zadevah Michelin II in British Airways kot dokaz kršitve člena 82 ES zadostuje „dokaz, da ravnanje podjetja s prevladujočim položajem, pri katerem je prišlo do zlorabe, skuša omejiti konkurenco, ali z drugimi besedami, da bi ravnanje lahko imelo tak učinek“ (9), je Komisija v tej zadevi zaključila analize s proučitvijo verjetnih učinkov praks skupine Tomra na trg za avtomate za povratno embalažo. |
| --- | --- |

25.

Čeprav po navedbah Sodišča v zadevah Michelin II in British Airways kot dokaz kršitve člena 82 ES zadostuje „dokaz, da ravnanje podjetja s prevladujočim položajem, pri katerem je prišlo do zlorabe, skuša omejiti konkurenco, ali z drugimi besedami, da bi ravnanje lahko imelo tak učinek“ (9), je Komisija v tej zadevi zaključila analize s proučitvijo verjetnih učinkov praks skupine Tomra na trg za avtomate za povratno embalažo.

| 26. | Prevladujoči dobavitelj lahko sheme popustov in količinske popuste uporablja iz različnih razlogov in te prakse imajo lahko različne – pozitivne in negativne – učinke na trg, odvisno od njihovih lastnosti. Glavni možni negativni učinek popustov, ki jih uporablja prevladujoči dobavitelj, je izključitev trga za konkurente in potencialne konkurente. Enako lahko velja za količinske zaveze, katerih cilj je zadostiti celotnemu ali skoraj celotnemu povpraševanju stranke. Izključnost ima po svoji naravi sposobnost izključevanja, ker zahteva, da stranka kupi vse ali skoraj vse svoje potrebe od prevladujočega dobavitelja. Glede presoje negativnih učinkov shem popustov in količinskih zavez, ki jih uporablja prevladujoči dobavitelj, bi bilo treba ugotoviti, ali lahko ovirajo raven konkurence, ki še obstaja na trgu, ali razvoj te konkurence. |
| --- | --- |

26.

Prevladujoči dobavitelj lahko sheme popustov in količinske popuste uporablja iz različnih razlogov in te prakse imajo lahko različne – pozitivne in negativne – učinke na trg, odvisno od njihovih lastnosti. Glavni možni negativni učinek popustov, ki jih uporablja prevladujoči dobavitelj, je izključitev trga za konkurente in potencialne konkurente. Enako lahko velja za količinske zaveze, katerih cilj je zadostiti celotnemu ali skoraj celotnemu povpraševanju stranke. Izključnost ima po svoji naravi sposobnost izključevanja, ker zahteva, da stranka kupi vse ali skoraj vse svoje potrebe od prevladujočega dobavitelja. Glede presoje negativnih učinkov shem popustov in količinskih zavez, ki jih uporablja prevladujoči dobavitelj, bi bilo treba ugotoviti, ali lahko ovirajo raven konkurence, ki še obstaja na trgu, ali razvoj te konkurence.

| 27. | Glavni možni pozitivni učinek je povečanje povpraševanja ali učinkovitosti. Z upoštevanjem, da je povpraševanje po avtomatih za povratno embalažo neprožno in da druge možne učinkovitosti ne veljajo, je težko najti učinkovitost, ki bi povečala argumente, ki bi bili v korist skupine Tomra. |
| --- | --- |

27.

Glavni možni pozitivni učinek je povečanje povpraševanja ali učinkovitosti. Z upoštevanjem, da je povpraševanje po avtomatih za povratno embalažo neprožno in da druge možne učinkovitosti ne veljajo, je težko najti učinkovitost, ki bi povečala argumente, ki bi bili v korist skupine Tomra.

| 28. | V referenčnem obdobju Odločbe, od leta 1998 do 2002, je skupina Tomra tržni delež na vsakem od petih zadevnih nacionalnih trgov ostal razmeroma stabilen. Hkrati je položaj njegovih tekmecev ostal precej šibek in nestabilen. Eden od uspešnih konkurentov, pritožnik, je trg zapustil leta 2003, potem ko je v letu 2001 uspel pridobiti 18 % tržni delež v Nemčiji. Druge konkurenčne gospodarske družbe, ki so dokazale, da imajo možnost in sposobnost pridobiti večje tržne deleže, kot sta Halton in Eleiko, je skupina Tomra izključila s prevzemom. Poleg tega je njena strategija izključevanja, kot se je izvajala v obdobju 1998–2002, imela učinek, ki se kaže v spremembah vezanega tržnega (10) deleža in prodaje udeležencev na trgu. Nekatere stranke so po izteku sporazumov o izključnosti s skupino Tomra tudi začele kupovati več konkurenčnih proizvodov. Poleg tega, da ni bilo stroškovne učinkovitosti, ki bi upravičila prakse skupine Tomra, stranke tudi niso imele nobenih koristi. Cene avtomatov za povratno embalažo, ki jih je ponujala skupina Tomra, po povečanju obsega prodaje niso padle. Nasprotno, v obdobju preiskave so cene njenih avtomatov ostale enake ali pa so se povečale. |
| --- | --- |

28.

V referenčnem obdobju Odločbe, od leta 1998 do 2002, je skupina Tomra tržni delež na vsakem od petih zadevnih nacionalnih trgov ostal razmeroma stabilen. Hkrati je položaj njegovih tekmecev ostal precej šibek in nestabilen. Eden od uspešnih konkurentov, pritožnik, je trg zapustil leta 2003, potem ko je v letu 2001 uspel pridobiti 18 % tržni delež v Nemčiji. Druge konkurenčne gospodarske družbe, ki so dokazale, da imajo možnost in sposobnost pridobiti večje tržne deleže, kot sta Halton in Eleiko, je skupina Tomra izključila s prevzemom. Poleg tega je njena strategija izključevanja, kot se je izvajala v obdobju 1998–2002, imela učinek, ki se kaže v spremembah vezanega tržnega (10) deleža in prodaje udeležencev na trgu. Nekatere stranke so po izteku sporazumov o izključnosti s skupino Tomra tudi začele kupovati več konkurenčnih proizvodov. Poleg tega, da ni bilo stroškovne učinkovitosti, ki bi upravičila prakse skupine Tomra, stranke tudi niso imele nobenih koristi. Cene avtomatov za povratno embalažo, ki jih je ponujala skupina Tomra, po povečanju obsega prodaje niso padle. Nasprotno, v obdobju preiskave so cene njenih avtomatov ostale enake ali pa so se povečale.

3.   GLOBE

3.1   Teža

| 29. | Prakse skupine Tomra so sestavljali sistem izključnosti, količinske zaveze in popusti, ki so povzročali zvestobo. Cilj sistema je bil izključiti konkurente ali pa vsaj preprečiti njihov vstop in/ali širitev. Skupina Tomra je namenoma uporabljala zadevne prakse kot del svoje politike izključnosti. Poleg tega mora presoja teže zlorabe skupine Tomra upoštevati tudi geografski obseg, ki vključuje pet pogodbenic EGP: Avstrijo, Nemčijo, Nizozemsko, Norveško in Švedsko. Jasno je, da so bile njene prakse dejansko izvajane in so bile sposobne odvračati nov vstop in preprečiti širitev maloštevilnih morebitnih obstoječih konkurentov. |
| --- | --- |

29.

Prakse skupine Tomra so sestavljali sistem izključnosti, količinske zaveze in popusti, ki so povzročali zvestobo. Cilj sistema je bil izključiti konkurente ali pa vsaj preprečiti njihov vstop in/ali širitev. Skupina Tomra je namenoma uporabljala zadevne prakse kot del svoje politike izključnosti. Poleg tega mora presoja teže zlorabe skupine Tomra upoštevati tudi geografski obseg, ki vključuje pet pogodbenic EGP: Avstrijo, Nemčijo, Nizozemsko, Norveško in Švedsko. Jasno je, da so bile njene prakse dejansko izvajane in so bile sposobne odvračati nov vstop in preprečiti širitev maloštevilnih morebitnih obstoječih konkurentov.

| 30. | Pri celoviti presoji teže praks, obravnavanih v tej odločbi, se upošteva dejstvo, da kršitev ni vedno zajemala celotnega obdobja na vsakem od zadevnih trgov, in da se je na vsakem nacionalnem trgu intenzivnost kršitve morebiti spreminjala. |
| --- | --- |

30.

Pri celoviti presoji teže praks, obravnavanih v tej odločbi, se upošteva dejstvo, da kršitev ni vedno zajemala celotnega obdobja na vsakem od zadevnih trgov, in da se je na vsakem nacionalnem trgu intenzivnost kršitve morebiti spreminjala.

| 31. | Glede teže kršitve Komisija ugotavlja, da gre za hujšo kršitev. |
| --- | --- |

31.

Glede teže kršitve Komisija ugotavlja, da gre za hujšo kršitev.

3.2   Trajanje

| 32. | Komisija se pri določitvi ustrezne ravni globe opira na petletno obdobje od 1998 do 2002. Začetni znesek globe se zato poveča za 10 % za vsako polno leto kršitve. |
| --- | --- |

32.

Komisija se pri določitvi ustrezne ravni globe opira na petletno obdobje od 1998 do 2002. Začetni znesek globe se zato poveča za 10 % za vsako polno leto kršitve.

3.3   Oteževalne in olajševalne okoliščine

| 33. | Obteževalnih ali olajševalnih okoliščin ni. |
| --- | --- |

33.

Obteževalnih ali olajševalnih okoliščin ni.

3.4   Znesek globe

| 34. | Zaradi zgoraj navedenih razlogov se znesek globe, ki se naloži Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems B.V., Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB in Tomra Leergutsysteme GmbH, skupno in solidarno, določi na 24 milijonov EUR. |
| --- | --- |

34.

Zaradi zgoraj navedenih razlogov se znesek globe, ki se naloži Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems B.V., Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB in Tomra Leergutsysteme GmbH, skupno in solidarno, določi na 24 milijonov EUR.

4.   SKLEP

| 35. | Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems B.V., Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB in Tomra Leergutsysteme GmbH so v obdobju 1998–2002 kršili člen 82 Pogodbe in člen 54 Sporazuma EGP, ko so izvajali strategijo izključevanja na nacionalnih trgih avtomatov za povratno embalažo v Avstriji, Nemčiji, na Nizozemskem, Norveškem in na Švedskem, ki je obsegala izključne sporazume, individualizirane količinske zaveze in individualizirane retroaktivne sheme popustov in tako izključevali konkurenco na teh trgih. |
| --- | --- |

35.

Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems B.V., Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB in Tomra Leergutsysteme GmbH so v obdobju 1998–2002 kršili člen 82 Pogodbe in člen 54 Sporazuma EGP, ko so izvajali strategijo izključevanja na nacionalnih trgih avtomatov za povratno embalažo v Avstriji, Nemčiji, na Nizozemskem, Norveškem in na Švedskem, ki je obsegala izključne sporazume, individualizirane količinske zaveze in individualizirane retroaktivne sheme popustov in tako izključevali konkurenco na teh trgih.

| 36. | Za zgoraj navedeno kršitev se globa v znesku 24 milijonov EUR naloži Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems B.V., Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB in Tomra Leergutsysteme GmbH, skupno in solidarno. |
| --- | --- |

36.

Za zgoraj navedeno kršitev se globa v znesku 24 milijonov EUR naloži Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems B.V., Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB in Tomra Leergutsysteme GmbH, skupno in solidarno.

| 37. | Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems B.V., Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB in Tomra Leergutsysteme GmbH nemudoma odpravijo kršitev iz člena 1, če tega še niso storili. |
| --- | --- |

37.

Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems B.V., Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB in Tomra Leergutsysteme GmbH nemudoma odpravijo kršitev iz člena 1, če tega še niso storili.

| 38. | Vzdržijo se kakršnih koli dejanj ali ravnanj iz člena 1 in dejanj ali ravnanj, ki imajo enak ali podoben namen ali učinek. |
| --- | --- |

38.

Vzdržijo se kakršnih koli dejanj ali ravnanj iz člena 1 in dejanj ali ravnanj, ki imajo enak ali podoben namen ali učinek.

---

(1)  Tehnični prostor je prostor, kjer se embalaža od pijač naprej obdeluje ali predeluje, kar lahko vključuje sistem tekočih trakov za zaboje in posamezno embalažo, enote za zlaganje v višino, sortiranje, stiskanje, nalaganje itd.

(2)  Stroji nižjega cenovnega razreda so samostoječi stroji, ki embalažo nalagajo znotraj, avtomati za povratno embalažo višjega cenovnega razreda pa so povezani s tehničnim prostorom, ki ima veliko večjo skladiščno zmogljivost kot stroji nižjega cenovnega razreda.

(3)  Sistem kavcije vzpostavi državna zakonodaja, po kateri se pri nakupu pijač zaračunava obvezna kavcija za embalažo pijač. Znesek kavcije se kupcu vrne, ko prazno embalažo prinese na določeno zbirno mesto, na primer v avtomate za povratno embalažo.

(4)  Zadeva 85/76, Hoffmann-La Roche, sodba z dne 13. februarja 1979, Recueil 1979, str. 461.

(5)  Glej na primer zadevo 322/81, NV Nederlandsche Banden Industrie Michelin proti Komisiji, sodba z dne 9. novembra 1983, Recueil 1983, str. 3461.

(6)  Zadeva 85/76, Hoffman-La Roche, sodba z dne 13. februarja 1979, Recueil 1979, str. 461, odst. 89; Zadeva C-62/86, AKZO proti Komisiji, sodba z dne 3. julija 1991, Recueil 1991, str. I-3359, odst. 149; Zadeva T-65/89, BPB Industries Plc and British Gypsum LTD, sodba z dne 1. aprila 1993, Recueil 1993, str. II-389, odst. 120.

(7)  Hoffmann-La Roche, sodba z dne 13. februarja 1979, Recueil 1979, str. 461 odst. 91, Michelin I, sodba z dne 9. novembra 1983, Recueil 1983, str. 3461, odst. 70, AKZO, sodba z dne 3. julija 1991, Recueil 1991, str. I-3359, odst. 69, Irish Sugar, sodba z dne 7. oktobra 1999, Recueil 1999, str. II-2969, odst. 111.

(8)  Zadeva T-203/01, Manufacture française des pneumatiques Michelin proti Komisiji (Michelin II), sodba z dne 30. septembra 2003, Recueil 2003, str. II-4071, odst. 239, in zadeva T-219/99, British Airways proti Evropski komisiji (British Airways), sodba z dne 17. decembra 2003, Recueil 2003, str. II-5917, odst. 250.

(9)  Michelin II, odst. 239, British Airways, odst. 250.

(10)  V tej zvezi izraz „vezani trg“ pomeni količino enot, ki jih stranke kupijo od skupine Tomra na podlagi protikonkurenčnih sporazumov, ki so predmet Odločbe. Konkurenčna količina ni bila zajeta v izključnih sporazumih in so jo zato konkurenti skupine Tomra izpodbijali.

---

| 28.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 219/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 219/16

---

Mnenje Svetovalnega odbora za združitve s sestanka Svetovalnega odbora z dne 16. januarja 2008 o osnutku odločbe v zvezi z zadevo št. COMP/M.4734 – Ineos/Kerling

Država poročevalka: Italija

(2008/C 219/13)

| 1. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da priglašeno dejanje pomeni koncentracijo na ravni Skupnosti v smislu člena 3(1)(b) Uredbe ES o združitvah in da pomeni primer sodelovanja v skladu s Sporazumom EGP. |
| --- | --- |

1.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da priglašeno dejanje pomeni koncentracijo na ravni Skupnosti v smislu člena 3(1)(b) Uredbe ES o združitvah in da pomeni primer sodelovanja v skladu s Sporazumom EGP.

| 2. | Svetovalni odbor se strinja z opredelitvami Komisije glede upoštevnih proizvodnih trgov, navedenimi v osnutku odločbe. |
| --- | --- |

2.

Svetovalni odbor se strinja z opredelitvami Komisije glede upoštevnih proizvodnih trgov, navedenimi v osnutku odločbe.

| 3. | Svetovalni odbor se strinja z opredelitvijo Komisije glede upoštevnega geografskega trga, navedeno v osnutku odločbe.






  (a) | Svetovalni odbor se strinja z opredelitvijo Komisije, da je upoštevni geografski trg suspenzijskega PVC (S-PVC) širši od nacionalnega ter ne ustreza Združenemu kraljestvu in nordijskemu območju, tj. Norveški in Švedski. |
| --- | --- | --- |

3.

Svetovalni odbor se strinja z opredelitvijo Komisije glede upoštevnega geografskega trga, navedeno v osnutku odločbe.

(a)

Svetovalni odbor se strinja z opredelitvijo Komisije, da je upoštevni geografski trg suspenzijskega PVC (S-PVC) širši od nacionalnega ter ne ustreza Združenemu kraljestvu in nordijskemu območju, tj. Norveški in Švedski.

| (b) | Svetovalni odbor se strinja z opravljeno analizo in z dejavniki, na podlagi katerih je Komisija prišla do zaključka, da opredelitev geografskega trga S-PVC ustreza vsaj severozahodni Evropi. |
| --- | --- |

(b)

Svetovalni odbor se strinja z opravljeno analizo in z dejavniki, na podlagi katerih je Komisija prišla do zaključka, da opredelitev geografskega trga S-PVC ustreza vsaj severozahodni Evropi.

| 4. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da pri priglašeni koncentraciji ne obstaja resen dvom glede njene združljivosti s skupnim trgom. |
| --- | --- |

4.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da pri priglašeni koncentraciji ne obstaja resen dvom glede njene združljivosti s skupnim trgom.

| 5. | Svetovalni odbor se strinja z analizo Komisije, da je malo verjetno, da bi partnerja po združitvi lahko enostransko uveljavljala tržno moč na trgu S-PVC, kakor je opredeljen zgoraj. |
| --- | --- |

5.

Svetovalni odbor se strinja z analizo Komisije, da je malo verjetno, da bi partnerja po združitvi lahko enostransko uveljavljala tržno moč na trgu S-PVC, kakor je opredeljen zgoraj.

| 6. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da se priglašena koncentracija razglasi za združljivo s skupnim trgom in z delovanjem Sporazuma EGP v skladu s členom 2(2) in členom 8(1) Uredbe o združitvah ter členom 57 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

6.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da se priglašena koncentracija razglasi za združljivo s skupnim trgom in z delovanjem Sporazuma EGP v skladu s členom 2(2) in členom 8(1) Uredbe o združitvah ter členom 57 Sporazuma EGP.

---

| 28.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 219/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 219/17

---

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi št. COMP/M.4734 – Ineos/Kerling

(v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21)

(2008/C 219/14)

Komisija je 19. julija 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 („Uredba o združitvah“), s katero skupina INEOS Group Limited (Združeno kraljestvo) ki pripada skupini INEOS (skupaj „Ineos“), z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Kerling ASA („Kerling“, Norveška), ki pripada skupini Norsk Hydro, v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah.

Komisija je po proučitvi priglasitve ugotovila, da je priglašeno dejanje spadalo v področje uporabe Uredbe o združitvah in zbuja resne pomisleke glede združljivosti s skupnim trgom in Sporazumom EGP. Postopki so bili v skladu s členom 6(1)(c) Uredbe o združitvah sproženi 7. septembra 2007.

Službe Komisije so v odgovor na zahtevo pogodbenice do vpogleda v ključne dokumente iz spisa odgovorile, da po njihovem mnenju ni bilo nobenih ključnih dokumentov.

Po temeljiti tržni raziskavi službe Komisije ugotavljajo, da predlagana transakcija ne bi bistveno ovirala učinkovite konkurence na skupnem trgu in je torej združljiva s skupnim trgom in Sporazumom EGP. Zato priglasitelju ni bilo poslano obvestilo o nasprotovanju.

Prejela nisem nobenih poizvedb, niti mi niso bili predloženi nobeni podatki s strani pogodbenic ali katere koli tretje strani. Zadeva ne zahteva nobenih posebnih pripomb glede pravice do zaslišanja.

Bruselj, 24. januarja 2008

Karen WILLIAMS

---

| 28.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 219/18 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 219/18

---

Povzetek odločbe Komisije

z dne 30. januarja 2008

o združljivosti koncentracije s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP

(Zadeva št. COMP/M.4734 – Ineos/Kerling)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 219/15)

Komisija je 30. januarja 2008 na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (1) in zlasti člena 8(1) navedene uredbe sprejela odločbo glede združitve. Različica celotne odločbe, ki ni zaupna, je na voljo v verodostojnem jeziku zadeve in v delovnih jezikih Komisije na spletni strani Generalnega direktorata za konkurenco na naslednjem naslovu:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html.

| 1. | Komisija je 19. julija 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije na podlagi člena 4 Uredbe (ES) št. 139/2004, s katero podjetje INEOS Group Limited (Združeno kraljestvo), ki je v lasti skupine INEOS (skupaj „Ineos“), z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Kerling ASA („Kerling“, Norveška), ki je v lasti skupine Norsk Hydro Group, v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 19. julija 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije na podlagi člena 4 Uredbe (ES) št. 139/2004, s katero podjetje INEOS Group Limited (Združeno kraljestvo), ki je v lasti skupine INEOS (skupaj „Ineos“), z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Kerling ASA („Kerling“, Norveška), ki je v lasti skupine Norsk Hydro Group, v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Ineos je vodilni svetovni proizvajalec petrokemičnih in naftnih proizvodov ter posebnih kemikalij. Združuje osemnajst podjetij in je, čeprav je prisoten v sedemnajstih državah po vsem svetu, dejaven predvsem v Evropi, kjer ustvari več kot dve tretjini prometa. |
| --- | --- |

2.

Ineos je vodilni svetovni proizvajalec petrokemičnih in naftnih proizvodov ter posebnih kemikalij. Združuje osemnajst podjetij in je, čeprav je prisoten v sedemnajstih državah po vsem svetu, dejaven predvsem v Evropi, kjer ustvari več kot dve tretjini prometa.

| 3. | Podjetje Kerling je hčerinska družba skupine Norsk Hydro ASA in je njen oddelek za polimere. Njegove dejavnosti zajemajo predvsem proizvodnjo, trženje in prodajo polivinilklorida („PVC“) in kavstične sode. |
| --- | --- |

3.

Podjetje Kerling je hčerinska družba skupine Norsk Hydro ASA in je njen oddelek za polimere. Njegove dejavnosti zajemajo predvsem proizvodnjo, trženje in prodajo polivinilklorida („PVC“) in kavstične sode.

| 4. | Svetovalni odbor za koncentracije je 16. januarja 2008 sprejel pozitivno mnenje o osnutku odločbe o odobritvi, ki mu ga je predložila Komisija (2). |
| --- | --- |

4.

Svetovalni odbor za koncentracije je 16. januarja 2008 sprejel pozitivno mnenje o osnutku odločbe o odobritvi, ki mu ga je predložila Komisija (2).

| 5. | Pooblaščenec za zaslišanje je v poročilu z dne 24. januarja 2008 izrazil stališče, da je bila pravica strank do zaslišanja spoštovana (3). |
| --- | --- |

5.

Pooblaščenec za zaslišanje je v poročilu z dne 24. januarja 2008 izrazil stališče, da je bila pravica strank do zaslišanja spoštovana (3).

I.   UPOŠTEVNI TRGI

Upoštevni proizvodni trgi

| 6. | Preiskava, ki jo je izvedla Komisija, je pokazala, da so upoštevni naslednji proizvodni trgi: splošnonamenski S-PVC, tekoča kavstična soda, mase S-PVC in folije S-PVC. |
| --- | --- |

6.

Preiskava, ki jo je izvedla Komisija, je pokazala, da so upoštevni naslednji proizvodni trgi: splošnonamenski S-PVC, tekoča kavstična soda, mase S-PVC in folije S-PVC.

| 7. | Glavni proizvodni trg, obravnavan v odločbi, je trg splošnonamenskega S-PVC. Glede na uporabljeni proizvodni postopek obstajata dve vrsti PVC: suspenzijski (ali splošnonamenski) PVC („S-PVC“), ki predstavlja približno 90 % vsega PVC, proizvedenega v EGP, in emulzijski PVC („E-PVC“), ki pokriva preostalih 10 % proizvodnje EGP. Dejavnosti strank se prekrivajo samo na področju splošnonamenskega S-PVC in Komisija je ob upoštevanju rezultatov raziskave trga sklenila, da je trg splošnonamenskega S-PVC za namene te odločbe upoštevni proizvodni trg. |
| --- | --- |

7.

Glavni proizvodni trg, obravnavan v odločbi, je trg splošnonamenskega S-PVC. Glede na uporabljeni proizvodni postopek obstajata dve vrsti PVC: suspenzijski (ali splošnonamenski) PVC („S-PVC“), ki predstavlja približno 90 % vsega PVC, proizvedenega v EGP, in emulzijski PVC („E-PVC“), ki pokriva preostalih 10 % proizvodnje EGP. Dejavnosti strank se prekrivajo samo na področju splošnonamenskega S-PVC in Komisija je ob upoštevanju rezultatov raziskave trga sklenila, da je trg splošnonamenskega S-PVC za namene te odločbe upoštevni proizvodni trg.

| 8. | Dejavnosti strank se prekrivajo tudi na trgu tekoče kavstične sode. Čeprav je bilo na podlagi raziskave trga mogoče sklepati, da sta tekoča kavstična soda in kavstična soda v trdnem stanju ločena trga, je Komisija natančno opredelitev trga pustila odprto. |
| --- | --- |

8.

Dejavnosti strank se prekrivajo tudi na trgu tekoče kavstične sode. Čeprav je bilo na podlagi raziskave trga mogoče sklepati, da sta tekoča kavstična soda in kavstična soda v trdnem stanju ločena trga, je Komisija natančno opredelitev trga pustila odprto.

| 9. | Poglobljena raziskava, ki jo je opravila Komisija, je pokazala, da je proizvodni trg mas S-PVC ločen od trga S-PVC, saj proizvoda nista medsebojno nadomestljiva v proizvodnem postopku, ki ga uporablja velika večina porabnikov mas. Vendar pa se nadaljnja razdelitev na različne vrste mas (npr. suhe zmesi in želirane mase) ni zdela potrebna. |
| --- | --- |

9.

Poglobljena raziskava, ki jo je opravila Komisija, je pokazala, da je proizvodni trg mas S-PVC ločen od trga S-PVC, saj proizvoda nista medsebojno nadomestljiva v proizvodnem postopku, ki ga uporablja velika večina porabnikov mas. Vendar pa se nadaljnja razdelitev na različne vrste mas (npr. suhe zmesi in želirane mase) ni zdela potrebna.

| 10. | Samo Ineos je dejaven na trgu folij S-PVC, ki je v prodajni verigi za trgom S-PVC. Čeprav bi bilo mogoče trg folij S-PVC dodatno razdeliti na podlagi različnih oblik končne uporabe trdih folij PVC, je Komisija natančno opredelitev trga za namene te odločbe pustila odprto. |
| --- | --- |

10.

Samo Ineos je dejaven na trgu folij S-PVC, ki je v prodajni verigi za trgom S-PVC. Čeprav bi bilo mogoče trg folij S-PVC dodatno razdeliti na podlagi različnih oblik končne uporabe trdih folij PVC, je Komisija natančno opredelitev trga za namene te odločbe pustila odprto.

Upoštevni geografski trgi

| 11. | Ključni element druge faze raziskave trga je bila določitev ustreznega geografskega obsega za trg splošnonamenskega S-PVC, zlasti kar zadeva nekatera območja trgovine, za katera je bilo mogoče v prvi fazi raziskave trga opaziti nekatere znake, da imajo nacionalno ali regionalno razsežnost, tj. Veliko Britanijo in nordijsko regijo, ki jo sestavljata Norveška in Švedska. |
| --- | --- |

11.

Ključni element druge faze raziskave trga je bila določitev ustreznega geografskega obsega za trg splošnonamenskega S-PVC, zlasti kar zadeva nekatera območja trgovine, za katera je bilo mogoče v prvi fazi raziskave trga opaziti nekatere znake, da imajo nacionalno ali regionalno razsežnost, tj. Veliko Britanijo in nordijsko regijo, ki jo sestavljata Norveška in Švedska.

| 12. | Stranki sta podali stališče, da geografski obseg trga S-PVC zajema celotni EGP, glede na to, da je S-PVC splošnonamenski proizvod, katerega transport je preprost in varen, da obstaja znotraj Skupnosti obširna trgovina s tem proizvodom in da so stroški transporta razmeroma nizki. V raziskavi trga je večina porabnikov menila, da je trg bodisi regionalen bodisi pokriva območje EGP in v nekaterih primerih celo širše območje, medtem ko so vsi konkurenti potrdili, da po njihovem mnenju trg zajema območje EGP. Poleg tega so podatki, zbrani v raziskavi, pokazali, da je S-PVC kljub stroškom transporta, ki glede na razdaljo znašajo od 5 % do 15 %, del pomembnih trgovinskih tokov po vsem EGP, katerih razdalje so včasih zelo dolge. |
| --- | --- |

12.

Stranki sta podali stališče, da geografski obseg trga S-PVC zajema celotni EGP, glede na to, da je S-PVC splošnonamenski proizvod, katerega transport je preprost in varen, da obstaja znotraj Skupnosti obširna trgovina s tem proizvodom in da so stroški transporta razmeroma nizki. V raziskavi trga je večina porabnikov menila, da je trg bodisi regionalen bodisi pokriva območje EGP in v nekaterih primerih celo širše območje, medtem ko so vsi konkurenti potrdili, da po njihovem mnenju trg zajema območje EGP. Poleg tega so podatki, zbrani v raziskavi, pokazali, da je S-PVC kljub stroškom transporta, ki glede na razdaljo znašajo od 5 % do 15 %, del pomembnih trgovinskih tokov po vsem EGP, katerih razdalje so včasih zelo dolge.

| 13. | Kar zadeva nordijsko regijo, je Komisija ob upoštevanju pomembnih trgovinskih tokov S-PVC v to regijo in iz nje ter dejstev, da je prodaja proizvodov podjetja Kerling (edini lokalni proizvajalec) iz tovarn na Švedskem in Norveškem enakomerno razporejena po vsem EGP in da po mnenju porabnikov iz teh držav trg pokriva vsaj severno ali severozahodno Evropo, medtem ko nekateri menijo, da trg zajema celo območje EGP, ugotovila, da je geografski obseg trga S-PVC v teh dveh državah širši od nacionalnega. |
| --- | --- |

13.

Kar zadeva nordijsko regijo, je Komisija ob upoštevanju pomembnih trgovinskih tokov S-PVC v to regijo in iz nje ter dejstev, da je prodaja proizvodov podjetja Kerling (edini lokalni proizvajalec) iz tovarn na Švedskem in Norveškem enakomerno razporejena po vsem EGP in da po mnenju porabnikov iz teh držav trg pokriva vsaj severno ali severozahodno Evropo, medtem ko nekateri menijo, da trg zajema celo območje EGP, ugotovila, da je geografski obseg trga S-PVC v teh dveh državah širši od nacionalnega.

| 14. | Kar zadeva Združeno kraljestvo, večina porabnikov iz te države meni, da jim ponudniki s celine pri dobavi ne bi mogli zagotoviti enake stopnje zanesljivosti kot lokalni proizvajalci. Da bi Komisija določila geografski obseg trga S-PVC, je ocenila vzorce virov nabave in prehajanja (na strani povpraševanja) britanskih porabnikov ter z vidika ponudbe analizirala, v kolikšnem obsegu bi bili proizvajalci iz celinske Evrope zmožni razširiti svojo prisotnost (in ali bi bili motivirani za to) na trg Združenega kraljestva. V ta namen je Komisija izvedla podrobno kvalitativno in kvantitativno analizo ter ocenila stopnjo in vlogo uvoza, stroškov transporta, ovir za širjenje in neizkoriščenih zmogljivosti v celinski Evropi. V zvezi s tem je Komisija ugotovila, da:






  — | večina porabnikov Združenega kraljestva pri nabavi uporablja več virov in ni v celoti odvisna od lokalnih ponudnikov, |
| --- | --- | --- |

14.

Kar zadeva Združeno kraljestvo, večina porabnikov iz te države meni, da jim ponudniki s celine pri dobavi ne bi mogli zagotoviti enake stopnje zanesljivosti kot lokalni proizvajalci. Da bi Komisija določila geografski obseg trga S-PVC, je ocenila vzorce virov nabave in prehajanja (na strani povpraševanja) britanskih porabnikov ter z vidika ponudbe analizirala, v kolikšnem obsegu bi bili proizvajalci iz celinske Evrope zmožni razširiti svojo prisotnost (in ali bi bili motivirani za to) na trg Združenega kraljestva. V ta namen je Komisija izvedla podrobno kvalitativno in kvantitativno analizo ter ocenila stopnjo in vlogo uvoza, stroškov transporta, ovir za širjenje in neizkoriščenih zmogljivosti v celinski Evropi. V zvezi s tem je Komisija ugotovila, da:

—

večina porabnikov Združenega kraljestva pri nabavi uporablja več virov in ni v celoti odvisna od lokalnih ponudnikov,

| — | je v zadnjih petih letih uvoz ponudnikov s celine zadovoljil od 34 % do 40 % povpraševanja v Združenem kraljestvu, |
| --- | --- |

—

je v zadnjih petih letih uvoz ponudnikov s celine zadovoljil od 34 % do 40 % povpraševanja v Združenem kraljestvu,

| — | lahko ponudniki s celine z vzpostavitvijo lokalnih skladiščnih objektov premostijo ovire, ki jih povzroča razdalja, |
| --- | --- |

—

lahko ponudniki s celine z vzpostavitvijo lokalnih skladiščnih objektov premostijo ovire, ki jih povzroča razdalja,

| — | stroški transporta niso ovira za oskrbo Združenega kraljestva, |
| --- | --- |

—

stroški transporta niso ovira za oskrbo Združenega kraljestva,

| — | je v celinski Evropi dovolj neizkoriščenih zmogljivosti za preprečitev vseh poskusov dviga cen novega podjetja v Združenem kraljestvu, |
| --- | --- |

—

je v celinski Evropi dovolj neizkoriščenih zmogljivosti za preprečitev vseh poskusov dviga cen novega podjetja v Združenem kraljestvu,

| — | je med ustavitvijo enega od Ineosovih obratov v Združenem kraljestvu uvoznikom uspelo povečati oskrbo, kar pomeni, da omejujejo tako podjetje Ineos kot podjetje Kerling. |
| --- | --- |

—

je med ustavitvijo enega od Ineosovih obratov v Združenem kraljestvu uvoznikom uspelo povečati oskrbo, kar pomeni, da omejujejo tako podjetje Ineos kot podjetje Kerling.

| 15. | Na podlagi zgoraj navedenega je Komisija ugotovila, da nordijska regija in Združeno kraljestvo ne kažeta značilnosti, zaradi katerih bi Komisija ti območji obravnavala drugače od drugih območij v EGP. Zlasti je ugotovila, da je obseg geografskega trga za splošnonamenski S-PVC širši od Združenega kraljestva in širši od nordijskih držav (Norveške in Švedske) ter da pokriva najmanj severozahodno Evropo. |
| --- | --- |

15.

Na podlagi zgoraj navedenega je Komisija ugotovila, da nordijska regija in Združeno kraljestvo ne kažeta značilnosti, zaradi katerih bi Komisija ti območji obravnavala drugače od drugih območij v EGP. Zlasti je ugotovila, da je obseg geografskega trga za splošnonamenski S-PVC širši od Združenega kraljestva in širši od nordijskih držav (Norveške in Švedske) ter da pokriva najmanj severozahodno Evropo.

| 16. | Priglasitelj je podal stališče, da geografski obseg za trg tekoče kavstične sode glede na obsežno medskupnostno in celo medcelinsko trgovino zajema vsaj območje EGP. Vendar pa so številni porabniki menili, da bi bil trg lahko regionalen zaradi razmeroma visokih stroškov transporta ali v primeru Združenega kraljestva celo nacionalen. Opredelitev natančnega obsega geografskega trga za kavstično sodo je Komisija pustila odprto. |
| --- | --- |

16.

Priglasitelj je podal stališče, da geografski obseg za trg tekoče kavstične sode glede na obsežno medskupnostno in celo medcelinsko trgovino zajema vsaj območje EGP. Vendar pa so številni porabniki menili, da bi bil trg lahko regionalen zaradi razmeroma visokih stroškov transporta ali v primeru Združenega kraljestva celo nacionalen. Opredelitev natančnega obsega geografskega trga za kavstično sodo je Komisija pustila odprto.

| 17. | Raziskava trga, ki jo je opravila Komisija, je pokazala, da glede na nizke stroške transporta trg mas S-PVC pokriva vsaj območje EGP. Komisija je sklenila, da je obseg geografskega trga širši od nacionalnega in da ni treba sprejeti končne odločitve o natančnem obsegu geografskega trga za mase S-PVC. |
| --- | --- |

17.

Raziskava trga, ki jo je opravila Komisija, je pokazala, da glede na nizke stroške transporta trg mas S-PVC pokriva vsaj območje EGP. Komisija je sklenila, da je obseg geografskega trga širši od nacionalnega in da ni treba sprejeti končne odločitve o natančnem obsegu geografskega trga za mase S-PVC.

| 18. | Raziskava trga je potrdila, da geografski obseg za trg trdih folij PVC pokriva vsaj območje EGP, pri nekaterih končnih proizvodih pa ima celo svetovno razsežnost, kot je Komisija ugotovila v zvezi s fleksibilno embalažo. Vendar pa je Komisija opredelitev natančnega obsega geografskega trga za folije PVC pustila odprto. |
| --- | --- |

18.

Raziskava trga je potrdila, da geografski obseg za trg trdih folij PVC pokriva vsaj območje EGP, pri nekaterih končnih proizvodih pa ima celo svetovno razsežnost, kot je Komisija ugotovila v zvezi s fleksibilno embalažo. Vendar pa je Komisija opredelitev natančnega obsega geografskega trga za folije PVC pustila odprto.

II.   PRESOJA

| 19. | Na trgu splošnonamenskega S-PVC v EGP bo skupni tržni delež strank znašal [20–30] %, v severozahodni Evropi pa nekoliko manj kot [30–40] %. |
| --- | --- |

19.

Na trgu splošnonamenskega S-PVC v EGP bo skupni tržni delež strank znašal [20–30] %, v severozahodni Evropi pa nekoliko manj kot [30–40] %.

| 20. | Glede na razmeroma majhen skupni tržni delež strank, sedanje neizkoriščene proizvodne zmogljivosti in dejstvo, da porabniki pri nabavi uporabljajo več virov in sklepajo kratkoročne pogodbe (v povprečju za eno leto), ni verjetno, da bi lahko podjetje Ineos enostransko uveljavljalo tržno moč na ravni EGP ali na trgu severozahodne Evrope. |
| --- | --- |

20.

Glede na razmeroma majhen skupni tržni delež strank, sedanje neizkoriščene proizvodne zmogljivosti in dejstvo, da porabniki pri nabavi uporabljajo več virov in sklepajo kratkoročne pogodbe (v povprečju za eno leto), ni verjetno, da bi lahko podjetje Ineos enostransko uveljavljalo tržno moč na ravni EGP ali na trgu severozahodne Evrope.

| 21. | Možnost, da bi ta transakcija omogočila usklajeno delovanje, prav tako ni verjetna glede na število udeležencev (šest večjih konkurentov), ki bodo na trgu ostali po združitvi. Poleg tega se večina porabnikov mesečno pogaja o ponudbah cen ali obrača na več konkurenčnih ponudnikov, zaradi česar se je toliko težje držati skupnega vzorca. Glede na zgoraj navedeno je Komisija ugotovila, da predlagana transakcija verjetno ne bo vzbudila pomislekov glede katerih koli usklajenih protikonkurenčnih ravnanj. |
| --- | --- |

21.

Možnost, da bi ta transakcija omogočila usklajeno delovanje, prav tako ni verjetna glede na število udeležencev (šest večjih konkurentov), ki bodo na trgu ostali po združitvi. Poleg tega se večina porabnikov mesečno pogaja o ponudbah cen ali obrača na več konkurenčnih ponudnikov, zaradi česar se je toliko težje držati skupnega vzorca. Glede na zgoraj navedeno je Komisija ugotovila, da predlagana transakcija verjetno ne bo vzbudila pomislekov glede katerih koli usklajenih protikonkurenčnih ravnanj.

| 22. | Skupni tržni delež strank na trgu tekoče kavstične sode bi na območju EGP, ki je najverjetnejši geografski trg, znašal približno [10–20] %. Čeprav so skupni deleži strank na nekaterih nacionalnih trgih večji ([40–50] %, [40–50] % in [50–60] % na Norveškem, Švedskem oziroma Danskem ter [50–60] % v Združenem kraljestvu), glede na razmeroma majhna prekrivanja in število večjih konkurentov, ki so prisotni na trgu, ni verjetno, da bi ta transakcija vzbudila pomisleke glede konkurence na podlagi katere koli druge opredelitve trga. |
| --- | --- |

22.

Skupni tržni delež strank na trgu tekoče kavstične sode bi na območju EGP, ki je najverjetnejši geografski trg, znašal približno [10–20] %. Čeprav so skupni deleži strank na nekaterih nacionalnih trgih večji ([40–50] %, [40–50] % in [50–60] % na Norveškem, Švedskem oziroma Danskem ter [50–60] % v Združenem kraljestvu), glede na razmeroma majhna prekrivanja in število večjih konkurentov, ki so prisotni na trgu, ni verjetno, da bi ta transakcija vzbudila pomisleke glede konkurence na podlagi katere koli druge opredelitve trga.

| 23. | Stranki ocenjujeta, da bi bil na ravni EGP njun skupni tržni delež na celotnem trgu mas S-PVC manjši od [20–30] %. Tržna deleža v zahodni in severozahodni Evropi bi znašala [10–20] % oziroma [20–30] %. |
| --- | --- |

23.

Stranki ocenjujeta, da bi bil na ravni EGP njun skupni tržni delež na celotnem trgu mas S-PVC manjši od [20–30] %. Tržna deleža v zahodni in severozahodni Evropi bi znašala [10–20] % oziroma [20–30] %.

| 24. | V zvezi z morebitnimi vertikalnimi vprašanji ni verjetno, da bi lahko podjetje Ineos omejilo dobavo S-PVC neintegriranim proizvajalcem mas, saj ne bo imelo tržne moči na trgu S-PVC, na katerem ga bo po združitvi še naprej omejevalo več konkurentov, ki so dejavni v vsem EGP. |
| --- | --- |

24.

V zvezi z morebitnimi vertikalnimi vprašanji ni verjetno, da bi lahko podjetje Ineos omejilo dobavo S-PVC neintegriranim proizvajalcem mas, saj ne bo imelo tržne moči na trgu S-PVC, na katerem ga bo po združitvi še naprej omejevalo več konkurentov, ki so dejavni v vsem EGP.

| 25. | Glede na zgoraj navedena dejstva, omejeno horizontalno prekrivanje in odsotnost bistvenih vertikalnih vprašanj ni verjetno, da bo imela ta transakcija protikonkurenčne učinke na trg mas S-PVC. |
| --- | --- |

25.

Glede na zgoraj navedena dejstva, omejeno horizontalno prekrivanje in odsotnost bistvenih vertikalnih vprašanj ni verjetno, da bo imela ta transakcija protikonkurenčne učinke na trg mas S-PVC.

| 26. | Na širšem proizvodnem trgu trdih folij (ki med drugim vključuje folije PVC, folije PET ter polipropilenske in polietilenske folije) znaša tržni delež podjetja Ineos v EGP [5–10] %. Če upoštevamo ožje segmente trga trdih folij S-PVC so tržni deleži podjetja Ineos manjši od [20–30] % v vseh segmentih razen v segmentih enojnih in dvojnih farmacevtskih folij – tržni delež podjetja Ineos v obeh znaša [30–40] %. |
| --- | --- |

26.

Na širšem proizvodnem trgu trdih folij (ki med drugim vključuje folije PVC, folije PET ter polipropilenske in polietilenske folije) znaša tržni delež podjetja Ineos v EGP [5–10] %. Če upoštevamo ožje segmente trga trdih folij S-PVC so tržni deleži podjetja Ineos manjši od [20–30] % v vseh segmentih razen v segmentih enojnih in dvojnih farmacevtskih folij – tržni delež podjetja Ineos v obeh znaša [30–40] %.

| 27. | Iz ugotovitve Komisije, da predlagana koncentracija ne bi ovirala učinkovite konkurence pri nabavi S-PVC, bi sledilo, da bi bili konkurenti podjetja Ineos na prodajnem trgu trdih folij PVC še naprej zmožni nabavljati S-PVC pod konkurenčnimi pogoji in da bi ostali učinkoviti konkurenti pri oskrbi s proizvodi iz trdih folij. V skladu s tem ni verjetno, da bi ta transakcija vzbudila pomisleke glede konkurence na trgu folij S-PVC. |
| --- | --- |

27.

Iz ugotovitve Komisije, da predlagana koncentracija ne bi ovirala učinkovite konkurence pri nabavi S-PVC, bi sledilo, da bi bili konkurenti podjetja Ineos na prodajnem trgu trdih folij PVC še naprej zmožni nabavljati S-PVC pod konkurenčnimi pogoji in da bi ostali učinkoviti konkurenti pri oskrbi s proizvodi iz trdih folij. V skladu s tem ni verjetno, da bi ta transakcija vzbudila pomisleke glede konkurence na trgu folij S-PVC.

III.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| 28. | Iz zgoraj navedenih razlogov je Komisija ugotovila, da predlagana koncentracija bistveno ne ovira učinkovite konkurence na skupnem trgu ali večjem delu skupnega trga, zlasti zaradi oblikovanja ali krepitve prevladujočega položaja. Zato je treba razglasiti koncentracijo za združljivo s skupnim trgom in Sporazumom EGP v skladu s členom 8(1) Uredbe o združitvah in členom 57 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

28.

Iz zgoraj navedenih razlogov je Komisija ugotovila, da predlagana koncentracija bistveno ne ovira učinkovite konkurence na skupnem trgu ali večjem delu skupnega trga, zlasti zaradi oblikovanja ali krepitve prevladujočega položaja. Zato je treba razglasiti koncentracijo za združljivo s skupnim trgom in Sporazumom EGP v skladu s členom 8(1) Uredbe o združitvah in členom 57 Sporazuma EGP.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 219, 28.8.2008, str. 16.

(3)  UL C 219, 28.8.2008, str. 17.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 28.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 219/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 219/21

---

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni regionalni pomoči za naložbe

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 219/16)

| Št. pomoči | XR 33/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Avstrija |
| Regija | Alle Regionen gemäß genehmigter Fördergebietskarte für Regionalbeihilfen in Österreich 2007-2013 (N 492/06) |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek | Gewährung von Beihilfen (Förderungen) gemäß § 51a Abs. 3-5 AMFG (Arbeitsmarktförderungsgesetz)
  (Gewährung von Zuschüssen und Zinsenzuschüssen sowie von Darlehen für Investitionen von Großunternehmen unter Wahrung der beihilfenrechtlich genehmigten Förderobergrenzen) |
| Pravna podlaga | Richtlinien für die Gewährung von Beihilfen (Förderungen) gemäß § 51a Abs. 3-5 AMFG (Arbeitsmarktförderungsgesetz) |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Načrtovani letni izdatki | 60 mio EUR |
| Največja intenzivnost pomoči | 30 % |
| V skladu s členom 4 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 1.6.2007 |
| Trajanje | 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Pomoč, omejena na posebne sektorje |
| NACE: D, 55, K |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Tel. (43) 711 00 63 90 |

Št. pomoči

XR 33/07

Država članica

Avstrija

Regija

Alle Regionen gemäß genehmigter Fördergebietskarte für Regionalbeihilfen in Österreich 2007-2013 (N 492/06)

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek

Gewährung von Beihilfen (Förderungen) gemäß § 51a Abs. 3-5 AMFG (Arbeitsmarktförderungsgesetz)

(Gewährung von Zuschüssen und Zinsenzuschüssen sowie von Darlehen für Investitionen von Großunternehmen unter Wahrung der beihilfenrechtlich genehmigten Förderobergrenzen)

Pravna podlaga

Richtlinien für die Gewährung von Beihilfen (Förderungen) gemäß § 51a Abs. 3-5 AMFG (Arbeitsmarktförderungsgesetz)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Načrtovani letni izdatki

60 mio EUR

Največja intenzivnost pomoči

30 %

V skladu s členom 4 Uredbe

Datum začetka izvajanja

1.6.2007

Trajanje

31.12.2013

Gospodarski sektorji

Pomoč, omejena na posebne sektorje

NACE: D, 55, K

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Stubenring 1

A-1010 Wien

Tel. (43) 711 00 63 90

Spletna stran objave sheme pomoči

www.awsg.at/portal/media/2505.pdf

Drugi podatki

—

| Št. pomoči | XR 41/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Avstrija |
| Regija | Niederösterreich |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek | Förderungsaktion der Niederösterreichischen Grenzlandförderungsgesellschaft mbH |
| Pravna podlaga | Richtlinien zur Förderungsaktion der Niederösterreichischen Grenzlandförderungsgesellschaft mbH |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Načrtovani letni izdatki | 0,32 mio EUR |
| Največja intenzivnost pomoči | 15 % |
| V skladu s členom 4 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 21.3.2007 |
| Trajanje | 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe |
| — |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Niederösterreichische Grenzlandförderungsgesellschaft mbH |
| A-1011 Wien, Lugeck 1 |
| Tel. (43) 513 78 35 |
| Fax (43) 513 78 40 |
| NOeG@ecoplus.at |

Št. pomoči

XR 41/07

Država članica

Avstrija

Regija

Niederösterreich

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek

Förderungsaktion der Niederösterreichischen Grenzlandförderungsgesellschaft mbH

Pravna podlaga

Richtlinien zur Förderungsaktion der Niederösterreichischen Grenzlandförderungsgesellschaft mbH

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Načrtovani letni izdatki

0,32 mio EUR

Največja intenzivnost pomoči

15 %

V skladu s členom 4 Uredbe

Datum začetka izvajanja

21.3.2007

Trajanje

31.12.2013

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe

—

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Niederösterreichische Grenzlandförderungsgesellschaft mbH

A-1011 Wien, Lugeck 1

Tel. (43) 513 78 35

Fax (43) 513 78 40

NOeG@ecoplus.at

Spletna stran objave sheme pomoči

http://noeg.grenzland.at/

Drugi podatki

—

| Št. pomoči | XR 13/08 |
| --- | --- |
| Država članica | Češka republika |
| Regija | 87(3)(a) |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek | Operační program Podnikání a inovace 2007–2013
  Podprogram Školící střediska (výzva I) |
| Pravna podlaga | Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání
  Zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Načrtovani letni izdatki | 133 mio CZK |
| Največja intenzivnost pomoči | 40 % |
| V skladu s členom 4 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 3.3.2008 |
| Trajanje | 30.6.2010 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerstvo průmyslu a obchodu České republiky |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Št. pomoči

XR 13/08

Država članica

Češka republika

Regija

87(3)(a)

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek

Operační program Podnikání a inovace 2007–2013

Podprogram Školící střediska (výzva I)

Pravna podlaga

Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání

Zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Načrtovani letni izdatki

133 mio CZK

Največja intenzivnost pomoči

40 %

V skladu s členom 4 Uredbe

Datum začetka izvajanja

3.3.2008

Trajanje

30.6.2010

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerstvo průmyslu a obchodu České republiky

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha 1

Spletna stran objave sheme pomoči

www.mpo.cz

Drugi podatki

—

| Št. pomoči | XR 14/08 |
| --- | --- |
| Država članica | Češka republika |
| Regija | 87(3)(a) |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek | Operační program Podnikání a inovace 2007–2013
  Podprogram ICT a strategické služby (výzva I) |
| Pravna podlaga | Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání
  Zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Načrtovani letni izdatki | 200 mio CZK |
| Največja intenzivnost pomoči | 40 % |
| V skladu s členom 4 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 1.3.2008 |
| Trajanje | 30.6.2009 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerstvo průmyslu a obchodu České republiky |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Št. pomoči

XR 14/08

Država članica

Češka republika

Regija

87(3)(a)

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek

Operační program Podnikání a inovace 2007–2013

Podprogram ICT a strategické služby (výzva I)

Pravna podlaga

Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání

Zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Načrtovani letni izdatki

200 mio CZK

Največja intenzivnost pomoči

40 %

V skladu s členom 4 Uredbe

Datum začetka izvajanja

1.3.2008

Trajanje

30.6.2009

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerstvo průmyslu a obchodu České republiky

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha 1

Spletna stran objave sheme pomoči

www.mpo.cz

Drugi podatki

—

---

| 28.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 219/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 219/24

---

Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 219/17)

| Št. pomoči | XS 134/08 |
| --- | --- |
| Država članica | Poljska |
| Regija | Podkarpackie |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Przedsiębiorstwo produkcyjno usługowo handlowe Akpil Kazimierz Anioł |
| Pravna podlaga | Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-192/P-224/2008 |
| Vrsta ukrepa | Ad hoc |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči: 115 684 EUR |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)–(6) in členom 5 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 2.4.2008 |
| Trajanje | 2.4.2008 |
| Cilj | Mala in srednja podjetja |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego |
| Ul. Wspólna 1/3 |
| PL-00-529 Warszawa |

Št. pomoči

XS 134/08

Država članica

Poljska

Regija

Podkarpackie

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Przedsiębiorstwo produkcyjno usługowo handlowe Akpil Kazimierz Anioł

Pravna podlaga

Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-192/P-224/2008

Vrsta ukrepa

Ad hoc

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči: 115 684 EUR

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)–(6) in členom 5 Uredbe

Datum začetka izvajanja

2.4.2008

Trajanje

2.4.2008

Cilj

Mala in srednja podjetja

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego

Ul. Wspólna 1/3

PL-00-529 Warszawa

| Št. pomoči | XS 135/08 |
| --- | --- |
| Država članica | Poljska |
| Regija | Śląskie |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Jumarpol Przedsiębiorstwo Prywatne S.C. Piotr Traczewski, Marek Kasperek |
| Pravna podlaga | Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-193/P-225/2008 |
| Vrsta ukrepa | Ad hoc |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči: 27 883 EUR |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)–(6) in členom 5 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 2.4.2008 |
| Trajanje | 2.4.2008 |
| Cilj | Mala in srednja podjetja |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego |
| Ul. Wspólna 1/3 |
| PL-00-529 Warszawa |

Št. pomoči

XS 135/08

Država članica

Poljska

Regija

Śląskie

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Jumarpol Przedsiębiorstwo Prywatne S.C. Piotr Traczewski, Marek Kasperek

Pravna podlaga

Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-193/P-225/2008

Vrsta ukrepa

Ad hoc

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči: 27 883 EUR

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)–(6) in členom 5 Uredbe

Datum začetka izvajanja

2.4.2008

Trajanje

2.4.2008

Cilj

Mala in srednja podjetja

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego

Ul. Wspólna 1/3

PL-00-529 Warszawa

| Št. pomoči | XS 137/08 |
| --- | --- |
| Država članica | Poljska |
| Regija | Wielkopolskie |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Mechanika Maszyn i Urządzeń Rolniczych Dozamech Donat Zawidzki |
| Pravna podlaga | Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-198/P-228/2008 |
| Vrsta ukrepa | Ad hoc |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči: 112 060 EUR |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)–(6) in členom 5 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 7.5.2008 |
| Trajanje | 7.5.2008 |
| Cilj | Mala in srednja podjetja |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego |
| Ul. Wspólna 1/3 |
| PL-00-529 Warszawa |

Št. pomoči

XS 137/08

Država članica

Poljska

Regija

Wielkopolskie

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Mechanika Maszyn i Urządzeń Rolniczych Dozamech Donat Zawidzki

Pravna podlaga

Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-198/P-228/2008

Vrsta ukrepa

Ad hoc

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči: 112 060 EUR

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)–(6) in členom 5 Uredbe

Datum začetka izvajanja

7.5.2008

Trajanje

7.5.2008

Cilj

Mala in srednja podjetja

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego

Ul. Wspólna 1/3

PL-00-529 Warszawa

| Št. pomoči | XS 138/08 |
| --- | --- |
| Država članica | Poljska |
| Regija | Dolnoslaskie |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Metalerg J.M.J Cieślak S.J. |
| Pravna podlaga | Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-195/P-213/2008 |
| Vrsta ukrepa | Ad hoc |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči: 17 292 EUR |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)–(6) in členom 5 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 15.4.2008 |
| Trajanje | 15.4.2008 |
| Cilj | Mala in srednja podjetja |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego |
| Ul. Wspólna 1/3 |
| PL-00-529 Warszawa |

Št. pomoči

XS 138/08

Država članica

Poljska

Regija

Dolnoslaskie

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Metalerg J.M.J Cieślak S.J.

Pravna podlaga

Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-195/P-213/2008

Vrsta ukrepa

Ad hoc

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči: 17 292 EUR

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)–(6) in členom 5 Uredbe

Datum začetka izvajanja

15.4.2008

Trajanje

15.4.2008

Cilj

Mala in srednja podjetja

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego

Ul. Wspólna 1/3

PL-00-529 Warszawa

| Št. pomoči | XS 141/08 |
| --- | --- |
| Država članica | Poljska |
| Regija | Podkarpackie |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Metal-Odlew Lesław Kwiatkowski, Agnieszka Witkowska, Sp. Jawna |
| Pravna podlaga | Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-197/P-221/2008 |
| Vrsta ukrepa | Ad hoc |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči: 49 739 EUR |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)–(6) in členom 5 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 22.4.2008 |
| Trajanje | 22.4.2008 |
| Cilj | Mala in srednja podjetja |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego |
| Ul. Wspólna 1/3 |
| PL-00-529 Warszawa |

Št. pomoči

XS 141/08

Država članica

Poljska

Regija

Podkarpackie

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Metal-Odlew Lesław Kwiatkowski, Agnieszka Witkowska, Sp. Jawna

Pravna podlaga

Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-197/P-221/2008

Vrsta ukrepa

Ad hoc

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči: 49 739 EUR

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)–(6) in členom 5 Uredbe

Datum začetka izvajanja

22.4.2008

Trajanje

22.4.2008

Cilj

Mala in srednja podjetja

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego

Ul. Wspólna 1/3

PL-00-529 Warszawa

---

| 28.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 219/27 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 219/27

---

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni regionalni pomoči za naložbe

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 219/18)

| Št. pomoči | XR 131/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Madžarska |
| Regija | — |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek | Az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program keretében nyújtható regionális beruházási támogatásokról szóló támogatási program |
| Pravna podlaga | 77/2007. (VII. 30.) FVM rendelet |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Načrtovani letni izdatki | 17 500 mio HUF |
| Največja intenzivnost pomoči | 50 % |
| V skladu s členom 4 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 15.10.2007 |
| Trajanje | 31.12.2012 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium |
| Kossuth tér 11. |
| H-1055 Budapest |

Št. pomoči

XR 131/07

Država članica

Madžarska

Regija

—

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek

Az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program keretében nyújtható regionális beruházási támogatásokról szóló támogatási program

Pravna podlaga

77/2007. (VII. 30.) FVM rendelet

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Načrtovani letni izdatki

17 500 mio HUF

Največja intenzivnost pomoči

50 %

V skladu s členom 4 Uredbe

Datum začetka izvajanja

15.10.2007

Trajanje

31.12.2012

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium

Kossuth tér 11.

H-1055 Budapest

Spletna stran objave sheme pomoči

www.fvm.hu

Drugi podatki

—

| Št. pomoči | XR 161/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Madžarska |
| Regija | — |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek | Regionális beruházási támogatás a Környezet és Energia Operatív Programból |
| Pravna podlaga | 23/2007. (VIII. 29.) MeHVM rendelet a Környezet és Energia Operatív Program prioritásaira rendelt források felhasználásának részletes szabályairól és egyes támogatási jogcímeiről |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Načrtovani letni izdatki | 11 010 mio HUF |
| Največja intenzivnost pomoči | 50 % |
| V skladu s členom 4 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 24.10.2007 |
| Trajanje | 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Környezetvédelmi Programok Irányító Hatósága |
| Pozsonyi út 56. |
| H-1133 Budapest |

Št. pomoči

XR 161/07

Država članica

Madžarska

Regija

—

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek

Regionális beruházási támogatás a Környezet és Energia Operatív Programból

Pravna podlaga

23/2007. (VIII. 29.) MeHVM rendelet a Környezet és Energia Operatív Program prioritásaira rendelt források felhasználásának részletes szabályairól és egyes támogatási jogcímeiről

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Načrtovani letni izdatki

11 010 mio HUF

Največja intenzivnost pomoči

50 %

V skladu s členom 4 Uredbe

Datum začetka izvajanja

24.10.2007

Trajanje

31.12.2013

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Környezetvédelmi Programok Irányító Hatósága

Pozsonyi út 56.

H-1133 Budapest

Spletna stran objave sheme pomoči

www.nfu.hu/palyazatok

Drugi podatki

—

| Št. pomoči | XR 197/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Madžarska |
| Regija | — |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek | Regionális beruházási támogatás az EGT és Norvég Finanszírozási Mechanizmusból |
| Pravna podlaga | 242/2006 Korm. rendelet 92/A-92/F. §
  201/2005 Korm. rendelet |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Načrtovani letni izdatki | 1 006,2 mio HUF |
| Največja intenzivnost pomoči | 50 % |
| V skladu s členom 4 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 15.10.2007 |
| Trajanje | 30.4.2011 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Nemzeti Fejlesztési Ügynökség |
| Pozsonyi út 56. |
| H-1133 Budapest |

Št. pomoči

XR 197/07

Država članica

Madžarska

Regija

—

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek

Regionális beruházási támogatás az EGT és Norvég Finanszírozási Mechanizmusból

Pravna podlaga

242/2006 Korm. rendelet 92/A-92/F. §

201/2005 Korm. rendelet

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Načrtovani letni izdatki

1 006,2 mio HUF

Največja intenzivnost pomoči

50 %

V skladu s členom 4 Uredbe

Datum začetka izvajanja

15.10.2007

Trajanje

30.4.2011

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Nemzeti Fejlesztési Ügynökség

Pozsonyi út 56.

H-1133 Budapest

Spletna stran objave sheme pomoči

www.nfu.gov.hu

www.eeagrants.hu

Drugi podatki

—

---

| 28.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 219/29 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 219/29

---

Sporočilo Komisije v skladu s postopkom iz člena 4(1)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92

Sprememba, ki jo je uvedla Italija glede obveznosti javne službe za zračne prevoze na progah Trapani–Rim in v obratni smeri, Trapani–Cagliari in v obratni smeri, Trapani–Bari in v obratni smeri ter Trapani–Milano in v obratni smeri

(2008/C 219/19)

V skladu z določbami člena 4(1)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 je italijanska vlada sklenila, da spremeni obveznosti javnih služb na progah Trapani–Rim in v obratni smeri, Trapani–Cagliari in v obratni smeri, Trapani–Bari in v obratni smeri ter Trapani–Milano in v obratni smeri, objavljene v UL C 150 z dne 28.6.2006, UL C 141 z dne 26.6.2007 in UL C 121 z dne 17.5.2008.

Obveznosti javnih služb na progi Trapani–Cagliari in v obratni smeri se ukinejo in točka 1 sporočila, objavljenega v UL C 150 z dne 28.6.2006 se spremeni:

Zadevna proga

| | Trapani – Rim in v obratni smeri, |
| --- | --- |

Trapani – Rim in v obratni smeri,

| | Trapani – Bari in v obratni smeri, |
| --- | --- |

Trapani – Bari in v obratni smeri,

| | Trapani – Milano in v obratni smeri. |
| --- | --- |

Trapani – Milano in v obratni smeri.

Z destinacijo „Rim“ je mišljeno letališče Roma Fiumicino, medtem ko je z destinacijo „Milano“ mišljeno letališče Milano Linate.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Komisija

| 28.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 219/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 219/30

---

Opravljanje rednih zračnih prevozov – Javni razpis, ki ga je vlada province Åland v skladu s členom 4(1)(d) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 objavila za opravljanje rednih zračnih prevozov na progi Mariehamn (Åland) – Stockholm/Arlanda (Švedska)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 219/20)

1.   Uvod

Dne 26. junija 2008 se je vlada province Åland odločila, da dopolni obstoječo obveznost javne službe za redne zračne prevoze na progi Mariehamn (MHQ) – Stockholm/Arlanda (ARN) za obdobje od 1. marca 2009 do 29. februarja 2012 v skladu s členom 4(1)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92.

Podrobni podatki o teh obveznostih javne službe so objavljeni v
  Uradnem listu Evropske unije C 218, 27.8.2008, str. 17.

Če noben letalski prevoznik še ni začel ali ne bo v kratkem začel z rednimi zračnimi prevozi na progi v skladu z naloženo obveznostjo javne službe, ne da bi zahteval finančno nadomestilo, bo vlada province Åland omejila dostop do te proge na le enega letalskega prevoznika za tri leta. Pravica do opravljanja zračnih prevozov na zadevni progi bo potem ponujena z javnim razpisom v skladu s postopkom, določenim v členu 4(1)(d) navedene uredbe. Dne 26. junija 2008 se je vlada province Åland odločila, da objavi tak javni razpis.

2.   Namen razpisnega postopka

Zagotavljati redne zračne prevoze od 2. marca 2009 do 29. februarja 2012 na navedeni progi v skladu z obveznostjo javne službe, objavljeno v
  Uradnem listu Evropske unije C 218, 27.8.2008, str. 17.

3.   Udeležba na razpisu

Na razpisu lahko sodelujejo vsi letalski prevozniki z veljavno operativno licenco, ki jim jo je država članica izdala v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2407/92 z dne 23. julija 1992 o licenciranju letalskih prevoznikov.

4.   Uporabljena metodologija

Ta razpisni postopek se izvaja v skladu z določbami člena 4(1)(d)–(i) Uredbe (EGS) št. 2408/92. Naročnik ima pravico zavrniti vse ponudbe, če bodo cene previsoke ali če se razmere ali pogoji opravljanja zračnih storitev močno spremenijo, tako da načrtovana storitev ne bo primerna ali je ne bo mogoče opravljati na način, opisan v javnem razpisu.

Pred sklenitvijo pogodbe vlada province Åland lahko preloži datum, na katerega se mora opravljanje prevozov začeti. V tem primeru se tudi končni datum ustrezno preloži.

5.   Razpisna dokumentacija

Celotna razpisna dokumentacija, ki vsebuje javni razpis, pogoje razpisnega postopka, pogodbene pogoje, opis obveznosti javne storitve in podrobnosti o destinacijah ter razpisni obrazec, je na voljo na naslovu:

Ålands landskapsregering, PB 1060, AX-22111, MARIEHAMN, Åland.

Dokumente je mogoče zahtevati tudi po elektronski pošti na naslovu registrator@ls.aland.fi, po telefonu ((358-18) 250 00) ali telefaksu ((358-18) 237 90). Kontaktna oseba je glavni inženir Niklas Karlman, e-naslov: niklas.karlman@ls.aland.fi, telefon ((358-18) 251 30).

6.   Finančno nadomestilo

V ponudbi mora biti jasno naveden znesek v eurih (EUR), ki se zahteva za opravljanje navedenih zračnih prevozov v zadevnem obdobju. Navedeni znesek nadomestila mora temeljiti na oceni dejanskih stroškov in prihodkov, povezanih z dejavnostjo, in na minimalnih zahtevah, povezanih z javno službo. Nadomestilo se dodeli le za kritje stroškov, povezanih z opravljanjem zračnih prevozov, ki nastanejo na letališčih Arlanda in Mariehamn, in sicer kot neposredna posledica opravljanja zadevnih zračnih prevozov. Nikakršno nadomestilo se ne dodeli za stroške, povezane z drugimi programi in drugimi letališči (na primer pristojbine za vzletanje in pristajanje).

7.   Cene vozovnic

V ponudbi morajo biti navedene cene in vrste vozovnic in zanje veljavni pogoji. Cene vozovnic morajo biti skladne z obveznostjo javne službe, naloženo za progo.

8.   Metoda izbora

Letalski prevoznik bo izbran glede na ponudbe, ki so v skladu z javnim razpisom in ki izpolnjujejo pogoje, določene v razpisni dokumentaciji. Pri izbiranju se bodo upoštevala merila, določena v členu 4(1)(f) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92.

9.   Obdobje veljavnosti pogodbe

Pogodba bo veljala od datuma, ko jo podpišeta obe strani, do takrat, ko letalski prevoznik v skladu z razpisno dokumentacijo predloži končno poročilo vladi province, po zadnjem mesecu opravljanja prevozov, ki je februar 2012, razen če se datuma začetka in konca preložita.

10.   Sprememba in prekinitev pogodbe

Pogodba se lahko spremeni le, če so spremembe v skladu z obveznostjo javne službe, objavljeno za zadevno progo. Vse spremembe pogodbe morajo biti izvedene pisno. Pogodbo lahko vsaka stran prekine z odpovednim rokom šestih mesecev. To ne posega v pravico prekinitve pogodbe zaradi posebnih vzrokov.

11.   Kazni za neizpolnjevanje pogodbenih obveznosti

Letalski prevoznik je odgovoren za izpolnjevanje svojih obveznosti iz pogodbe. Ob neizpolnjevanju ali pomanjkljivemu izpolnjevanju pogodbenih obveznosti, za katere je odgovoren letalski prevoznik, je plačnik nadomestila upravičen do sorazmernega zmanjšanja finančnega nadomestila. Plačnik nadomestila tudi obdrži pravico, da zahteva odškodnino.

12.   Rok za predložitev ponudb

Ponudbe je treba predložiti najpozneje 31 koledarskih dni po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

13.   Predložitev ponudb

Ponudbe morajo prispeti v tajništvo vlade province Åland med uradnimi urami, navedenimi spodaj, najpozneje na datum, določen v točki 12. Ponudba mora biti predložena v zaprti ovojnici z oznako „Anbud flygtrafik MHQ – ARN“ (Ponudba za progo MHQ – ARN). Lahko se pošlje po pošti ali po kurirju ali dostavi osebno pri vladi province Åland na naslov, naveden v točki 5.

Poštni naslov vlade province je Självstyrelsegården, Strandgatan i Mariehamn på Åland. Uradne ure vlade province so od 8.00 do 16.15, od ponedeljka do petka.

Ponudba in vsi dokumenti morajo biti napisani v švedskem ali angleškem jeziku in predloženi kot izvirniki z dvema celovitima kompletoma kopij.

Ponudba velja do vključno 30. januarja 2009.

Ponudbe, poslane po telefaksu ali elektronski pošti, se ne bodo upoštevale.

14.   Veljavnost javnega razpisa

V skladu s členom 4(1)(d) Uredbe (EGS) št. 2408/92 je razpisni postopek veljaven pod pogojem, da noben letalski prevoznik še ni začel ali ne bo v kratkem začel z rednimi zračnimi prevozi na zadevni progi.

Letalski prevozniki, ki imajo namen opravljati zračne prevoze na zadevni progi z 2. marcem 2009 v skladu z obveznostjo javne službe, ne da bi imeli za to ekskluzivne pravice in ne da bi prejemali finančno nadomestilo ter z zagotovilom, da se bodo zračni prevozi na progi izvajali najmanj šest mesecev, se morajo prijaviti pri Finskem organu za civilno letalstvo najpozneje 2. februarja 2009. Vlada province Åland bo odgovorna za pregled vloge.

Če se taka prijava pošlje in če vlada province meni, da predlog letalskega prevoznika izpolnjuje zahteve obveznosti javne službe, se ta razpisni postopek ne uporabi.

V nasprotnem primeru vlada province omeji dostop do zadevne proge na le enega prevoznika.

Sklenitev pogodbe je odvisna od tega, ali parlament province Åland dodeli potrebna sredstva.

---

| 28.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 219/32 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 219/32

---

P-Lizbona: Opravljanje rednih zračnih prevozov

Javni razpis za zbiranje ponudb, ki ga je objavila Portugalska v skladu s členom 4(1)(d) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 v okviru mednarodnega javnega razpisa za opravljanje rednih zračnih prevozov na progi Lizbona–Vila Real–Bragança–Vila Real–Lizbona

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 219/21)

1.   Uvod: V skladu s členom 4(1)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti je Portugalska sklenila, da spremeni obveznosti javne službe za redne zračne prevoze na progi Lizbona–Vila Real–Bragança–Vila Real–Lizbona.

Zato je bil
  Uradnem listu Evropske unije C 143 z dne 10. junija 2008 objavljen javni razpis za zbiranje ponudb v okviru mednarodnega javnega razpisa za opravljanje rednih zračnih prevozov na progi Lizbona–Vila Real–Bragança–Vila Real–Lizbona.

Ker do roka, določenega za predložitev ponudb, navedenih v prejšnjem odstavku, noben letalski prevoznik ni predložil nobene ponudbe, se šteje, da na mednarodni javni razpis ni bilo odziva.

Ker pa je treba zagotoviti neprekinjenost rednih zračnih prevozov na omenjenih progah in ker obstaja javni interes za opravljanje prevozov, ki so predmet zadevnega javnega razpisa, je bil objavljen nov mednarodni javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov na progi Lizbona–Vila Real–Bragança–Vila Real–Lizbona, tako da lahko potencialni zainteresirani ponudniki, ki niso pravočasno opazili prejšnjega razpisa, zdaj predložijo svoje ponudbe.

Zato portugalska vlada s tem obvestilom vabi zračne prevoznike, da predložijo ponudbe za opravljanje rednih zračnih prevozov na progi Lizbona–Vila Real–Bragança–Vila Real–Lizbona pod pogoji, določenimi v naslednjih odstavkih.

Če do 15. decembra 2008 noben letalski prevoznik ne bo pripravljen, da začne opravljati redne zračne prevoze na zgoraj navedeni progi v skladu z naloženimi obveznostmi javne službe, ne da bi za to zahteval finančno nadomestilo, bo v skladu z določbami člena 4(1)(d) navedene uredbe prek javnega razpisa izbran en sam letalski prevoznik, ki mu bo dodeljena pravica do opravljanja teh zračnih prevozov.

2.   Namen javnega razpisa: Opravljanje rednih zračnih prevozov na zgoraj navedeni progi od 12. januarja 2009 dalje v skladu z obveznostmi javne službe, objavljenimi v
  Uradnem listu Evropske unije C 143 z dne 10. junija 2008.

3.   Sodelovanje na javnem razpisu: Na razpisu lahko sodelujejo vsi letalski prevozniki z veljavno operativno licenco, ki jim jo je izdala država članica v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2407/92 z dne 23. julija 1992 o licenciranju letalskih prevoznikov, in ustreznim spričevalom letalskega prevoznika.

4.   Razpisni postopek: Za ta javni razpis za zbiranje ponudb veljajo določbe točk (d), (e), (f), (g), (h) in (i) člena 4(1) Uredbe (EGS) št. 2408/92.

5.   Razpisna dokumentacija: Celotno razpisno dokumentacijo, vključno s programom razpisa, je mogoče dobiti za ceno 100 EUR na naslovu Instituto Nacional de Aviação Civil I.P., Rua B, Edifícios 4, 5 e 6, Aeroporto da Portela 4, P-1749-034 Lisboa.

6.   Finančno nadomestilo: V predloženih ponudbah je treba izrecno navesti znesek zahtevanega denarnega nadomestila za opravljanje zračnih prevozov za obdobje treh let od datuma predvidenega začetka zračnih prevozov (razdeljen po letih). Če ponudbe vključujejo opravljanje poletov ob koncih tedna, to ne sme pomeniti nikakršne povečane finančne obremenitve za državo članico. Finančni vpliv, ki nastane zaradi opravljanja letov ob koncu tedna (in ne bremeni države članice), mora biti ustrezno pojasnjen in utemeljen v ponudbi. Natančen znesek končno dodeljenega nadomestila se vsako leto določi naknadno na podlagi ustrezno utemeljenih odhodkov in prihodkov, dejansko nastalih z opravljanjem zračnih prevozov, in ne sme presegati zneska, navedenega v ponudbi.

7.   Cene prevozov: V ponudbah je treba navesti predvidene cene prevozov, ki morajo biti v skladu s spremenjenimi obveznostmi javne službe, objavljenimi v
  Uradnem listu Evropske unije C 143, z dne 10. junija 2008.

8.   Trajanje, spreminjanje in odpoved pogodbe: Pogodba se sklene za tri leta z začetkom 12. januarja 2009. Znesek finančnega nadomestila se lahko v primeru nepredvidenih sprememb razmer pri opravljanju zračnih prevozov prilagodi.

9.   Sankcije za neizpolnjevanje pogodbenih obveznosti: Če prevoznik zaradi višje sile ne more opraviti zračnega prevoza, se lahko znesek finančnega nadomestila zmanjša sorazmerno z neopravljenimi leti. Če prevoznik zračnega prevoza ne opravi iz drugih razlogov, ki niso višja sila, ali ne izpolni obveznosti javne službe, lahko portugalski organi:

zmanjšajo znesek finančnega nadomestila sorazmerno z neopravljenimi leti,

začnejo pravne postopke, v skladu s katerimi se lahko naložijo denarne kazni in dodatne sankcije, predvidene z zakonodajo,

naložijo pogodbene kazni,

prekinejo pogodbo v skladu s portugalsko zakonodajo in ne glede na situacije, ki jih v zvezi s tem predvideva pogodba,

uveljavijo razloge za odpoved, predvidene v portugalski zakonodaji in koncesijski pogodbi.

10.   Vložitev ponudb:

| 1. | Ponudbe je treba predložiti najpozneje ob 17.00 uri tridesetega dne po objavi tega javnega razpisa v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

1.

Ponudbe je treba predložiti najpozneje ob 17.00 uri tridesetega dne po objavi tega javnega razpisa v Uradnem listu Evropske unije.

| 2. | Ponudbe in spremljajoča dokumentacija se lahko predložijo osebno (s prejetjem potrdila o prejemu) na sedežu Instituto Nacional de Aviação Civil, Rua B, Edifícios 4, 5, e 6, Aeroporto da Portela 4, P-1749–034 Lizbona, med 9.00 in 17.00 uro ali pošljejo na ta naslov s priporočeno pošto, pod pogojem, da so dostavljeni do datuma in ure iz prejšnjega odstavka, pri čemer je ponudnik sam odgovoren za morebitne zamude. |
| --- | --- |

2.

Ponudbe in spremljajoča dokumentacija se lahko predložijo osebno (s prejetjem potrdila o prejemu) na sedežu Instituto Nacional de Aviação Civil, Rua B, Edifícios 4, 5, e 6, Aeroporto da Portela 4, P-1749–034 Lizbona, med 9.00 in 17.00 uro ali pošljejo na ta naslov s priporočeno pošto, pod pogojem, da so dostavljeni do datuma in ure iz prejšnjega odstavka, pri čemer je ponudnik sam odgovoren za morebitne zamude.

11.   Veljavnost javnega razpisa: V skladu s prvim stavkom člena 4(1)(d) Uredbe (EGS) št. 2408/92 ta javni razpis velja pod pogojem, da noben prevoznik Skupnosti, ki izpolnjuje pogoje za opravljanje zadevnih zračnih prevozov, do 2. decembra 2008 ne predloži prošnje za opravljanje zračnih prevozov na navedeni progi od 14. avgusta 2007 v skladu z naloženimi obveznostmi javne službe in brez zahteve po finančnem nadomestilu.

Če nacionalni organ za civilno letalstvo (INAC, I.P.) do 15. decembra 2008 ugotovi, da je najmanj en prevoznik zmožen opravljati zračne prevoze na zadevni progi v skladu z naloženimi obveznostmi javne službe, postanejo ta javni razpis in vse ponudbe, predložene na njegovi podlagi, neveljavni.

---

| 28.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 219/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 219/34

---

Opravljanje rednih zračnih prevozov – Javni razpis Združenega kraljestva v skladu s členom 4(1)(d) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 glede opravljanja rednih zračnih prevozov na progah Stornoway–Benbecula in Benbecula–Barra (Škotska)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 219/22)

1.   Uvod

V skladu s členom 4(1)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti je Združeno kraljestvo uvedlo obveznosti javnih služb (OJS) za redne zračne prevoze na progah Stornoway–Benbecula in Benbecula–Barra. Standardi, zahtevani za te OJS, so bili za progo Stornoway–Benbecula objavljeni v UL C 53 z dne 4.3.1995 in spremenjeni v UL C 143 z dne 8.5.1998, UL C 154 z dne 29.5.2001 in UL C 310 z dne 13.12.2002 ter nadalje spremenjeni v UL C 285 z dne 17.11.2005 in UL C 218 z dne 27.8.2008, za progo Benbecula–Barra pa objavljeni v UL C 53 z dne 4.3.1995 in spremenjeni v UL C 143 z dne 8.5.1998, UL C 154 z dne 29.5.2001 in UL C 310 z dne 13.12.2002 ter nadalje spremenjeni v UL C 295 z dne 5.12.2003, UL C 285 z dne 17.11.2005 in UL C 218 z dne 27.8.2008.

Za primer, da do 1. marca 2009 noben letalski prevoznik ne bo začel ali bil tik pred tem, da začne z opravljanjem rednih zračnih prevozov na progah Stornoway–Benbecula in Benbecula–Barra v skladu z naloženimi obveznostmi javnih služb in ne da bi zahteval denarno nadomestilo, je Združeno kraljestvo sklenilo, da bo, v skladu s postopkom, določenim v členu 4(1)(d) zgoraj navedene uredbe, tudi v prihodnje omejevalo dostop do vsake od teh prog na enega samega letalskega prevoznika (pri čemer je treba, da ne bilo nobenega dvoma, povedati, da lahko en sam prevoznik zagotavlja prevoze na obeh navedenih progah) in da bo ponudilo pravico do opravljanja takih prevozov od 1. aprila 2009 naprej z javnim razpisom.

2.   Predmet javnega razpisa

Opravljanje rednih zračnih prevozov od 1. aprila 2009 naprej na progah Stornoway–Benbecula in Benbecula–Barra v skladu z obveznostmi javnih služb, ki so bile naložene za ti dve progi in za progo Stornoway–Benbecula objavljene v UL C 53 z dne 4.3.1995 in spremenjene v UL C 143 z dne 8.5.1998, UL C 154 z dne 29.5.2001 in UL C 310 z dne 13.12.2002 ter nadalje spremenjene v UL C 285 z dne 17.11.2005 in UL C 218 z dne 27.8.2008, za progo Benbecula–Barra pa objavljene v UL C 53 z dne 4.3.1995 in spremenjene v UL C 143 z dne 8.5.1998, UL C 154 z dne 29.5.2001 in C 310 z dne 13.12.2002 ter nadalje spremenjene v UL C 295 z dne 5.12.2003, UL C 285 z dne 17.11.2005 in UL C 218 z dne 27.8.2008.

3.   Udeležba

Na razpisu lahko sodelujejo vsi letalski prevozniki z veljavno operativno licenco, ki jim jo je izdala država članica v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2407/92 z dne 23. julija 1992 o licenciranju letalskih prevoznikov. Prevozi se bodo opravljali v skladu z regulativnim režimom Uprave za civilno letalstvo (UCL).

4.   Razpisni postopek

Za ta javni razpis se upoštevajo določbe iz točk (d), (e), (f), (g), (h) in (i) člena 4(1) Uredbe (EGS) št. 2408/92.

5.   Razpisna dokumentacija/ izpolnjevanje pogojev itd.

Celotno razpisno dokumentacijo, ki vsebuje razpisne obrazce, specifikacije, pogodbene pogoje/časovne roke za pogodbene pogoje kot tudi besedila izvirnih obveznosti javnih služb, za progo Stornoway–Benbecula objavljeno v UL C 53 z dne 4.3.1995 in spremenjeno v UL C 143 z dne 8.5.1998, UL C 154 z dne 29.5.2001 in UL C 310 z dne 13.12.2002 ter nadalje spremenjeno v UL C 285 z dne 17.11.2005 in UL C 218 z dne 27.8.2008, za progo Benbecula–Barra pa objavljeno v UL C 53 z dne 4.3.1995 in spremenjeno v UL C 143 z dne 8.5.1998, UL C 154, 29.5.2001 in UL C 310 z dne 13.12.2002 ter nadalje spremenjeno v UL C 295 z dne 5.12.2003, UL C 285 z dne 17.11.2005 in UL C 218 z dne 27.8.2008, je mogoče brezplačno dobiti pri naročniku, na naslovu:

| Comhairle nan Eilean Siar |
| --- |
| Council Offices |
| Sandwick Road, Stornoway |
| Isle of Lewis, HS1 2BW |
| Scotland |
| United Kingdom |
| Telefon: (44-18) 51 70 94 03 |
| Telefaks: (44-18) 51 70 94 82 |
| (kontaktna oseba: Murdo J. Gray, direktor tehničnih služb) |
| E–naslov: mgray@cne-siar.gov.uk |

Comhairle nan Eilean Siar

Council Offices

Sandwick Road, Stornoway

Isle of Lewis, HS1 2BW

Scotland

United Kingdom

Telefon: (44-18) 51 70 94 03

Telefaks: (44-18) 51 70 94 82

(kontaktna oseba: Murdo J. Gray, direktor tehničnih služb)

E–naslov: mgray@cne-siar.gov.uk

Letalske družbe morajo svoji razpisni dokumentaciji priložiti dokazilo o svojem finančnem stanju (predložiti je treba letno poročilo in revidirane računovodske izkaze za zadnja tri leta, če so na voljo, vanje pa morajo biti vključeni tudi prihodki od prodaje in dobiček pred obdavčitvijo za zadnja tri leta) ter navesti predhodne izkušnje in tehnične zmožnosti za opravljanje opisanih prevozov. Naročnik si pridržuje pravico zahtevati dodatne podatke o finančnih in tehničnih virih ter zmožnostih vsakega vlagatelja.

Pravica do opravljanja prevozov na progah Stornoway–Benbecula in Benbecula–Barra je ponujena z možnostjo, da se prevozi na obeh progah zajamejo z eno samo pogodbo oziroma da se vložijo ponudbe za opravljanje prevozov le na eni od obeh prog ali pa na obeh progah. V skladu s tem si naročnik pridržuje diskrecijsko pravico pri sprejemanju ponudb za opravljanje prevozov na eni ali na obeh progah, zato morajo ponudniki izdelati ločene obračune stroškov za vsako ponudbo; vendar morajo ponudniki upoštevati, da lahko naročnik sprejme tudi posamezne ponudbe, pri katerih se ista ponudba nanaša na izvajanje prevozov na obeh progah, in morajo zato izdelati obračun stroškov za take ponudbe. Ponudbe, tako tiste za posamezno progo kot tudi tiste za obe progi, bodo ovrednotene glede na to, katere bodo na cenovno najugodnejši način zagotavljale izvajanje prevozov na obeh progah med celotnim obdobjem, določenim za vsako od njiju v razpisu. Vlagatelji morajo dokazati, da lahko zrakoplovi, ki jih navedejo v ponudbi, varno pristajajo na zadevnih letališčih in vzletajo z njih, poleg tega pa morajo imeti ob predložitvi ponudbe ustrezno odobritev pristojnega regulativnega organa za opravljanje vseh vidikov prevozov na navedenih dveh progah. Cene v ponudbah morajo biti v britanskih funtih, vsa predložena dokumentacija pa v angleškem jeziku. Pogodbe se bodo štele za pogodbe, ki so sestavljene v skladu s škotskim pravom in za katere velja izključna pristojnost škotskih sodišč.

6.   Finančno nadomestilo

V predloženih ponudbah je treba navesti zahtevani znesek subvencije za opravljanje prevozov za obdobje, določeno v točki 7 spodaj, od predvidenega datuma začetka do 31. marca 2012 (z analizo za vsako leto). Subvencijo je treba izračunati v skladu s specifikacijami. Najvišji mejni znesek subvencije, ki se na koncu odobri, se lahko spremeni le v primeru nepredvidene spremembe pogojev opravljanja prevozov.

Pogodbo(-e) bo dodelil Comhairle nan Eilean Siar. Vsa plačila na podlagi pogodb(-e) se opravijo v britanskih funtih.

7.   Trajanje, spremembe in prenehanje veljavnosti pogodb(-e)

Triletna pogodba za prevoze na progi Stornoway–Benbecula, ki začne veljati 1. aprila 2009, preneha veljati 31. marca 2012, triletna pogodba za prevoze na progi Benbecula–Barra, ki začne veljati 1. aprila 2009, pa preneha veljati 31. marca 2012. Kombinirana pogodba za opravljanje zračnih prevozov na progah Stornoway–Benbecula in Benbecula–Barra bi začela veljati 1. aprila 2009, pravice in obveznosti iz navedene pogodbe, ki se nanašajo na opravljanje teh zračnih prevozov, pa bi prenehale veljati 31. marca 2012. Pričakuje se, da bo nova uredba Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti razveljavila in prenovila uredbe Sveta (EGS) št. 2407/92, (EGS) št. 2408/92 in (EGS) št. 2409/92. Trajanje te pogodbe se bo podaljšalo do 31. marca 2013, če bo navedena uredba to dovoljevala in če bo sprejeta ter začela veljati pred 1. aprilom 2009. Pogodba(-e) se lahko spremeni(jo) ali preneha(jo) veljati le v skladu s pogoji, določenimi v pogodbi(-ah). Spremembe glede prevozov so mogoče le ob soglasju naročnika.

8.   Kazni v primeru, da prevoznik ne izpolnjuje pogodb(-e)

V primeru, da prevoznik zaradi katerega koli vzroka ne izvede katerega koli leta, lahko Comhairle nan Eilean Siar sorazmerno zmanjša subvencijo(-e) za vsakokrat, ko let ni opravljen, pod pogojem, da Comhairle nan Eilean Siar ne zmanjša subvencij(-e), če je(so) izostanek(-ki) leta(-ov) posledica katerega koli izmed naslednjih razlogov in če ustrezni dogodek ni posledica dejanj ali opustitev prevoznika:

| — | vreme/plimovanje, |
| --- | --- |

—

vreme/plimovanje,

| — | zaprtje letališč, |
| --- | --- |

—

zaprtje letališč,

| — | z varovanjem povezani razlogi, |
| --- | --- |

—

z varovanjem povezani razlogi,

| — | stavke, |
| --- | --- |

—

stavke,

| — | varnostni razlogi. |
| --- | --- |

—

varnostni razlogi.

V skladu s pogoji iz pogodb(-e) se za takšno neizvajanje prevozov zahteva tudi pojasnilo prevoznika(-ov).

9.   Rok za predložitev ponudb

en mesec po datumu objave tega obvestila

10.   Postopek prijave

Ponudbe je treba poslati na naslov iz točke 5 zgoraj, naslovljene pa morajo biti na izvršilnega direktorja. Osebe, pooblaščene za odpiranje ponudb, so uradno imenovane osebe iz oddelka tehničnih služb in oddelka izvršilnega direktorja pri Comhairle nan Eilean Siar.

11.   Veljavnost javnega razpisa

V skladu s členom 4(1)(d) Uredbe (EGS) št. 2408/92 je ta javni razpis veljaven le pod pogojem, da nobeden izmed letalskih prevoznikov iz Skupnosti do 1. marca 2009 ne predloži programa opravljanja zračnih prevozov na eni progi ali na obeh z začetkom 1. aprila 2009 ali prej, v skladu z naloženimi obveznostmi javnih služb in spremembami slednjih ter brez zahteve po prejetju subvencije.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 28.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 219/36 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 219/36

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.5303 – Arques/SHC)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 219/23)

| 1. | Komisija je 21. avgusta 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Arques Industries AG („Arques“, Nemčija) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem SHC GmbH & Co. KG („SHC“, Nemčija), ki je trenutno pod nadzorom podjetja Siemens AG („Siemens“, Nemčija), v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 21. avgusta 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Arques Industries AG („Arques“, Nemčija) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem SHC GmbH & Co. KG („SHC“, Nemčija), ki je trenutno pod nadzorom podjetja Siemens AG („Siemens“, Nemčija), v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Arques in podružnice: prestrukturiranje podjetij, veleprodaja in nadaljnja prodaja izdelkov informacijske tehnologije, sestavljanje izdelkov informacijske tehnologije, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Arques in podružnice: prestrukturiranje podjetij, veleprodaja in nadaljnja prodaja izdelkov informacijske tehnologije, sestavljanje izdelkov informacijske tehnologije,

| — | za SHC: razvoj, proizvodnja in dobava stacionarne telefonije in telefonije preko interneta, naprav za uporabo širokopasovnih storitev (predvsem usmerjevalniki in prehodi), medijskih izdelkov za uporabo na domu (televizijski komunikatorji). |
| --- | --- |

—

za SHC: razvoj, proizvodnja in dobava stacionarne telefonije in telefonije preko interneta, naprav za uporabo širokopasovnih storitev (predvsem usmerjevalniki in prehodi), medijskih izdelkov za uporabo na domu (televizijski komunikatorji).

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5303 – Arques/SHC na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5303 – Arques/SHC na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---