# Eiropas Savienības C 184E/2008

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 184E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 51. sējums2008. gada 22. jūlijs |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 184E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

51. sējums2008. gada 22. jūlijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | PADOME |
| 2008/C 184E/01 | 2008. gada 6. jūnija Kopējā nostāja (EK) Nr. 15/2008, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu, ar kuru groza Direktīvu 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 184E/02 | 2008. gada 6. jūnija Kopējā nostāja (EK) Nr. 16/2008, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (pārstrādāta) (
  1
  ) | 11 |
| 2008/C 184E/03 | 2008. gada 6. jūnija Kopējā nostāja (EK) Nr. 17/2008, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu, ar ko nosaka pamatprincipus negadījumu izmeklēšanai jūras transporta nozarē un groza Direktīvas 1999/35/EK un 2002/59/EK (
  1
  ) | 23 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

2008/C 184E/01

2008. gada 6. jūnija Kopējā nostāja (EK) Nr. 15/2008, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu, ar kuru groza Direktīvu 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu (
  1
  )

1

1

2008/C 184E/02

2008. gada 6. jūnija Kopējā nostāja (EK) Nr. 16/2008, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (pārstrādāta) (
  1
  )

1

11

2008/C 184E/03

2008. gada 6. jūnija Kopējā nostāja (EK) Nr. 17/2008, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu, ar ko nosaka pamatprincipus negadījumu izmeklēšanai jūras transporta nozarē un groza Direktīvas 1999/35/EK un 2002/59/EK (
  1
  )

1

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

| 22.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 184/1

---

KOPĒJĀ NOSTĀJA (EK) Nr. 15/2008,

ko Padome pieņēmusi 2008. gada 6. jūnijā

nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes ... Direktīvu 2008/.../EK, ar kuru groza Direktīvu 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 184 E/01)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Pieņemot Direktīvu 2002/59/EK (4), Eiropas Savienība nodrošinājās ar papildu līdzekļiem, kas vajadzīgi, lai novērstu cilvēka dzīvību apdraudošas situācijas jūrā un lai aizsargātu jūras vidi. |
| --- | --- |

(1)

Pieņemot Direktīvu 2002/59/EK (4), Eiropas Savienība nodrošinājās ar papildu līdzekļiem, kas vajadzīgi, lai novērstu cilvēka dzīvību apdraudošas situācijas jūrā un lai aizsargātu jūras vidi.

| (2) | Tā kā šī direktīva attiecas uz grozījumiem Direktīvā 2002/59/EK, vairumu tajā noteikto saistību neattiecinās uz dalībvalstīm, kam nav jūras krastu un jūras ostu. Attiecīgi, Austrijai, Čehijas Republikai, Ungārijai, Luksemburgai vai Slovākijai piemēros vienīgi saistības, kas attiecas uz kuģiem, kuri kuģo ar minēto dalībvalstu karogu, neskarot dalībvalstu pienākumu sadarboties, lai nodrošinātu jūras satiksmes vadības pakalpojumu nepārtrauktību ar citu transporta veidu satiksmes vadības pakalpojumiem, jo īpaši ar upju informācijas pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(2)

Tā kā šī direktīva attiecas uz grozījumiem Direktīvā 2002/59/EK, vairumu tajā noteikto saistību neattiecinās uz dalībvalstīm, kam nav jūras krastu un jūras ostu. Attiecīgi, Austrijai, Čehijas Republikai, Ungārijai, Luksemburgai vai Slovākijai piemēros vienīgi saistības, kas attiecas uz kuģiem, kuri kuģo ar minēto dalībvalstu karogu, neskarot dalībvalstu pienākumu sadarboties, lai nodrošinātu jūras satiksmes vadības pakalpojumu nepārtrauktību ar citu transporta veidu satiksmes vadības pakalpojumiem, jo īpaši ar upju informācijas pakalpojumiem.

| (3) | Saskaņā ar šo direktīvu dalībvalstīm, kas ir piekrastes valstis, vajadzētu būt spējīgām apmainīties ar informāciju, ko tās ieguvušas, veicot kuģu satiksmes uzraudzību to kompetencē esošajās zonās. Kopienas Jūras datu apmaiņas sistēma SafeSeaNet (turpmāk “SafeSeaNet”), kuru Komisija izstrādājusi sadarbībā ar dalībvalstīm, ir, no vienas puses, datu apmaiņas tīkls un, no otras puses, tās pamatinformācijas standartizācija, kas ir pieejama par kuģiem un to kravu (iepriekšējs paziņojums un ziņojumi). Tādējādi ar šīs sistēmas palīdzību iespējams tūlīt no pirmavota iegūt un nodot atbilstīgajām iestādēm precīzu un aktuālu informāciju par kuģiem Eiropas ūdeņos, šo kuģu pārvietošanos un bīstamām vai piesārņojošām kravām, kā arī par starpgadījumiem jūrā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar šo direktīvu dalībvalstīm, kas ir piekrastes valstis, vajadzētu būt spējīgām apmainīties ar informāciju, ko tās ieguvušas, veicot kuģu satiksmes uzraudzību to kompetencē esošajās zonās. Kopienas Jūras datu apmaiņas sistēma SafeSeaNet (turpmāk “SafeSeaNet”), kuru Komisija izstrādājusi sadarbībā ar dalībvalstīm, ir, no vienas puses, datu apmaiņas tīkls un, no otras puses, tās pamatinformācijas standartizācija, kas ir pieejama par kuģiem un to kravu (iepriekšējs paziņojums un ziņojumi). Tādējādi ar šīs sistēmas palīdzību iespējams tūlīt no pirmavota iegūt un nodot atbilstīgajām iestādēm precīzu un aktuālu informāciju par kuģiem Eiropas ūdeņos, šo kuģu pārvietošanos un bīstamām vai piesārņojošām kravām, kā arī par starpgadījumiem jūrā.

| (4) | Attiecīgi, lai garantētu iespēju šādi savākto informāciju izmantot operatīviem mērķiem, ir svarīgi integrēt SafeSeaNet valstu pārvaldes iestāžu izveidoto infrastruktūru, kas vajadzīga šajā direktīvā paredzēto datu vākšanai un apmaiņai. |
| --- | --- |

(4)

Attiecīgi, lai garantētu iespēju šādi savākto informāciju izmantot operatīviem mērķiem, ir svarīgi integrēt SafeSeaNet valstu pārvaldes iestāžu izveidoto infrastruktūru, kas vajadzīga šajā direktīvā paredzēto datu vākšanai un apmaiņai.

| (5) | No tās informācijas, kura paziņota un kuras apmaiņa notikusi atbilstīgi Direktīvai 2002/59/EK, īpaši svarīgas ir precīzas ziņas par bīstamām vai piesārņojošām kravām, ko pārvadā pa jūru. Šajā sakarā un ņemot vērā nesenos negadījumus jūrā, būtu jānodrošina, ka iestādēm krastā ir vieglāka piekļuve datiem par ogļūdeņražiem, kurus pārvadā pa jūru, jo tas ir būtiski, lai varētu izvēlēties vispiemērotāko uzraudzības metodi, un ka ārkārtas situācijā minētajām iestādēm ir tieša saziņa ar tiem operatoriem, kuriem ir visplašākās zināšanas par transportējamām kravām. |
| --- | --- |

(5)

No tās informācijas, kura paziņota un kuras apmaiņa notikusi atbilstīgi Direktīvai 2002/59/EK, īpaši svarīgas ir precīzas ziņas par bīstamām vai piesārņojošām kravām, ko pārvadā pa jūru. Šajā sakarā un ņemot vērā nesenos negadījumus jūrā, būtu jānodrošina, ka iestādēm krastā ir vieglāka piekļuve datiem par ogļūdeņražiem, kurus pārvadā pa jūru, jo tas ir būtiski, lai varētu izvēlēties vispiemērotāko uzraudzības metodi, un ka ārkārtas situācijā minētajām iestādēm ir tieša saziņa ar tiem operatoriem, kuriem ir visplašākās zināšanas par transportējamām kravām.

| (6) | 1974. gada 1. novembra Starptautiskajā konvencijā par cilvēka dzīvības aizsardzību uz jūras minētās sistēmas, ar kurām var automātiski identificēt kuģus (AIS — automātiskās identifikācijas sistēma), ļauj ne vien uzlabot šo kuģu uzraudzības iespējas, bet galvenais — palielināt kuģošanas drošību situācijās, kad kuģi atrodas tuvu cits citam. Tādēļ šīs sistēmas ir iekļautas Direktīvas 2002/59/EK pamatdaļā. Ņemot vērā daudzās sadursmes, kurās iesaistītos zvejas kuģus acīmredzami nepamanīja no tirdzniecības kuģiem vai kurās zvejas kuģu apkalpes nepamanīja tuvumā esošos tirdzniecības kuģus, ir ļoti vēlams minēto pasākumu attiecināt arī uz zvejas kuģiem, kuru garums pārsniedz 15 metrus. Saistībā ar Eiropas Zivsaimniecības fondu var sniegt finansiālu palīdzību zvejas kuģu aprīkošanai ar drošības iekārtām, piemēram AIS. |
| --- | --- |

(6)

1974. gada 1. novembra Starptautiskajā konvencijā par cilvēka dzīvības aizsardzību uz jūras minētās sistēmas, ar kurām var automātiski identificēt kuģus (AIS — automātiskās identifikācijas sistēma), ļauj ne vien uzlabot šo kuģu uzraudzības iespējas, bet galvenais — palielināt kuģošanas drošību situācijās, kad kuģi atrodas tuvu cits citam. Tādēļ šīs sistēmas ir iekļautas Direktīvas 2002/59/EK pamatdaļā. Ņemot vērā daudzās sadursmes, kurās iesaistītos zvejas kuģus acīmredzami nepamanīja no tirdzniecības kuģiem vai kurās zvejas kuģu apkalpes nepamanīja tuvumā esošos tirdzniecības kuģus, ir ļoti vēlams minēto pasākumu attiecināt arī uz zvejas kuģiem, kuru garums pārsniedz 15 metrus. Saistībā ar Eiropas Zivsaimniecības fondu var sniegt finansiālu palīdzību zvejas kuģu aprīkošanai ar drošības iekārtām, piemēram AIS.

| (7) | Būtu jāsaprot, ka pienākums uzstādīt AIS nozīmē arī pienākumu nepārtraukti uzturēt AIS darbību, izņemot gadījumus, kad starptautiskie noteikumi vai standarti paredz navigācijas informācijas aizsardzību. |
| --- | --- |

(7)

Būtu jāsaprot, ka pienākums uzstādīt AIS nozīmē arī pienākumu nepārtraukti uzturēt AIS darbību, izņemot gadījumus, kad starptautiskie noteikumi vai standarti paredz navigācijas informācijas aizsardzību.

| (8) | Būtu lietderīgi izpētīt, kāda ir iespējamā sinerģija starp AIS un saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku izmantotajām vietas noteikšanas un sakaru sistēmām, piemēram, tādām, kā sistēma kuģu novērošanai ar satelītu palīdzību. Šajā nolūkā Komisijai, sadarbojoties ar dalībvalstīm, būtu jāizpēta, vai ir iespējama AIS integrācija vietas noteikšanas un sakaru sistēmās, ko izmanto saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku, un jāizstrādā detalizēti noteikumi šādai integrācijai. Veicot pētījumu par šo sistēmu iespējamu savstarpēju integrēšanu, būtu jāņem vērā zvejas flotes kontroles vajadzības un prasības, jo īpaši attiecībā uz pārraidīto datu drošību un konfidencialitāti. |
| --- | --- |

(8)

Būtu lietderīgi izpētīt, kāda ir iespējamā sinerģija starp AIS un saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku izmantotajām vietas noteikšanas un sakaru sistēmām, piemēram, tādām, kā sistēma kuģu novērošanai ar satelītu palīdzību. Šajā nolūkā Komisijai, sadarbojoties ar dalībvalstīm, būtu jāizpēta, vai ir iespējama AIS integrācija vietas noteikšanas un sakaru sistēmās, ko izmanto saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku, un jāizstrādā detalizēti noteikumi šādai integrācijai. Veicot pētījumu par šo sistēmu iespējamu savstarpēju integrēšanu, būtu jāņem vērā zvejas flotes kontroles vajadzības un prasības, jo īpaši attiecībā uz pārraidīto datu drošību un konfidencialitāti.

| (9) | Direktīvā 2002/59/EK paredzēts, ka dalībvalstis pieņem īpašus pasākumus attiecībā uz kuģiem, kuri savas darbības vai stāvokļa dēļ var kļūt par riska faktoru. Tādēļ šķiet lietderīgi šādu kuģu sarakstā iekļaut arī tos kuģus, kam ir nepietiekams apdrošināšanas segums vai finanšu garantijas vai ko loči vai ostas pārvaldes iestādes ir raksturojušas kā tādus, kuriem piemīt acīmredzami trūkumi, kas var traucēt drošu kuģošanu vai apdraudēt vidi. |
| --- | --- |

(9)

Direktīvā 2002/59/EK paredzēts, ka dalībvalstis pieņem īpašus pasākumus attiecībā uz kuģiem, kuri savas darbības vai stāvokļa dēļ var kļūt par riska faktoru. Tādēļ šķiet lietderīgi šādu kuģu sarakstā iekļaut arī tos kuģus, kam ir nepietiekams apdrošināšanas segums vai finanšu garantijas vai ko loči vai ostas pārvaldes iestādes ir raksturojušas kā tādus, kuriem piemīt acīmredzami trūkumi, kas var traucēt drošu kuģošanu vai apdraudēt vidi.

| (10) | Atbilstīgi Direktīvai 2002/59/EK par apdraudējumu, ko rada ārkārtīgi slikti laika apstākļi, šķiet, ka ir jāņem vērā iespējamais apdraudējums, ko kuģošanai var radīt ledus veidošanās. Tādēļ, ja dalībvalsts norīkota kompetenta iestāde, pamatojoties uz kvalificēta meteoroloģiskās informācijas dienesta sniegtu ledus apstākļu prognozi, uzskata, ka attiecīgie kuģošanas apstākļi ir bīstami cilvēka dzīvībai vai rada ievērojumu piesārņojuma apdraudējumu, šai iestādei būtu jāinformē to kuģu kapteiņi, kas atrodas minētās iestādes kompetencē esošā zonā vai gatavojas iebraukt kādā no šīs zonas ostām vai izbraukt no šādas ostas. Attiecīgajai iestādei būtu jāspēj veikt visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu cilvēku dzīvības saglabāšanu jūrā un vides aizsardzību. |
| --- | --- |

(10)

Atbilstīgi Direktīvai 2002/59/EK par apdraudējumu, ko rada ārkārtīgi slikti laika apstākļi, šķiet, ka ir jāņem vērā iespējamais apdraudējums, ko kuģošanai var radīt ledus veidošanās. Tādēļ, ja dalībvalsts norīkota kompetenta iestāde, pamatojoties uz kvalificēta meteoroloģiskās informācijas dienesta sniegtu ledus apstākļu prognozi, uzskata, ka attiecīgie kuģošanas apstākļi ir bīstami cilvēka dzīvībai vai rada ievērojumu piesārņojuma apdraudējumu, šai iestādei būtu jāinformē to kuģu kapteiņi, kas atrodas minētās iestādes kompetencē esošā zonā vai gatavojas iebraukt kādā no šīs zonas ostām vai izbraukt no šādas ostas. Attiecīgajai iestādei būtu jāspēj veikt visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu cilvēku dzīvības saglabāšanu jūrā un vides aizsardzību.

| (11) | Direktīvā 2002/59/EK ir noteikts, ka dalībvalstis izstrādā plānus, lai vajadzības gadījumā to ostās vai citās aizsargātās vietās vislabākajos pieejamajos apstākļos varētu uzņemt kuģus, kas atrodas briesmu situācijā, lai ierobežotu jūrā notikušu negadījumu sekas. Tomēr ņemot vērā Pamatnostādnes par patvēruma vietām kuģiem, kam vajadzīga palīdzība, kas pievienotas Starptautiskās Jūrniecības organizācijas 2003. gada 13. decembra Rezolūcijai A.949(23) (turpmāk “SJO Rezolūcija A.949(23)”), kas vēlāk iekļautas Direktīvā 2002/59/EK un kas attiecas drīzāk uz gadījumiem, kad kuģiem vajadzīga palīdzība, bet dzīvībai briesmas nedraud, nevis uz kuģiem, kas atrodas briesmu situācijā, minētā direktīva būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(11)

Direktīvā 2002/59/EK ir noteikts, ka dalībvalstis izstrādā plānus, lai vajadzības gadījumā to ostās vai citās aizsargātās vietās vislabākajos pieejamajos apstākļos varētu uzņemt kuģus, kas atrodas briesmu situācijā, lai ierobežotu jūrā notikušu negadījumu sekas. Tomēr ņemot vērā Pamatnostādnes par patvēruma vietām kuģiem, kam vajadzīga palīdzība, kas pievienotas Starptautiskās Jūrniecības organizācijas 2003. gada 13. decembra Rezolūcijai A.949(23) (turpmāk “SJO Rezolūcija A.949(23)”), kas vēlāk iekļautas Direktīvā 2002/59/EK un kas attiecas drīzāk uz gadījumiem, kad kuģiem vajadzīga palīdzība, bet dzīvībai briesmas nedraud, nevis uz kuģiem, kas atrodas briesmu situācijā, minētā direktīva būtu attiecīgi jāgroza.

| (12) | Ņemot vērā SJO Rezolūciju A.949(23) un turpinot Komisijas, Eiropas Jūras drošības aģentūras (turpmāk “Aģentūra”) un dalībvalstu kopīgo darbu, ir jānosaka pamatprasības, kurām vajadzētu būt ievērotām plānos tādu kuģu uzņemšanai, kam vajadzīga palīdzība, lai tādējādi nodrošinātu saskaņotu un efektīvu šā pasākuma īstenošanu un precizētu dalībvalstu saistību jomu. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā SJO Rezolūciju A.949(23) un turpinot Komisijas, Eiropas Jūras drošības aģentūras (turpmāk “Aģentūra”) un dalībvalstu kopīgo darbu, ir jānosaka pamatprasības, kurām vajadzētu būt ievērotām plānos tādu kuģu uzņemšanai, kam vajadzīga palīdzība, lai tādējādi nodrošinātu saskaņotu un efektīvu šā pasākuma īstenošanu un precizētu dalībvalstu saistību jomu.

| (13) | SJO Rezolūcijai A.949(23) jābūt pamatā jebkādiem dalībvalstu sagatavotiem plāniem, lai efektīvi reaģētu uz apdraudējumiem, ko rada kuģi, kuriem vajadzīga palīdzība. Tomēr, izvērtējot risku saistībā ar šādiem apdraudējumiem, dalībvalstis, ievērojot to īpašos apstākļus, var ņemt vērā citus aspektus, piemēram, jūras ūdens izmantošanu dzeramā ūdens ražošanai, kā arī elektrības ražošanai. |
| --- | --- |

(13)

SJO Rezolūcijai A.949(23) jābūt pamatā jebkādiem dalībvalstu sagatavotiem plāniem, lai efektīvi reaģētu uz apdraudējumiem, ko rada kuģi, kuriem vajadzīga palīdzība. Tomēr, izvērtējot risku saistībā ar šādiem apdraudējumiem, dalībvalstis, ievērojot to īpašos apstākļus, var ņemt vērā citus aspektus, piemēram, jūras ūdens izmantošanu dzeramā ūdens ražošanai, kā arī elektrības ražošanai.

| (14) | Ja kādam kuģim vajadzīga palīdzība, var pieņemt lēmumu par šā kuģa novietošanu patvēruma vietā. Tādēļ attiecīgajai iestādei būtu jāveic iepriekšējs situācijas novērtējums, pamatojoties uz informāciju, kas iekļauta attiecīgajā plānā kuģu novietošanai “patvēruma vietā”. |
| --- | --- |

(14)

Ja kādam kuģim vajadzīga palīdzība, var pieņemt lēmumu par šā kuģa novietošanu patvēruma vietā. Tādēļ attiecīgajai iestādei būtu jāveic iepriekšējs situācijas novērtējums, pamatojoties uz informāciju, kas iekļauta attiecīgajā plānā kuģu novietošanai “patvēruma vietā”.

| (15) | Plānos tādu kuģu uzņemšanai, kuriem vajadzīga palīdzība, būtu precīzi jāapraksta lēmumu pieņemšanas secība attiecībā uz trauksmes izsludināšanu un attiecīgo situāciju risināšanu. Būtu precīzi jāapraksta atbilstīgās iestādes un to uzdevumi, kā arī iesaistīto pušu sazināšanās līdzekļi. Piemērojamām procedūrām būtu jānodrošina, ka atbilstīgu lēmumu var pieņemt ātri, pamatojoties uz speciālām zināšanām un attiecīgu informāciju, kas pieejama kompetentajai iestādei. |
| --- | --- |

(15)

Plānos tādu kuģu uzņemšanai, kuriem vajadzīga palīdzība, būtu precīzi jāapraksta lēmumu pieņemšanas secība attiecībā uz trauksmes izsludināšanu un attiecīgo situāciju risināšanu. Būtu precīzi jāapraksta atbilstīgās iestādes un to uzdevumi, kā arī iesaistīto pušu sazināšanās līdzekļi. Piemērojamām procedūrām būtu jānodrošina, ka atbilstīgu lēmumu var pieņemt ātri, pamatojoties uz speciālām zināšanām un attiecīgu informāciju, kas pieejama kompetentajai iestādei.

| (16) | Izstrādājot minētos plānus, dalībvalstīm būtu jāapkopo informācija par krastā esošajām iespējamām patvēruma vietām, lai gadījumā, ja jūrā notiek negadījums vai starpgadījums, kompetentā iestāde varētu skaidri un ātri noteikt piemērotākās vietas tādu kuģu uzņemšanai, kuriem vajadzīga palīdzība. Šādā atbilstīgā informācijā būtu jāiekļauj ziņas par izvērtējamo vietu konkrētām iezīmēm un par iekārtām un ierīcēm, kas ir pieejamas, lai atvieglotu tādu kuģu uzņemšanu, kuriem vajadzīga palīdzība, vai novērstu negadījuma vai piesārņojuma sekas. |
| --- | --- |

(16)

Izstrādājot minētos plānus, dalībvalstīm būtu jāapkopo informācija par krastā esošajām iespējamām patvēruma vietām, lai gadījumā, ja jūrā notiek negadījums vai starpgadījums, kompetentā iestāde varētu skaidri un ātri noteikt piemērotākās vietas tādu kuģu uzņemšanai, kuriem vajadzīga palīdzība. Šādā atbilstīgā informācijā būtu jāiekļauj ziņas par izvērtējamo vietu konkrētām iezīmēm un par iekārtām un ierīcēm, kas ir pieejamas, lai atvieglotu tādu kuģu uzņemšanu, kuriem vajadzīga palīdzība, vai novērstu negadījuma vai piesārņojuma sekas.

| (17) | Ir svarīgi, lai tiktu atbilstīgi publicēts to kompetento iestāžu saraksts, kas ir pilnvarotas pieņemt lēmumus par kuģu uzņemšanu vai neuzņemšanu patvēruma vietā, un to kompetento iestāžu saraksts, kas atbild par trauksmes signālu saņemšanu un par reaģēšanu uz šiem signāliem. Tāpat var būt lietderīgi atbilstīgo informāciju darīt pieejamu arī pusēm, kas ir iesaistītas palīdzības sniegšanā jūrā, tostarp palīdzības un vilkšanas pakalpojumu sniedzējiem uzņēmumiem, un to kaimiņos esošo dalībvalstu iestādēm, kuras varētu skart jūrā notikušu negadījumu ietekme. |
| --- | --- |

(17)

Ir svarīgi, lai tiktu atbilstīgi publicēts to kompetento iestāžu saraksts, kas ir pilnvarotas pieņemt lēmumus par kuģu uzņemšanu vai neuzņemšanu patvēruma vietā, un to kompetento iestāžu saraksts, kas atbild par trauksmes signālu saņemšanu un par reaģēšanu uz šiem signāliem. Tāpat var būt lietderīgi atbilstīgo informāciju darīt pieejamu arī pusēm, kas ir iesaistītas palīdzības sniegšanā jūrā, tostarp palīdzības un vilkšanas pakalpojumu sniedzējiem uzņēmumiem, un to kaimiņos esošo dalībvalstu iestādēm, kuras varētu skart jūrā notikušu negadījumu ietekme.

| (18) | Kuģu satiksmes uzraudzības un maršrutēšanas pasākumu īpašā funkcija ir ļaut dalībvalstīm iegūt patiesas ziņas par kuģiem, kas izmanto to jurisdikcijā esošos ūdeņus, un tādā veidā spēt efektīvāk rīkoties, lai vajadzības gadījumā novērstu iespējamos apdraudējumus. Dalīšanās ar informāciju palīdz uzlabot savākto ziņu kvalitāti un atvieglo informācijas apstrādi. |
| --- | --- |

(18)

Kuģu satiksmes uzraudzības un maršrutēšanas pasākumu īpašā funkcija ir ļaut dalībvalstīm iegūt patiesas ziņas par kuģiem, kas izmanto to jurisdikcijā esošos ūdeņus, un tādā veidā spēt efektīvāk rīkoties, lai vajadzības gadījumā novērstu iespējamos apdraudējumus. Dalīšanās ar informāciju palīdz uzlabot savākto ziņu kvalitāti un atvieglo informācijas apstrādi.

| (19) | Atbilstīgi Direktīvai 2002/59/EK dalībvalstis un Komisija ir daudz sasniegušas elektroniskās datu apmaiņas procedūru saskaņošanas jomā, jo īpaši attiecībā uz bīstamu vai piesārņojošu kravu pārvadājumiem. SafeSeaNet, kuras izstrāde sākta 2002. gadā, tagad būtu jāpadara par atsauces sistēmu Kopienas mērogā. |
| --- | --- |

(19)

Atbilstīgi Direktīvai 2002/59/EK dalībvalstis un Komisija ir daudz sasniegušas elektroniskās datu apmaiņas procedūru saskaņošanas jomā, jo īpaši attiecībā uz bīstamu vai piesārņojošu kravu pārvadājumiem. SafeSeaNet, kuras izstrāde sākta 2002. gadā, tagad būtu jāpadara par atsauces sistēmu Kopienas mērogā.

| (20) | Jauno tehnoloģiju attīstība, jo īpaši tādu ar kosmosu saistītu izmantojumu attīstība kā uz radiobojām izvietotas kuģu uzraudzības sistēmas, attēlu veidošanas sistēmas vai Globālās navigācijas satelītu sistēma (GNSS), ļauj izvērst satiksmes uzraudzību tālāk atklātā jūrā un tādējādi nodrošināt plašāku pārklājuma zonu Eiropas ūdeņos, ietverot kuģu tāldarbības identifikācijas un uzraudzības sistēmas (LRIT). Lai garantētu minēto rīku pilnīgu integrāciju kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmā, kas izveidota ar Direktīvu 2002/59/EK, būs jānodrošina pilnīga sadarbība Kopienas mērogā. |
| --- | --- |

(20)

Jauno tehnoloģiju attīstība, jo īpaši tādu ar kosmosu saistītu izmantojumu attīstība kā uz radiobojām izvietotas kuģu uzraudzības sistēmas, attēlu veidošanas sistēmas vai Globālās navigācijas satelītu sistēma (GNSS), ļauj izvērst satiksmes uzraudzību tālāk atklātā jūrā un tādējādi nodrošināt plašāku pārklājuma zonu Eiropas ūdeņos, ietverot kuģu tāldarbības identifikācijas un uzraudzības sistēmas (LRIT). Lai garantētu minēto rīku pilnīgu integrāciju kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmā, kas izveidota ar Direktīvu 2002/59/EK, būs jānodrošina pilnīga sadarbība Kopienas mērogā.

| (21) | Lai garantētu optimālu un Kopienas mērogā saskaņotu tās informācijas izmantošanu, kas attiecībā uz kuģošanas drošību savākta atbilstīgi Direktīvai 2002/59/EK, Komisijai būtu jāspēj vajadzības gadījumā nodrošināt šo datu apstrādi, izmantošanu un izplatīšanu dalībvalstu norīkotām iestādēm. |
| --- | --- |

(21)

Lai garantētu optimālu un Kopienas mērogā saskaņotu tās informācijas izmantošanu, kas attiecībā uz kuģošanas drošību savākta atbilstīgi Direktīvai 2002/59/EK, Komisijai būtu jāspēj vajadzības gadījumā nodrošināt šo datu apstrādi, izmantošanu un izplatīšanu dalībvalstu norīkotām iestādēm.

| (22) | Šajā sakarā “Equasis” sistēmas izveide pierādīja to, cik svarīgi ir veicināt “drošas jūras” kultūru, jo sevišķi jūras transporta operatoru vidū. Komisijai būtu jāspēj veicināt jebkādas ar kuģošanas drošību saistītas informācijas izplatīšanu, jo īpaši izmantojot šo sistēmu. |
| --- | --- |

(22)

Šajā sakarā “Equasis” sistēmas izveide pierādīja to, cik svarīgi ir veicināt “drošas jūras” kultūru, jo sevišķi jūras transporta operatoru vidū. Komisijai būtu jāspēj veicināt jebkādas ar kuģošanas drošību saistītas informācijas izplatīšanu, jo īpaši izmantojot šo sistēmu.

| (23) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2099/2002 (2002. gada 5. novembris), ar ko izveido Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteju (COSS) (5), ir centralizēti to komiteju uzdevumi, kas izveidotas saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem par kuģošanas drošību, kuģu radītā piesārņojuma novēršanu un dzīves un darba apstākļu aizsardzību uz kuģiem. Esošā komiteja tādēļ būtu jāaizstāj ar COSS. |
| --- | --- |

(23)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2099/2002 (2002. gada 5. novembris), ar ko izveido Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteju (COSS) (5), ir centralizēti to komiteju uzdevumi, kas izveidotas saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem par kuģošanas drošību, kuģu radītā piesārņojuma novēršanu un dzīves un darba apstākļu aizsardzību uz kuģiem. Esošā komiteja tādēļ būtu jāaizstāj ar COSS.

| (24) | Būtu jāņem vērā arī grozījumi minētajos starptautiskajos instrumentos. |
| --- | --- |

(24)

Būtu jāņem vērā arī grozījumi minētajos starptautiskajos instrumentos.

| (25) | Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6). |
| --- | --- |

(25)

Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6).

| (26) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro grozīt Direktīvu 2002/59/EK, lai piemērotu turpmākus grozījumus ar to saistītās starptautiskās konvencijās, protokolos, kodeksos un rezolūcijās. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus minētās direktīvas elementus, inter alia, papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(26)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro grozīt Direktīvu 2002/59/EK, lai piemērotu turpmākus grozījumus ar to saistītās starptautiskās konvencijās, protokolos, kodeksos un rezolūcijās. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus minētās direktīvas elementus, inter alia, papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (27) | Atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1406/2002 (2002. gada 27. jūnijs) par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (7) Aģentūra sniedz vajadzīgo atbalstu Komisijai un dalībvalstīm, palīdzot tām īstenot Direktīvu 2002/59/EK. |
| --- | --- |

(27)

Atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1406/2002 (2002. gada 27. jūnijs) par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (7) Aģentūra sniedz vajadzīgo atbalstu Komisijai un dalībvalstīm, palīdzot tām īstenot Direktīvu 2002/59/EK.

| (28) | Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (8) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kur pēc iespējas precīzāk atspoguļota atbilstība starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas. |
| --- | --- |

(28)

Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (8) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kur pēc iespējas precīzāk atspoguļota atbilstība starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas.

| (29) | Tādēļ atbilstīgi būtu jāgroza Direktīva 2002/59/EK, |
| --- | --- |

(29)

Tādēļ atbilstīgi būtu jāgroza Direktīva 2002/59/EK,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Grozījumi

Direktīvu 2002/59/EK groza šādi:

| 1) | direktīvas 2. panta 2. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu ievadfrāzi:
  “Ja nav noteikts citādi, šī direktīva neattiecas uz:”; |
| --- | --- |

1)

direktīvas 2. panta 2. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu ievadfrāzi:

“Ja nav noteikts citādi, šī direktīva neattiecas uz:”;

| 2) | direktīvas 3. pantu groza šādi:






  a) | panta a) punktu groza šādi:






  i) | ievadfrāzi aizstāj ar šādu ievadfrāzi:
  ““Attiecīgie starptautiskie dokumenti” ir šādi dokumenti to jaunākajā redakcijā:”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

direktīvas 3. pantu groza šādi:

a)

panta a) punktu groza šādi:

i)

ievadfrāzi aizstāj ar šādu ievadfrāzi:

““Attiecīgie starptautiskie dokumenti” ir šādi dokumenti to jaunākajā redakcijā:”;

| ii) | pievieno šādus ievilkumus:






  “— | “SJO Rezolūcija A.917(22)” ir Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Rezolūcija 917(22) “Pamatnostādnes AIS lietošanai uz borta”, kas grozīta ar SJO Rezolūciju A.956(23); |
| --- | --- | --- |

ii)

pievieno šādus ievilkumus:

“—

“SJO Rezolūcija A.917(22)” ir Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Rezolūcija 917(22) “Pamatnostādnes AIS lietošanai uz borta”, kas grozīta ar SJO Rezolūciju A.956(23);

| — | “SJO Rezolūcija A.949(23)” ir Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Rezolūcija 949(23) “Pamatnostādnes par patvēruma vietām kuģiem, kam vajadzīga palīdzība”; |
| --- | --- |

—

“SJO Rezolūcija A.949(23)” ir Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Rezolūcija 949(23) “Pamatnostādnes par patvēruma vietām kuģiem, kam vajadzīga palīdzība”;

| — | “SJO Rezolūcija A.950(23)” ir Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Rezolūcija 950(23) “Jūras palīdzības dienesti (MAS)”;”; |
| --- | --- |

—

“SJO Rezolūcija A.950(23)” ir Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Rezolūcija 950(23) “Jūras palīdzības dienesti (MAS)”;”;

| b) | panta k) punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “k) | “kompetentās iestādes” ir iestādes un organizācijas, ko dalībvalstis norīkojušas, lai tās pildītu uzdevumus, kurus tām uzliek saskaņā ar šo direktīvu;”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta k) punktu aizstāj ar šādu punktu:

“k)

“kompetentās iestādes” ir iestādes un organizācijas, ko dalībvalstis norīkojušas, lai tās pildītu uzdevumus, kurus tām uzliek saskaņā ar šo direktīvu;”;

| c) | pievieno šādus punktus:






  “s) | “SafeSeaNet” ir Kopienas jūras datu apmaiņas sistēma, ko Komisija izstrādājusi sadarbībā ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu Kopienas tiesību aktu īstenošanu; |
| --- | --- | --- |

c)

pievieno šādus punktus:

“s)

“SafeSeaNet” ir Kopienas jūras datu apmaiņas sistēma, ko Komisija izstrādājusi sadarbībā ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu Kopienas tiesību aktu īstenošanu;

| t) | “regulāra satiksme” ir kuģu reisu kopums, kas nodrošina satiksmi starp tām pašām divām vai vairākām ostām vai nu saskaņā ar publicētu grafiku, vai ar tik regulāriem un biežiem reisiem, kas veido pazīstamus, sistemātiskus reisu kopumus; |
| --- | --- |

t)

“regulāra satiksme” ir kuģu reisu kopums, kas nodrošina satiksmi starp tām pašām divām vai vairākām ostām vai nu saskaņā ar publicētu grafiku, vai ar tik regulāriem un biežiem reisiem, kas veido pazīstamus, sistemātiskus reisu kopumus;

| u) | “zvejas kuģis” ir kuģis, kas aprīkots ūdeņu dzīvo resursu komerciālai izmantošanai; |
| --- | --- |

u)

“zvejas kuģis” ir kuģis, kas aprīkots ūdeņu dzīvo resursu komerciālai izmantošanai;

| v) | “kuģis, kam vajadzība palīdzība” ir kuģis situācijā, kad papildus tam, ka ir vajadzīga palīdzība cilvēkiem, kas atrodas uz kuģa, pastāv kuģa bojāejas draudi vai tas rada apdraudējumu videi vai navigācijai.”; |
| --- | --- |

v)

“kuģis, kam vajadzība palīdzība” ir kuģis situācijā, kad papildus tam, ka ir vajadzīga palīdzība cilvēkiem, kas atrodas uz kuģa, pastāv kuģa bojāejas draudi vai tas rada apdraudējumu videi vai navigācijai.”;

| 3) | iekļauj šādu pantu:
  “6.a pants
  Automātiskās identifikācijas sistēmu (AIS) izmantošana uz zvejas kuģiem
  Visiem zvejas kuģiem, kuru kopējais garums pārsniedz 15 metrus un kuri kuģo ar dalībvalstu karogu un ir reģistrēti Kopienā, vai kuri peld dalībvalsts iekšējos ūdeņos vai teritoriālajā jūrā, vai kuri lomu izkrauj dalībvalsts ostā, atbilstīgi II pielikuma I daļas 3. punktā norādītajiem termiņiem jābūt aprīkotiem ar AIS (A klase), kas atbilst SJO izstrādātajiem darbības standartiem.
  Zvejas kuģi, kas aprīkoti ar AIS, to nepārtraukti tur ieslēgtu. Ārkārtējos apstākļos AIS drīkst izslēgt, ja kapteinis uzskata, ka tas vajadzīgs kuģa drošības vai drošuma interesēs.”; |
| --- | --- |

3)

iekļauj šādu pantu:

“6.a pants

Automātiskās identifikācijas sistēmu (AIS) izmantošana uz zvejas kuģiem

Visiem zvejas kuģiem, kuru kopējais garums pārsniedz 15 metrus un kuri kuģo ar dalībvalstu karogu un ir reģistrēti Kopienā, vai kuri peld dalībvalsts iekšējos ūdeņos vai teritoriālajā jūrā, vai kuri lomu izkrauj dalībvalsts ostā, atbilstīgi II pielikuma I daļas 3. punktā norādītajiem termiņiem jābūt aprīkotiem ar AIS (A klase), kas atbilst SJO izstrādātajiem darbības standartiem.

Zvejas kuģi, kas aprīkoti ar AIS, to nepārtraukti tur ieslēgtu. Ārkārtējos apstākļos AIS drīkst izslēgt, ja kapteinis uzskata, ka tas vajadzīgs kuģa drošības vai drošuma interesēs.”;

| 4) | direktīvas 12. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “12. pants
  Nosūtītāja saistības
  Kuģiem, neatkarīgi no to lieluma, nedrīkst piedāvāt pārvadāt vai iekraut kuģī bīstamas vai piesārņojošas kravas dalībvalsts ostā, ja vien kapteinim vai operatoram nav iesniegta deklarācija ar šādu informāciju:






  a) | I pielikuma 2. punktā uzskaitītā informācija; |
| --- | --- | --- |

4)

direktīvas 12. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“12. pants

Nosūtītāja saistības

Kuģiem, neatkarīgi no to lieluma, nedrīkst piedāvāt pārvadāt vai iekraut kuģī bīstamas vai piesārņojošas kravas dalībvalsts ostā, ja vien kapteinim vai operatoram nav iesniegta deklarācija ar šādu informāciju:

a)

I pielikuma 2. punktā uzskaitītā informācija;

| b) | attiecībā uz MARPOL Konvencijas I pielikumā minētajām vielām — drošības rādītāju saraksts, kurā norādītas produktu fiziskās un ķīmiskās īpašības, tostarp viskozitāte, ko izsaka cSt 50 °C, un blīvums 15 °C; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz MARPOL Konvencijas I pielikumā minētajām vielām — drošības rādītāju saraksts, kurā norādītas produktu fiziskās un ķīmiskās īpašības, tostarp viskozitāte, ko izsaka cSt 50 °C, un blīvums 15 °C;

| c) | nosūtītāja vai citas personas vai organizācijas neatliekamās palīdzības tālruņu numuri, pa kuriem sniedz informāciju par produktu fiziskajām un ķīmiskajām īpašībām un par pasākumiem, kas jāveic ārkārtas gadījumos. |
| --- | --- |

c)

nosūtītāja vai citas personas vai organizācijas neatliekamās palīdzības tālruņu numuri, pa kuriem sniedz informāciju par produktu fiziskajām un ķīmiskajām īpašībām un par pasākumiem, kas jāveic ārkārtas gadījumos.

Kravas nosūtītāja pienākums ir iesniegt kapteinim vai operatoram šādu deklarāciju un nodrošināt, ka pārvadāšanai paredzētā krava patiešām ir tā krava, kas deklarēta, ievērojot šā panta pirmo daļu.”;

| 5) | direktīvas 16. panta 1. punktam pievieno šādus apakšpunktus:






  “d) | kuģi, kas nav paziņojuši vai kuriem nav apdrošināšanas sertifikāta vai finanšu garantiju atbilstīgi Kopienas tiesību aktiem vai starptautiskiem noteikumiem; |
| --- | --- | --- |

5)

direktīvas 16. panta 1. punktam pievieno šādus apakšpunktus:

“d)

kuģi, kas nav paziņojuši vai kuriem nav apdrošināšanas sertifikāta vai finanšu garantiju atbilstīgi Kopienas tiesību aktiem vai starptautiskiem noteikumiem;

| e) | kuģi, par kuriem loči vai ostas iestādes ir ziņojušas, ka tiem ir būtiski trūkumi, kas varētu apdraudēt kuģu drošu navigāciju vai radīt apdraudējumu videi.”; |
| --- | --- |

e)

kuģi, par kuriem loči vai ostas iestādes ir ziņojušas, ka tiem ir būtiski trūkumi, kas varētu apdraudēt kuģu drošu navigāciju vai radīt apdraudējumu videi.”;

| 6) | iekļauj šādu pantu:
  “18.a pants
  Pasākumi apdraudējuma gadījumā ledus apstākļu dēļ
  1.   Ja kompetentās iestādes uzskata, ka ledus apstākļu dēļ ir nopietni apdraudēta cilvēku dzīvība jūrā vai šo valstu kuģošanas rajonu vai piekrastes zonu aizsardzība, vai arī citu valstu kuģošanas rajonu vai piekrastes zonu aizsardzība:






  a) | tās informē to kuģu kapteiņus, kas atrodas šo iestāžu kompetencē esošajās zonās vai kas gatavojas iebraukt to ostās vai izbraukt no tām, par ledus apstākļiem, ieteicamajiem maršrutiem un ledlaužu pakalpojumiem to kompetencē esošajās zonās; |
| --- | --- | --- |

6)

iekļauj šādu pantu:

“18.a pants

Pasākumi apdraudējuma gadījumā ledus apstākļu dēļ

1.   Ja kompetentās iestādes uzskata, ka ledus apstākļu dēļ ir nopietni apdraudēta cilvēku dzīvība jūrā vai šo valstu kuģošanas rajonu vai piekrastes zonu aizsardzība, vai arī citu valstu kuģošanas rajonu vai piekrastes zonu aizsardzība:

a)

tās informē to kuģu kapteiņus, kas atrodas šo iestāžu kompetencē esošajās zonās vai kas gatavojas iebraukt to ostās vai izbraukt no tām, par ledus apstākļiem, ieteicamajiem maršrutiem un ledlaužu pakalpojumiem to kompetencē esošajās zonās;

| b) | neskarot pienākumu palīdzēt kuģiem, kam vajadzīga palīdzība, un citas saistības atbilstīgi attiecīgiem starptautiskiem noteikumiem, tās var prasīt, lai kuģi, kuri atrodas attiecīgajā zonā un gatavojas iebraukt ostā vai terminālī vai izbraukt to tā, vai atstāt enkurvietu, atbilstu izturības un jaudas prasībām, kas ir samērīgas ar ledus apstākļiem attiecīgajā zonā. |
| --- | --- |

b)

neskarot pienākumu palīdzēt kuģiem, kam vajadzīga palīdzība, un citas saistības atbilstīgi attiecīgiem starptautiskiem noteikumiem, tās var prasīt, lai kuģi, kuri atrodas attiecīgajā zonā un gatavojas iebraukt ostā vai terminālī vai izbraukt to tā, vai atstāt enkurvietu, atbilstu izturības un jaudas prasībām, kas ir samērīgas ar ledus apstākļiem attiecīgajā zonā.

2.   Pasākumus, kas veikti, ievērojot 1. punktu, ledus apstākļus raksturojošo datu ziņā pamato ar ledus un laika apstākļu prognozēm, ko sniedzis dalībvalsts atzīts kvalificēts meteoroloģiskās informācijas dienests.”;

| 7) | direktīvas 19. panta 2. punktam pievieno šādu daļu:
  “Šajā nolūkā viņi pēc attiecīgās valsts kompetento iestāžu pieprasījuma nosūta tām 12. pantā minēto informāciju.”; |
| --- | --- |

7)

direktīvas 19. panta 2. punktam pievieno šādu daļu:

“Šajā nolūkā viņi pēc attiecīgās valsts kompetento iestāžu pieprasījuma nosūta tām 12. pantā minēto informāciju.”;

| 8) | direktīvas 20. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “20. pants
  To kuģu uzņemšana patvēruma vietās, kam vajadzīga palīdzība
  1.   Tāda kuģa, kam vajadzīga palīdzība, uzņemšana patvēruma vietā vai noraidīšana ir atkarīga no iepriekšēja situācijas novērtējuma, kuru veic, pamatojoties uz 20.a pantā minēto plānu, un no kompetentas iestādes lēmuma.
  2.   Šā panta 1. punktā minēto iestāžu pārstāvji regulāri tiekas, lai apmainītos ar speciālajām zināšanām un pilnveidotu pasākumus, kas veicami saskaņā ar šo pantu. Viņi var sanākt jebkurā laikā, ņemot vērā konkrētos apstākļus.”; |
| --- | --- |

8)

direktīvas 20. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“20. pants

To kuģu uzņemšana patvēruma vietās, kam vajadzīga palīdzība

1.   Tāda kuģa, kam vajadzīga palīdzība, uzņemšana patvēruma vietā vai noraidīšana ir atkarīga no iepriekšēja situācijas novērtējuma, kuru veic, pamatojoties uz 20.a pantā minēto plānu, un no kompetentas iestādes lēmuma.

2.   Šā panta 1. punktā minēto iestāžu pārstāvji regulāri tiekas, lai apmainītos ar speciālajām zināšanām un pilnveidotu pasākumus, kas veicami saskaņā ar šo pantu. Viņi var sanākt jebkurā laikā, ņemot vērā konkrētos apstākļus.”;

| 9) | iekļauj šādu pantu:
  “20.a pants
  Plāni tādu kuģu uzņemšanai, kam vajadzīga palīdzība
  1.   Dalībvalstis izstrādā plānus, kas vajadzīgi, lai reaģētu uz apdraudējumu, ko to jurisdikcijā esošos ūdeņos rada kuģi, kuriem vajadzīga palīdzība.
  2.   Šā panta 1. punktā minētos plānus sagatavo pēc apspriešanās ar iesaistītajām pusēm, pamatojoties uz SJO Rezolūcijām A.949(23) un A.950(23), un tajos ietver vismaz šādu informāciju:






  a) | iestāde vai iestādes, kas atbild par trauksmes signālu saņemšanu un par reaģēšanu uz tiem; |
| --- | --- | --- |

9)

iekļauj šādu pantu:

“20.a pants

Plāni tādu kuģu uzņemšanai, kam vajadzīga palīdzība

1.   Dalībvalstis izstrādā plānus, kas vajadzīgi, lai reaģētu uz apdraudējumu, ko to jurisdikcijā esošos ūdeņos rada kuģi, kuriem vajadzīga palīdzība.

2.   Šā panta 1. punktā minētos plānus sagatavo pēc apspriešanās ar iesaistītajām pusēm, pamatojoties uz SJO Rezolūcijām A.949(23) un A.950(23), un tajos ietver vismaz šādu informāciju:

a)

iestāde vai iestādes, kas atbild par trauksmes signālu saņemšanu un par reaģēšanu uz tiem;

| b) | informācija par kompetento iestādi, kas atbild par stāvokļa novērtēšanu un lēmuma pieņemšanu par tāda kuģa, kam vajadzīga palīdzība, uzņemšanu izvēlētajā patvēruma vietā vai noraidīšanu; |
| --- | --- |

b)

informācija par kompetento iestādi, kas atbild par stāvokļa novērtēšanu un lēmuma pieņemšanu par tāda kuģa, kam vajadzīga palīdzība, uzņemšanu izvēlētajā patvēruma vietā vai noraidīšanu;

| c) | tādu informāciju par dalībvalstu piekrastes līniju, kas palīdzēs novērtēt kuģi, kam vajadzīga palīdzība, patvēruma vietā, tostarp vides, ekonomisko un sociālo faktoru un dabas apstākļu aprakstu; |
| --- | --- |

c)

tādu informāciju par dalībvalstu piekrastes līniju, kas palīdzēs novērtēt kuģi, kam vajadzīga palīdzība, patvēruma vietā, tostarp vides, ekonomisko un sociālo faktoru un dabas apstākļu aprakstu;

| d) | novērtējuma procedūras attiecībā uz tāda kuģa, kam vajadzīga palīdzība, uzņemšanu patvēruma vietā vai noraidīšanu; |
| --- | --- |

d)

novērtējuma procedūras attiecībā uz tāda kuģa, kam vajadzīga palīdzība, uzņemšanu patvēruma vietā vai noraidīšanu;

| e) | līdzekļi un iekārtas, kas ir piemērotas palīdzības sniegšanai, glābšanas darbiem un piesārņojuma novēršanai; |
| --- | --- |

e)

līdzekļi un iekārtas, kas ir piemērotas palīdzības sniegšanai, glābšanas darbiem un piesārņojuma novēršanai;

| f) | starptautiskas koordinācijas un lēmumu pieņemšanas procedūras; |
| --- | --- |

f)

starptautiskas koordinācijas un lēmumu pieņemšanas procedūras;

| g) | finanšu garantiju un atbildības procedūras attiecībā uz kuģiem, kas uzņemti patvēruma vietā. |
| --- | --- |

g)

finanšu garantiju un atbildības procedūras attiecībā uz kuģiem, kas uzņemti patvēruma vietā.

3.   Dalībvalstis publicē 20. panta 1. punktā minēto kompetento iestāžu nosaukumus, kā arī to iestāžu nosaukumus, kas norīkotas trauksmes signālu saņemšanai un reaģēšanai uz tiem.

Dalībvalstīs pēc lūguma sniedz attiecīgo informāciju par plāniem kaimiņos esošām dalībvalstīm.

Īstenojot kuģu uzņemšanas plānos paredzētās procedūras, kas paredzētas kuģiem, kam vajadzīga palīdzība, dalībvalstis nodrošina, ka visu atbilstīgo informāciju dara pieejamu šajās darbībās iesaistītajām pusēm.

Ja dalībvalstis to lūdz, uz personām, kas saņem informāciju atbilstīgi šā punkta otrajai un trešajai daļai, attiecina konfidencialitātes saistības.

4.   Dalībvalstis līdz ... (9) paziņo Komisijai par pasākumiem, kas veikti saistībā ar šā panta piemērošanu.”;

| 10) | iekļauj šādu pantu:
  “22.a pants
  SafeSeaNet
  1.   Lai nodrošinātu šajā direktīvā minētās informācijas apstrādi, dalībvalstis izveido valsts vai vietēja mēroga sistēmas jūras datu pārvaldībai.
  2.   Sistēmas, kas izveidotas, piemērojot šā panta 1. punktu, ir tādas, lai savākto informāciju varētu izmantot darbā, un jo īpaši atbilst 14. pantā paredzētajiem nosacījumiem.
  3.   Lai garantētu šajā direktīvā minētās informācijas efektīvu apmaiņu, dalībvalstis nodrošina to, ka valsts vai vietējā mēroga sistēmas, kas izveidotas, lai vāktu, apstrādātu un saglabātu minēto informāciju, ir savietojamas SafeSeaNet. Komisija nodrošina, ka SafeSeaNet darbojas 24 stundas diennaktī.”; |
| --- | --- |

10)

iekļauj šādu pantu:

“22.a pants

SafeSeaNet

1.   Lai nodrošinātu šajā direktīvā minētās informācijas apstrādi, dalībvalstis izveido valsts vai vietēja mēroga sistēmas jūras datu pārvaldībai.

2.   Sistēmas, kas izveidotas, piemērojot šā panta 1. punktu, ir tādas, lai savākto informāciju varētu izmantot darbā, un jo īpaši atbilst 14. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

3.   Lai garantētu šajā direktīvā minētās informācijas efektīvu apmaiņu, dalībvalstis nodrošina to, ka valsts vai vietējā mēroga sistēmas, kas izveidotas, lai vāktu, apstrādātu un saglabātu minēto informāciju, ir savietojamas SafeSeaNet. Komisija nodrošina, ka SafeSeaNet darbojas 24 stundas diennaktī.”;

| 11) | direktīvas 23. pantu groza šādi:






  a) | panta c) punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “c) | paplašinātu Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmas aptveramību un/vai veiktu tās atjaunināšanu nolūkā uzlabot kuģu identificēšanu un uzraudzību, ņemot vērā informācijas un sakaru tehnoloģiju attīstību. Šajā nolūkā dalībvalstis un Komisija sadarbojas, lai vajadzības gadījumā ieviestu obligātas ziņošanas sistēmas, obligātus kuģu satiksmes dienestus un atbilstīgas kuģu kustības sistēmas ar mērķi iesniegt tās apstiprināšanai SJO. Turklāt attiecīgajās reģionālajās vai starptautiskajās struktūrās tās sadarbojas, lai izveidotu tāldarbības identifikācijas un uzraudzības sistēmas;”; |
| --- | --- | --- | --- |

11)

direktīvas 23. pantu groza šādi:

a)

panta c) punktu aizstāj ar šādu punktu:

“c)

paplašinātu Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmas aptveramību un/vai veiktu tās atjaunināšanu nolūkā uzlabot kuģu identificēšanu un uzraudzību, ņemot vērā informācijas un sakaru tehnoloģiju attīstību. Šajā nolūkā dalībvalstis un Komisija sadarbojas, lai vajadzības gadījumā ieviestu obligātas ziņošanas sistēmas, obligātus kuģu satiksmes dienestus un atbilstīgas kuģu kustības sistēmas ar mērķi iesniegt tās apstiprināšanai SJO. Turklāt attiecīgajās reģionālajās vai starptautiskajās struktūrās tās sadarbojas, lai izveidotu tāldarbības identifikācijas un uzraudzības sistēmas;”;

| b) | pievieno šādu punktu:






  “e) | nodrošinātu to valsts sistēmu savstarpēju savietojamību un izmantojamību, kuras izmanto I pielikumā minētās informācijas pārvaldībai, un pilnveidotu un atjauninātu SafeSeaNet.”; |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“e)

nodrošinātu to valsts sistēmu savstarpēju savietojamību un izmantojamību, kuras izmanto I pielikumā minētās informācijas pārvaldībai, un pilnveidotu un atjauninātu SafeSeaNet.”;

| 12) | iekļauj šādu pantu:
  “23.a pants
  Kuģošanas drošības informācijas apstrāde un pārvaldība
  1.   Vajadzības gadījumā Komisija nodrošina tās informācijas, kas savākta atbilstīgi šai direktīvai, apstrādi, izmantošanu un izplatīšanu dalībvalstu izraudzītām iestādēm.
  2.   Vajadzības gadījumā Komisija iesaistās to sistēmu izstrādē un darbības nodrošināšanā, ko izmanto kuģošanas drošības datu vākšanai un izplatīšanai, jo īpaši ar sistēmas Equasis vai citas līdzvērtīgas publiskas sistēmas palīdzību.”; |
| --- | --- |

12)

iekļauj šādu pantu:

“23.a pants

Kuģošanas drošības informācijas apstrāde un pārvaldība

1.   Vajadzības gadījumā Komisija nodrošina tās informācijas, kas savākta atbilstīgi šai direktīvai, apstrādi, izmantošanu un izplatīšanu dalībvalstu izraudzītām iestādēm.

2.   Vajadzības gadījumā Komisija iesaistās to sistēmu izstrādē un darbības nodrošināšanā, ko izmanto kuģošanas drošības datu vākšanai un izplatīšanai, jo īpaši ar sistēmas Equasis vai citas līdzvērtīgas publiskas sistēmas palīdzību.”;

| 13) | direktīvas 28. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “28. pants
  Komiteja
  1.   Komisijai palīdz Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteja (COSS), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2099/2002 (10).
  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu. |
| --- | --- |

13)

direktīvas 28. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“28. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteja (COSS), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2099/2002 (10).

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

| 14) | II pielikuma I daļai pievieno šādu punktu:
  “3.   Zvejas kuģi
  Zvejas kuģiem, kuru kopējais garums pārsniedz 15 metrus, piemēro prasību par aprīkojumu, kā paredzēts 6.a pantā, saskaņā ar turpmāk minēto grafiku:






  — | zvejas kuģiem, kuru kopējais garums ir vismaz 24 metri, bet nepārsniedz 45 metrus: ne vēlāk kā ... (11); |
| --- | --- | --- |

14)

II pielikuma I daļai pievieno šādu punktu:

“3.   Zvejas kuģi

Zvejas kuģiem, kuru kopējais garums pārsniedz 15 metrus, piemēro prasību par aprīkojumu, kā paredzēts 6.a pantā, saskaņā ar turpmāk minēto grafiku:

—

zvejas kuģiem, kuru kopējais garums ir vismaz 24 metri, bet nepārsniedz 45 metrus: ne vēlāk kā ... (11);

| — | zvejas kuģiem, kuru kopējais garums ir vismaz 18 metri, bet nepārsniedz 24 metrus: ne vēlāk kā ... (12); |
| --- | --- |

—

zvejas kuģiem, kuru kopējais garums ir vismaz 18 metri, bet nepārsniedz 24 metrus: ne vēlāk kā ... (12);

| — | zvejas kuģiem, kuru kopējais garums ir vismaz 15 metri, bet nepārsniedz 18 metrus: ne vēlāk kā ... (13). |
| --- | --- |

—

zvejas kuģiem, kuru kopējais garums ir vismaz 15 metri, bet nepārsniedz 18 metrus: ne vēlāk kā ... (13).

Jauniem zvejas kuģiem, kuru kopējais garums pārsniedz 15 metrus, piemēro 6.a pantā paredzēto prasību par aprīkojumu no ... (9).”.

2. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai līdz ... (9) izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmu Komisijai minēto noteikumu tekstu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 318, 23.12.2006., 195. lpp.

1

(2)  OV C 229, 22.9. 2006., 38. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2007. gada 25. aprīļa Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts), Padomes 2008. gada 6. jūnijā Kopējā nostāja un Eiropas Parlamenta ... Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

3

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  OV L 208, 5.8.2002., 10. lpp.

4

(5)  OV L 324, 29.11.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 93/2007 (OV L 22, 31.1.2007., 12. lpp.).

5

(6)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

6

(7)  OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1891/2006 (OV L 394, 30.12.2006., 1. lpp.).

7

(8)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

8

(9)  18 mēneši pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

9

(10)  OV L 324, 29.11.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 93/2007 (OV L 22, 31.1.2007., 12. lpp.).”;

10

(11)  3 gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

11

(12)  4 gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

12

(13)  5 gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

13

---

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS

I.   IEVADS

Komisija 2005. gada novembrī pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai (1), ar kuru groza Direktīvu 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu. Padomei minēto priekšlikumu iesniedza 2006. gada 13. janvārī.

Eiropas Parlaments sniedza savu atzinumu pēc pirmā lasījuma 2007. gada 25. aprīlī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2006. gada 13. septembrī pieņēma atzinumu (2).

Reģionu komiteja sniedza atzinumu 2006. gada 15. jūnijā (3).

Saskaņā ar koplēmuma procedūru (EKL 251. pants) Padome 2007. gada 7. jūnijā panāca politisku vienošanos par direktīvas projektu. Pēc juridiskās/lingvistiskās redakcijas Padome pieņēma kopējo nostāju 2008. gada 6. jūnijā.

II.   MĒRĶIS

Ierosinātās direktīvas galvenais mērķis ir grozīt Direktīvu 2002/59/EK, iekļaujot papildu pasākumus, lai uzlabotu jūras navigācijas drošību un vides aizsardzību, kā arī saskaņotu “patvēruma vietu” plānu īstenošanu.

Priekšlikums jo īpaši paredz izstrādāt Kopienas jūras drošības informācijas apmaiņas sistēmu SafeSeaNet, neatkarīgu iestāžu iecelšanu, ko veic dalībvalstis, avarējuša kuģa uzņemšanai, pasākumus, kas jāveic gadījumos, ja ir ledus, kā arī procedūru, kas jāveic attiecībā uz neapdrošinātiem kuģiem. Turklāt priekšlikums ierosina automātiskās identifikācijas sistēmu (AIS) izmantošanu uz zvejas kuģiem, kas ir garāki par 15 metriem, un nostiprināt sūtītāju saistības informācijas jomā.

III.   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

Vispārējas piezīmes

Kopējā nostāja par šo priekšlikumu, par ko vienojās Padome, atjaunina spēkā esošo direktīvu, lai veicinātu kuģošanas drošības uzlabošanu. Lai gan Padome ir vienisprātis ar Komisiju par priekšlikuma mērķi, tā veica dažus pielāgojumus, lai uzlabotu drošību zvejas kuģos, kuru garums pārsniedz 15 metrus, aprīkojot tos ar automātiskām identifikācijas sistēmām (AIS), lai izveidotu noteikumus tādu kuģu uzņemšanai vai noraidīšanai izvēlētajās patvēruma vietās, kam vajadzīga palīdzība, un lai ar jūras datu apmaiņas sistēmu SafeSeaNet uzlabotu informācijas apmaiņas sistēmu.

Tāpat būtu jānorāda, ka kopējā nostājā iekļautas arī vairākas izmaiņas, kas nav ietvertas atzinumā, ko Eiropas Parlaments pieņēmis pirmajā lasījumā, jo Komisijas priekšlikuma noteikumi ir papildināti ar jauniem vai pilnībā pārstrādātiem elementiem.

Turklāt tekstā ir veikti vairāki redakcionāli grozījumi, lai darītu to skaidrāku un nodrošinātu direktīvas viengabalainību.

Diskusijās Padomes sagatavošanas struktūrās kā vissvarīgākos uzskatīja divus galvenos jautājumus — zvejas kuģu aprīkošanu ar automātiskās identifikācijas sistēmām (AIS) un kuģu uzņemšanu patvēruma vietās.

Konkrēti jautājumi

A.   Automātiskās identifikācijas sistēmu izmantošana (AIS)

Padome pieņēma automātiskās identifikācijas sistēmu (AIS, A klase) izmantošanu uz zvejas kuģiem, kuru kopējais garums pārsniedz 15 metrus, kas ir viena no grozītās direktīvas galvenajām iezīmēm Tomēr Padome uzskata, ka ir vajadzīgs skaidri noteikt kādiem kuģiem šīs saistības piemērotu. Tālab Padomes kopējā nostāja izdara grozījumus Komisijas priekšlikumā un precīzi paredz nosacījumus šim obligātajam noteikumam.

Turklāt Padome pieņēma Eiropas Parlamenta 17. grozījumu un attiecīgi veica direktīvā atsauci uz SJO Rezolūciju A.917(22) (Pamatnostādnes AIS lietošanai uz borta).

Turklāt Padome pārskatīja Komisijas ierosināto direktīvas īstenošanas grafiku (II pielikuma I daļa), lai nodrošinātu, ka iesaistītās puses praktiski varētu izpildīt noteiktos termiņus. Padome uzskata, ka ir jānorāda, lai Zvejas kuģi, kas aprīkoti ar AIS, to nepārtraukti tur ieslēgtu, izņemot dažus īpašus gadījumus.

B.   Avarējušu kuģu uzņemšana patvēruma vietās

Padome atzīst, ka attiecībā uz kuģu novietošanu patvēruma vietā dalībvalstīm būtu jāpiemēro “Pamatnostādnes par patvēruma vietām kuģiem, kam vajadzīga palīdzība” (SJO Rezolūcija A.949(23)), kas nosaka, ka dalībvalstij ir tiesības kuģi uzņemt vai noraidīt patvēruma vietā. Padomes grozījumi Komisijas priekšlikumā skaidri nosaka, ka tāda kuģa, kam vajadzīga palīdzība, uzņemšana patvēruma vietā vai noraidīšana ir atkarīga no iepriekšēja situācijas novērtējuma, kuru veic, pamatojoties uz plānu attiecībā uz kuģa uzņemšanu, un no kompetentas iestādes lēmuma. Padome uzskata, ka ir nepieciešams nodrošināt, lai plāni attiecībā uz kuģu uzņemšanu tiktu sagatavoti, pamatojoties uz SJO Rezolūciju A.949(23) (SJO Pamatnostādnes par patvēruma vietām kuģiem, kam vajadzīga palīdzība) un A.950(23) (Jūras palīdzības dienesti).

Turklāt Padome, pretēji Komisijai, uzskata, ka plānos tādu kuģu izvietošanai, kam vajadzīga palīdzība, ir jānorāda informācija par dalībvalstu piekrastes līniju, kas palīdzēs novērtēt kuģi, kam vajadzīga palīdzība, patvēruma vietā. Attiecībā uz šo plānu paziņošanu kaimiņu dalībvalstīm Padome ieviesa iespēju dalībvalstīm pieprasīt konfidencialitāti.

Diskusijās Padomes sagatavošanas struktūrās izskatīja citu jautājumu saistībā ar kuģu novietošanu patvēruma vietā — “kompetentās iestādes” loma. Padome pievienoja definīciju jēdzienam “kompetentā iestāde”, lai labāk izskaidrotu šo terminu un raksturotu kompetentās iestādes lomu. Padomes mērķis ir paredzēt dalībvalstīm pietiekamu elastību, lai izveidotu kompetento iestādi, ņemot arī vērā to iekšējo administratīvo un organizatorisko struktūru.

Citi jautājumi

Papildus iepriekš minētajiem diviem galvenajiem jautājumiem Padome vēl izdarīja grozījumus Komisijas priekšlikumā, jo īpaši attiecībā uz pasākumiem gadījumos, ja ir ledus. Attiecībā uz šo jautājumu skaidri noteica, ka kompetentās iestādes darbosies, neskarot pienākumu palīdzēt un attiecīgus starptautiskus noteikumus.

Attiecībā uz ierosināto noteikumu par finanšu garantijām, saskaņā ar kuru dalībvalstīm ir dota iespēja pieprasīt no kuģa lietotāja apdrošināšanas polisi vai finanšu garantijas, Padome uzskata, ka nav lietderīgi atsaukties uz citu Komisijas priekšlikumu, ko pašlaik izskata saskaņā ar koplēmuma procedūru (priekšlikums par kuģu īpašnieku civilo atbildību un finanšu garantijām).

Attiecībā uz grozītās direktīvas stāšanos spēkā, laika periodu, kas dots, lai dalībvalstīs stātos spēkā valsts pasākumi attiecībā uz šā direktīvas projekta īstenošanu, pagarināja no 12 mēnešiem uz 18 mēnešiem.

Attiecībā uz SafeSeaNet, Padomes kopējā nostāja ietver noteikumu, kas pamatojas uz Eiropas Parlamenta 65. grozījumu, ar ko saskaņā Komisija nodrošina, ka SafeSeaNet darbojas 24 stundas diennaktī.

IV.   EIROPAS PARLAMENTA IEROSINĀTIE GROZĪJUMI

Kopējā nostājā ir iekļauti daži grozījumi, ko Eiropas Parlaments pieņēmis pirmā lasījumā, uzlabojot vai izskaidrojot ierosinātās direktīvas tekstu.

Padome pieņēma Eiropas Parlamenta ierosināto 17. un 65. grozījumu (kas izklāstīti dok.8724/07) un nolēma pārstrādāt 22. un 23. grozījumu, lai 6a. panta 2. punkta redakcija būtu šāda: “Zvejas kuģi, kas aprīkoti ar AIS, to nepārtraukti tur ieslēgtu. Ārkārtējos apstākļos AIS drīkst izslēgt, ja kapteinis uzskata, ka tas vajadzīgs kuģa drošības vai drošuma interesēs.”

Tomēr kopējā nostājā nav atspoguļoti visi pārējie Eiropas Parlamenta grozījumi. Dažādu iemeslu dēļ Padomei tie nebija pieņemami. Tādējādi, piemēram, 10., 11., 15., 18., 35. un 45. grozījums nebija Padomei pieņemams, jo to mērķis ir paplašināt direktīvas darbības jomu. Padome nevarēja pieņemt 5., 31., 32., 33. un 34. grozījumu, kas attiecas uz kompetento iestādi, jo tie ir pārāk specifiski un sīki izstrādāti. Tie radītu elastīguma trūkumu organizācijā un neļauj ņemt vērā dalībvalstu īpatnības. Attiecībā uz AIS izmantošanu uz zvejas kuģiem Padome atbalsta Komisijas ierosināto kuģu garumu, ņemot arī vērā papildu grozījumus, kas iekļauti šajā kopējās nostājas punktā. Tādējādi Padome nevar pieņemt 24., 50. un 51. grozījumu. Padome uzskata, ka 8., 9., 38., 39., 40. un 41. grozījums nav lietderīgi, jo tie atsaucas uz citu priekšlikumu — Trešo jūras drošības jautājumu paketi, kas joprojām atrodas izskatīšanas procesā saskaņā ar koplēmuma procedūru. Attiecībā uz konfidenciālas informācijas apmaiņu (7., 37., 44., 47. un 64. grozījums) Padome uzskata, ka šie grozījumi var radīt dažas problēmas saistībā ar attiecīgās informācijas konfidencialitāti. Visbeidzot attiecībā uz 50., 52., 53. un 54. grozījumu, kas precizē kad uz dažādiem zvejas kuģiem attiecas direktīvas noteikumi, Padome uzskata, ka kopējā nostājā iekļautais īstenošanas grafiks varētu būt piemērotāks iesaistītajām pusēm.

Padome arī uzskata, ka daži grozījumi varētu būt piemērotāki kā apsvērumi, piemēram, 42. un 43. grozījums.

V.   SECINĀJUMI

Padome pauž uzskatu, ka kopējā nostāja ļauj dalībvalstīm veikt piemērotus un profilaktiskus pasākumus, lai pareizi reaģētu bīstamās situācijās.

Padome gaida konstruktīvas sarunas ar Eiropas Parlamentu, lai drīz pieņemtu šo direktīvu.

---

(1)  Dok. 5171/06 — COM(2005)589 galīgā redakcija

(2)  OV C 318, 23.12.2006.

(3)  OV C 229, 22.9.2006.

---

| 22.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 184/11 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 184/11

---

KOPĒJĀ NOSTĀJA (EK) Nr. 16/2008,

ko Padome pieņēmusi 2008. gada 6. jūnijā

nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes ... Direktīvu 2008/.../EK par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (pārstrādāta)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 184 E/02)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Padomes Direktīva 94/57/EK (1994. gada 22. novembris) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (4), ir vairākas reizes būtiski grozīta. Skaidrības labad tā būtu jāpārstrādā, jo ir veicami turpmāki grozījumi. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Direktīva 94/57/EK (1994. gada 22. novembris) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (4), ir vairākas reizes būtiski grozīta. Skaidrības labad tā būtu jāpārstrādā, jo ir veicami turpmāki grozījumi.

| (2) | Ņemot vērā noteikumu būtību Direktīvā 94/57/EK, šķiet, ir piemēroti tās noteikumus pārstrādāt divos Kopienas tiesību aktos, proti, direktīvā un regulā. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā noteikumu būtību Direktīvā 94/57/EK, šķiet, ir piemēroti tās noteikumus pārstrādāt divos Kopienas tiesību aktos, proti, direktīvā un regulā.

| (3) | Padome 1993. gada 8. jūnija rezolūcijā par kopīgu jūru drošības politiku ir noteikusi mērķi: no Kopienas ūdeņiem izvest visus standartiem neatbilstošos kuģus, un tā piešķīra prioritāti Kopienas darbībai, kas paredzēta, lai nodrošinātu efektīvu un vienādu starptautisko noteikumu īstenošanu, sīki izstrādājot kopīgus standartus klasificēšanas sabiedrībām. |
| --- | --- |

(3)

Padome 1993. gada 8. jūnija rezolūcijā par kopīgu jūru drošības politiku ir noteikusi mērķi: no Kopienas ūdeņiem izvest visus standartiem neatbilstošos kuģus, un tā piešķīra prioritāti Kopienas darbībai, kas paredzēta, lai nodrošinātu efektīvu un vienādu starptautisko noteikumu īstenošanu, sīki izstrādājot kopīgus standartus klasificēšanas sabiedrībām.

| (4) | Drošību un piesārņojuma novēršanu jūrā var efektīvi pastiprināt, stingri piemērojot starptautiskas konvencijas, kodeksus un rezolūcijas, sekmējot arī pakalpojumu sniegšanas brīvības mērķi. |
| --- | --- |

(4)

Drošību un piesārņojuma novēršanu jūrā var efektīvi pastiprināt, stingri piemērojot starptautiskas konvencijas, kodeksus un rezolūcijas, sekmējot arī pakalpojumu sniegšanas brīvības mērķi.

| (5) | Kontrolēt, vai kuģis atbilst vienotiem starptautiskiem jūras drošības un piesārņojuma novēršanas standartiem, ir karoga un ostas valstu pienākums. |
| --- | --- |

(5)

Kontrolēt, vai kuģis atbilst vienotiem starptautiskiem jūras drošības un piesārņojuma novēršanas standartiem, ir karoga un ostas valstu pienākums.

| (6) | Dalībvalstis atbild par starptautisku apliecību izdošanu drošībai un piesārņojuma novēršanai, kas paredzēti, piemēram, 1974. gada 1. novembra Starptautiskajā Konvencijā par cilvēka dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS 74), 1966. gada 5. aprīļa Starptautiskajā konvencijā par kravas zīmi un 1973. gada 2. novembra Starptautiskajā Konvencijā par piesārņošanas novēršanu no kuģiem (MARPOL), kā arī par šo konvenciju īstenošanu. |
| --- | --- |

(6)

Dalībvalstis atbild par starptautisku apliecību izdošanu drošībai un piesārņojuma novēršanai, kas paredzēti, piemēram, 1974. gada 1. novembra Starptautiskajā Konvencijā par cilvēka dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS 74), 1966. gada 5. aprīļa Starptautiskajā konvencijā par kravas zīmi un 1973. gada 2. novembra Starptautiskajā Konvencijā par piesārņošanas novēršanu no kuģiem (MARPOL), kā arī par šo konvenciju īstenošanu.

| (7) | Atbilstīgi šādām konvencijām visas dalībvalstis var apstiprināt dažādās pakāpēs atzītās organizācijas, lai tās sertificētu šādu atbilstību, un var deleģēt tām attiecīgu apliecību izdošanu drošībai un piesārņojuma novēršanai. |
| --- | --- |

(7)

Atbilstīgi šādām konvencijām visas dalībvalstis var apstiprināt dažādās pakāpēs atzītās organizācijas, lai tās sertificētu šādu atbilstību, un var deleģēt tām attiecīgu apliecību izdošanu drošībai un piesārņojuma novēršanai.

| (8) | Daudzās pasaulē pastāvošās klasificēšanas sabiedrības nenodrošina ne atbilstīgu noteikumu izpildi, ne arī pietiekamu drošību, darbojoties valsts administrācijas vārdā, jo tām nav drošas un atbilstīgas struktūras un pieredzes, uz ko paļauties, un tās nespēj pildīt savus pienākumus augsti profesionālā līmenī. |
| --- | --- |

(8)

Daudzās pasaulē pastāvošās klasificēšanas sabiedrības nenodrošina ne atbilstīgu noteikumu izpildi, ne arī pietiekamu drošību, darbojoties valsts administrācijas vārdā, jo tām nav drošas un atbilstīgas struktūras un pieredzes, uz ko paļauties, un tās nespēj pildīt savus pienākumus augsti profesionālā līmenī.

| (9) | Saskaņā ar SOLAS 74 II-1. nodaļas A-1. daļas 3.-1. noteikumu dalībvalstu atbildībā ir nodrošināt, lai kuģi, kas kuģo ar to karogu, būtu projektēti, konstruēti un uzturēti saskaņā ar administrāciju atzītu klasificēšanas sabiedrību paredzētajām prasībām konstrukcijai, mehānismiem un elektroiekārtām. Tādēļ šīs sabiedrības izstrādā un īsteno kuģu konstrukcijai, būvēšanai, apkopei un inspekcijām piemērojamos noteikumus un tās ir atbildīgas par kuģu inspekcijām karoga valsts vārdā un par šo kuģu sertificēšanu, apliecinot, ka tie atbilst starptautisko konvenciju prasībām par attiecīgo apliecību izdošanu. Lai tās varētu apmierinoši veikt šo pienākumu, tām jābūt pilnīgi neatkarīgām, ar ļoti specializētu tehnisko kompetenci un stingru kvalitātes vadību. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar SOLAS 74 II-1. nodaļas A-1. daļas 3.-1. noteikumu dalībvalstu atbildībā ir nodrošināt, lai kuģi, kas kuģo ar to karogu, būtu projektēti, konstruēti un uzturēti saskaņā ar administrāciju atzītu klasificēšanas sabiedrību paredzētajām prasībām konstrukcijai, mehānismiem un elektroiekārtām. Tādēļ šīs sabiedrības izstrādā un īsteno kuģu konstrukcijai, būvēšanai, apkopei un inspekcijām piemērojamos noteikumus un tās ir atbildīgas par kuģu inspekcijām karoga valsts vārdā un par šo kuģu sertificēšanu, apliecinot, ka tie atbilst starptautisko konvenciju prasībām par attiecīgo apliecību izdošanu. Lai tās varētu apmierinoši veikt šo pienākumu, tām jābūt pilnīgi neatkarīgām, ar ļoti specializētu tehnisko kompetenci un stingru kvalitātes vadību.

| (10) | Organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates, būtu jāspēj piedāvāt savus pakalpojumus visā Kopienā un konkurēt citai ar citu, uzturot vienādus drošības un vides aizsardzības līmeņus. Tādēļ vajadzīgie to darbību profesionālie standarti būtu vienādi jānosaka un jāpiemēro visā Kopienā. |
| --- | --- |

(10)

Organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates, būtu jāspēj piedāvāt savus pakalpojumus visā Kopienā un konkurēt citai ar citu, uzturot vienādus drošības un vides aizsardzības līmeņus. Tādēļ vajadzīgie to darbību profesionālie standarti būtu vienādi jānosaka un jāpiemēro visā Kopienā.

| (11) | Kravas kuģu radiosakaru drošības apliecības izdošanu var uzticēt privātām iestādēm, kam ir pietiekama kompetence un kvalificēts personāls. |
| --- | --- |

(11)

Kravas kuģu radiosakaru drošības apliecības izdošanu var uzticēt privātām iestādēm, kam ir pietiekama kompetence un kvalificēts personāls.

| (12) | Dalībvalsts var ierobežot tās apstiprinātu atzīto organizāciju skaitu, atbilstīgi savām vajadzībām, balstoties uz objektīviem un pārredzamiem apsvērumiem, ko kontrolē Komisija saskaņā ar komitejas procedūru. |
| --- | --- |

(12)

Dalībvalsts var ierobežot tās apstiprinātu atzīto organizāciju skaitu, atbilstīgi savām vajadzībām, balstoties uz objektīviem un pārredzamiem apsvērumiem, ko kontrolē Komisija saskaņā ar komitejas procedūru.

| (13) | Ar šo direktīvu būtu jānodrošina pakalpojumu sniegšanas brīvība Kopienā, attiecīgi, Kopienai būtu jābūt pilnvarotai risināt sarunas ar trešām valstīm, kurās atrodas dažas no atzītajām organizācijām, lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret tādām atzītajām organizācijām, kas atrodas Kopienā. |
| --- | --- |

(13)

Ar šo direktīvu būtu jānodrošina pakalpojumu sniegšanas brīvība Kopienā, attiecīgi, Kopienai būtu jābūt pilnvarotai risināt sarunas ar trešām valstīm, kurās atrodas dažas no atzītajām organizācijām, lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret tādām atzītajām organizācijām, kas atrodas Kopienā.

| (14) | Valstu administrāciju cieša iesaistīšana kuģu inspekcijās un attiecīgu apliecību izdošana ir vajadzīga, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību starptautiskajiem drošības noteikumiem pat tad, ja dalībvalstis uztic veikt ar likumu noteiktos pienākumus tām atzītajām organizācijām, kas nav to pārvaldē. Tādēļ ir lietderīgi izveidot ciešus darba sakarus starp administrācijām un to pilnvarotajām atzītajām organizācijām, un var prasīt, lai atzītajām organizācijām būtu vietēja pārstāvniecība tās dalībvalsts teritorijā, kuras vārdā tā pilda savus pienākumus. |
| --- | --- |

(14)

Valstu administrāciju cieša iesaistīšana kuģu inspekcijās un attiecīgu apliecību izdošana ir vajadzīga, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību starptautiskajiem drošības noteikumiem pat tad, ja dalībvalstis uztic veikt ar likumu noteiktos pienākumus tām atzītajām organizācijām, kas nav to pārvaldē. Tādēļ ir lietderīgi izveidot ciešus darba sakarus starp administrācijām un to pilnvarotajām atzītajām organizācijām, un var prasīt, lai atzītajām organizācijām būtu vietēja pārstāvniecība tās dalībvalsts teritorijā, kuras vārdā tā pilda savus pienākumus.

| (15) | Atzīto organizāciju atšķirīgais finansiālās atbildības statuss, kas darbojas dalībvalstu vārdā, kavētu šīs direktīvas pienācīgu piemērošanu. Lai mēģinātu atrisināt šo problēmu, ir piemēroti panākt zināmu saskaņotību Kopienas mērogā attiecībā uz atbildību, kas iestājas jebkāda jūras nelaimes gadījumā, ir izraisījusi atzītā organizācija, kā tas atzīts saskaņā ar tiesas nolēmumu, ietverot strīda izšķiršanu šķīrējtiesā. |
| --- | --- |

(15)

Atzīto organizāciju atšķirīgais finansiālās atbildības statuss, kas darbojas dalībvalstu vārdā, kavētu šīs direktīvas pienācīgu piemērošanu. Lai mēģinātu atrisināt šo problēmu, ir piemēroti panākt zināmu saskaņotību Kopienas mērogā attiecībā uz atbildību, kas iestājas jebkāda jūras nelaimes gadījumā, ir izraisījusi atzītā organizācija, kā tas atzīts saskaņā ar tiesas nolēmumu, ietverot strīda izšķiršanu šķīrējtiesā.

| (16) | Pasākumi, kas ir vajadzīgi šīs direktīvas īstenošanai, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5). |
| --- | --- |

(16)

Pasākumi, kas ir vajadzīgi šīs direktīvas īstenošanai, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5).

| (17) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro grozīt šo direktīvu, lai iestrādātu turpmākus grozījumus ar to saistītās starptautiskās konvencijās, protokolos, kodeksos un rezolūcijās. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus, inter alia papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(17)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro grozīt šo direktīvu, lai iestrādātu turpmākus grozījumus ar to saistītās starptautiskās konvencijās, protokolos, kodeksos un rezolūcijās. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus, inter alia papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (18) | Tomēr būtu jāatstāj dalībvalstīm iespēja apturēt vai atsaukt atzītās organizācijas pilnvarojumu, informējot Komisiju un citas dalībvalstis par saviem lēmumiem un to attiecīgi pamatojot. |
| --- | --- |

(18)

Tomēr būtu jāatstāj dalībvalstīm iespēja apturēt vai atsaukt atzītās organizācijas pilnvarojumu, informējot Komisiju un citas dalībvalstis par saviem lēmumiem un to attiecīgi pamatojot.

| (19) | Dalībvalstīm būtu periodiski jāizvērtē tādu atzīto organizāciju darbība, kuras darbojas to vārdā, un jāsniedz Komisijai un visām pārējām dalībvalstīm precīza informācija par šādu darbību. |
| --- | --- |

(19)

Dalībvalstīm būtu periodiski jāizvērtē tādu atzīto organizāciju darbība, kuras darbojas to vārdā, un jāsniedz Komisijai un visām pārējām dalībvalstīm precīza informācija par šādu darbību.

| (20) | Dalībvalstīm kā ostu pārvaldītājām ir jāpastiprina drošība un piesārņojuma novēršana Kopienas ūdeņos, pirmām kārtām veicot inspekcijas uz kuģiem, kuriem ir apliecības, ko izdevušas organizācijas, kuras neatbilst kopīgajiem kritērijiem, tādējādi nodrošinot, ka kuģi, kas kuģo ar trešās valsts karogu, vairs nav labvēlīgākos apstākļos. |
| --- | --- |

(20)

Dalībvalstīm kā ostu pārvaldītājām ir jāpastiprina drošība un piesārņojuma novēršana Kopienas ūdeņos, pirmām kārtām veicot inspekcijas uz kuģiem, kuriem ir apliecības, ko izdevušas organizācijas, kuras neatbilst kopīgajiem kritērijiem, tādējādi nodrošinot, ka kuģi, kas kuģo ar trešās valsts karogu, vairs nav labvēlīgākos apstākļos.

| (21) | Pašlaik nav vienotu starptautisku standartu, kam visiem kuģiem būtu jāatbilst to būvēšanas laikā vai visā turpmākajā mūžā, attiecībā uz korpusu, mehānismiem, elektriskajām un vadības iekārtām. Šādus standartus var noteikt saskaņā ar atzītu organizāciju noteikumiem vai līdzvērtīgiem standartiem, ko pieņem valstu administrācijas saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/34/EK (1998. gada 22. jūnijs), kas nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu, un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu sfērā (6). |
| --- | --- |

(21)

Pašlaik nav vienotu starptautisku standartu, kam visiem kuģiem būtu jāatbilst to būvēšanas laikā vai visā turpmākajā mūžā, attiecībā uz korpusu, mehānismiem, elektriskajām un vadības iekārtām. Šādus standartus var noteikt saskaņā ar atzītu organizāciju noteikumiem vai līdzvērtīgiem standartiem, ko pieņem valstu administrācijas saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/34/EK (1998. gada 22. jūnijs), kas nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu, un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu sfērā (6).

| (22) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, noteikt pasākumus, kas dalībvalstīm jāievēro to attiecībās ar organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates un kas darbojas Kopienā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības mēroga dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(22)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, noteikt pasākumus, kas dalībvalstīm jāievēro to attiecībās ar organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates un kas darbojas Kopienā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības mēroga dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (23) | Pienākumam transponēt šo direktīvu valsts tiesību aktos būtu jāatbilst tikai minētajiem noteikumiem, kas salīdzinājumā ar Direktīvu 94/57/EK ir būtiski atšķirīgi. Pienākums transponēt noteikumus, kas nav grozīti, izriet no minētās direktīvas. |
| --- | --- |

(23)

Pienākumam transponēt šo direktīvu valsts tiesību aktos būtu jāatbilst tikai minētajiem noteikumiem, kas salīdzinājumā ar Direktīvu 94/57/EK ir būtiski atšķirīgi. Pienākums transponēt noteikumus, kas nav grozīti, izriet no minētās direktīvas.

| (24) | Šai direktīvai nebūtu jāskar dalībvalstu saistības attiecībā uz I pielikuma B daļā noteiktajiem termiņiem direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos. |
| --- | --- |

(24)

Šai direktīvai nebūtu jāskar dalībvalstu saistības attiecībā uz I pielikuma B daļā noteiktajiem termiņiem direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos.

| (25) | Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (7) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kas pēc iespējas precīzāk atspoguļotu atbilstību starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un darīt tās publiski pieejamas. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (7) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kas pēc iespējas precīzāk atspoguļotu atbilstību starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un darīt tās publiski pieejamas.

| (26) | Pasākumi, kas ir saistoši organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates, ir noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../... par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates (8), |
| --- | --- |

(26)

Pasākumi, kas ir saistoši organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates, ir noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../... par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates (8),

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Šajā direktīvā ir noteikti pasākumi, kas jāizpilda dalībvalstīm attiecībās ar organizācijām, kuras pilnvarotas veikt inspekciju, apskati un kuģu sertifikāciju atbilstīgi starptautiskajām konvencijām par drošību jūrā un jūras piesārņojuma novēršanu, un ar ko vienlaikus atbalsta pakalpojumu sniegšanas brīvības mērķi. Tas ietver arī drošības prasību izstrādi un īstenošanu attiecībā uz kuģu korpusu, mehānismiem, kā arī elektriskajām un vadības iekārtām starptautisko konvenciju darbības jomā.

2. pants

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “kuģis” | ir kuģis, uz ko attiecas starptautiskās konvencijas; |
| --- | --- | --- |
| b) | “kuģis, kas kuģo ar dalībvalsts karogu” | ir kuģis, kurš reģistrēts dalībvalstī un kuģo ar tās karogu saskaņā ar tās tiesību aktiem. Kuģus, kas neatbilst šai definīcijai, pielīdzina kuģiem, kam ir trešās valsts karogs; |
| c) | “inspekcijas un apskates” | ir inspekcijas un apskates, kas ir obligātas saskaņā ar starptautiskajām konvencijām; |
| d) | “starptautiskās konvencijas” | ir 1974. gada 1. novembra Starptautiskā konvencija par cilvēka dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS 74), izņemot tās pielikuma XI-2. nodaļu un, 1966. gada 5. aprīļa Starptautiskā konvencija par kravas zīmi un 1973. gada 2. novembra Starptautiskā konvencija par piesārņošanas novēršanu no kuģiem (Marpol) kopā ar to protokoliem un grozījumiem, kā arī attiecīgiem visās dalībvalstīs juridiski saistošiem kodeksiem to jaunākajā redakcijā; |
| e) | “organizācija” | ir juridiska persona, tās meitasuzņēmumi vai citas tās kontrolē esošas juridiskas personas, kuras kopīgi vai atsevišķi veic uzdevumus, uz ko attiecas šīs direktīva; |
| f) | “kontrole” | e) punkta nozīmē ir tiesības, līgumi vai citi faktiski vai tiesiski līdzekļi, kas vai nu atsevišķi, vai kombinācijā dod iespēju realizēt izšķirošu ietekmi uz juridisku personu vai dod iespēju šai personai veikt uzdevumus, uz kuriem attiecas šīs direktīva; |
| g) | “atzītā organizācija” | ir organizācija, kas atzīta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. .../...; |
| h) | “pilnvarojums” | ir akts, ar ko dalībvalsts pilnvaro vai deleģē pilnvaras atzītajai organizācijai; |
| i) | “konvencionālā apliecība” | ir apliecība, ko izdevusi karoga valsts vai kas izdots tās vārdā saskaņā ar starptautiskām konvencijām; |
| j) | “noteikumi un procedūras” | ir atzītās organizācijas prasības attiecībā uz kuģu konstrukciju, būvniecību, iekārtām, apkopi un apskatēm; |
| k) | “klasifikācijas apliecība” | ir atzītās organizācijas izdots dokuments, kas apliecina, ka kuģis pēc tā uzbūves un mehāniskajām īpašībām ir piemērots konkrētam mērķim vai pakalpojumam saskaņā ar šīs atzītās organizācijas publiski pieejamiem noteikumiem un procedūrām; |
| l) | “kravas kuģa radiosakaru drošības apliecība” | ir apliecība, kas ieviests ar 1988. gada Protokolu, ar kuru groza SOLAS, ko pieņēmusi Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO). |

a)

“kuģis”

ir kuģis, uz ko attiecas starptautiskās konvencijas;

b)

“kuģis, kas kuģo ar dalībvalsts karogu”

ir kuģis, kurš reģistrēts dalībvalstī un kuģo ar tās karogu saskaņā ar tās tiesību aktiem. Kuģus, kas neatbilst šai definīcijai, pielīdzina kuģiem, kam ir trešās valsts karogs;

c)

“inspekcijas un apskates”

ir inspekcijas un apskates, kas ir obligātas saskaņā ar starptautiskajām konvencijām;

d)

“starptautiskās konvencijas”

ir 1974. gada 1. novembra Starptautiskā konvencija par cilvēka dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS 74), izņemot tās pielikuma XI-2. nodaļu un, 1966. gada 5. aprīļa Starptautiskā konvencija par kravas zīmi un 1973. gada 2. novembra Starptautiskā konvencija par piesārņošanas novēršanu no kuģiem (Marpol) kopā ar to protokoliem un grozījumiem, kā arī attiecīgiem visās dalībvalstīs juridiski saistošiem kodeksiem to jaunākajā redakcijā;

e)

“organizācija”

ir juridiska persona, tās meitasuzņēmumi vai citas tās kontrolē esošas juridiskas personas, kuras kopīgi vai atsevišķi veic uzdevumus, uz ko attiecas šīs direktīva;

f)

“kontrole”

e) punkta nozīmē ir tiesības, līgumi vai citi faktiski vai tiesiski līdzekļi, kas vai nu atsevišķi, vai kombinācijā dod iespēju realizēt izšķirošu ietekmi uz juridisku personu vai dod iespēju šai personai veikt uzdevumus, uz kuriem attiecas šīs direktīva;

g)

“atzītā organizācija”

ir organizācija, kas atzīta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. .../...;

h)

“pilnvarojums”

ir akts, ar ko dalībvalsts pilnvaro vai deleģē pilnvaras atzītajai organizācijai;

i)

“konvencionālā apliecība”

ir apliecība, ko izdevusi karoga valsts vai kas izdots tās vārdā saskaņā ar starptautiskām konvencijām;

j)

“noteikumi un procedūras”

ir atzītās organizācijas prasības attiecībā uz kuģu konstrukciju, būvniecību, iekārtām, apkopi un apskatēm;

k)

“klasifikācijas apliecība”

ir atzītās organizācijas izdots dokuments, kas apliecina, ka kuģis pēc tā uzbūves un mehāniskajām īpašībām ir piemērots konkrētam mērķim vai pakalpojumam saskaņā ar šīs atzītās organizācijas publiski pieejamiem noteikumiem un procedūrām;

l)

“kravas kuģa radiosakaru drošības apliecība”

ir apliecība, kas ieviests ar 1988. gada Protokolu, ar kuru groza SOLAS, ko pieņēmusi Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO).

3. pants

1.   Pildot savus pienākumus un saistības saskaņā ar starptautiskajām konvencijām, dalībvalstis gādā, lai to kompetentās administrācijas varētu nodrošināt starptautisko konvenciju noteikumu pienācīgu izpildi, jo īpaši attiecībā uz kuģu inspekciju un apskati, kā arī normatīvo apliecību un atbrīvojuma apliecību izdošanu, kā paredzēts starptautiskajās konvencijās. Dalībvalstis rīkojas saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem, kas ietverti pielikumā un pielikuma papildinājumā SJO Rezolūcijai A.847(20) par pamatnostādnēm, sniedzot atbalstu karoga valstīm SJO aktu īstenošanā.

2.   Ja 1. punkta izpildes nolūkos dalībvalsts nolemj attiecībā uz kuģiem, kas brauc ar tās karogu:

| i) | pilnvarot organizācijas veikt pilnīgas vai daļējas inspekcijas vai apskates attiecībā uz konvencionālajām apliecībām, ietverot apliecības par atbilstību 11. panta 2. punktā minētajiem noteikumiem, un vajadzības gadījumā izdot vai pagarināt attiecīgās apliecības; vai |
| --- | --- |

i)

pilnvarot organizācijas veikt pilnīgas vai daļējas inspekcijas vai apskates attiecībā uz konvencionālajām apliecībām, ietverot apliecības par atbilstību 11. panta 2. punktā minētajiem noteikumiem, un vajadzības gadījumā izdot vai pagarināt attiecīgās apliecības; vai

| ii) | pilnīgi vai daļēji nodot organizāciju ziņā inspekcijas un apskates, kas minētas i) apakšpunktā; |
| --- | --- |

ii)

pilnīgi vai daļēji nodot organizāciju ziņā inspekcijas un apskates, kas minētas i) apakšpunktā;

tā uztic šos pienākumus vienīgi atzītajām organizācijām.

Kompetentā administrācija visos gadījumos apstiprina atbrīvojuma apliecību pirmo izdošanu.

Tomēr attiecībā uz kravas kuģu radiosakaru drošības apliecību šos pienākumus var uzticēt privātai struktūrai, ko atzinusi kompetenta administrācija un kurai ir pietiekama kompetence un kvalificēts personāls, lai veiktu īpašu radiosakaru drošības novērtēšanu tās vārdā.

3.   Šis pants neattiecas uz kuģu iekārtu atsevišķu vienību sertifikāciju.

4. pants

1.   Piemērojot 3. panta 2. punktu, dalībvalstis principā nedrīkst atteikt nevienai no atzītajām organizācijām pilnvarojumu šādu funkciju veikšanai, ievērojot šā panta 2. punktu un 5. un 9. pantu. Taču tās atbilstīgi savām vajadzībām drīkst ierobežot to organizāciju skaitu, kam tiek piešķirts pilnvarojums, ja vien šādai rīcībai ir labi pārredzams un objektīvs pamatojums.

Pēc dalībvalsts pieprasījuma Komisija saskaņā ar 6. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru nosaka atbilstīgus pasākumus.

2.   Pirms dalībvalsts piekrīt tam, ka atzītā organizācija, kas atrodas trešā valstī, var veikt 3. pantā minētos pienākumus pilnībā vai daļēji, tā var pieprasīt, lai minētā trešā valsts nodrošinātu līdzvērtīgu režīmu tām atzītajām organizācijām, kuras atrodas Kopienā.

Turklāt Kopiena var pieprasīt, lai trešā valsts, kurā atrodas atzītā organizācija, nodrošina līdzvērtīgu režīmu tām atzītajām organizācijām, kas atrodas Kopienā.

5. pants

1.   Dalībvalstis, kas pieņem lēmumu rīkoties tā, kā aprakstīts 3. panta 2. punktā, izveido “darba attiecības” starp to kompetento administrāciju un organizācijām, kas darbojas tās vārdā.

2.   Darba attiecības reglamentē ar oficiālu rakstisku un nediskriminējošu nolīgumu vai līdzvērtīgiem juridiskiem līdzekļiem, kuros noteikti konkrēti pienākumi un funkcijas, ko uzņemas organizācijas, un kuros ietver vismaz:

| a) | noteikumus, kas ir izklāstīti II pielikumā SJO Rezolūcijai A.739(18) par pamatnostādnēm, piešķirot pilnvarojumu organizācijām, kuras darbojas administrācijas vārdā, tajā pašā laikā vadoties pēc pielikuma, pielikuma papildinājumiem un papildinājuma, kas pievienots SJO MSC/Apkārtrakstam 710 un MEPC/Apkārtrakstam 307 par nolīguma paraugu saistībā ar tādu atzīto organizāciju pilnvarošanu, kuras darbojas administrācijas vārdā; |
| --- | --- |

a)

noteikumus, kas ir izklāstīti II pielikumā SJO Rezolūcijai A.739(18) par pamatnostādnēm, piešķirot pilnvarojumu organizācijām, kuras darbojas administrācijas vārdā, tajā pašā laikā vadoties pēc pielikuma, pielikuma papildinājumiem un papildinājuma, kas pievienots SJO MSC/Apkārtrakstam 710 un MEPC/Apkārtrakstam 307 par nolīguma paraugu saistībā ar tādu atzīto organizāciju pilnvarošanu, kuras darbojas administrācijas vārdā;

| b) | šādus finansiālas atbildības noteikumus:






  i) | ja tiesas ceļā vai izšķirot strīdu ar šķīrējtiesas procedūru, tiek galīgi un nepārsūdzami nolemts, ka atbildība, kas iestājas pēc jebkura jūras negadījuma, gulstas uz administrāciju, un to skar arī prasība atlīdzināt aizskartajām personām par īpašuma zaudējumu vai tam nodarītajiem bojājumiem un cilvēku traumām vai nāvi, tajā pašā tiesā pierādot, ka tas ir noticis atzītās organizācijas, tās struktūrvienību, darbinieku, pārstāvju vai citu personu, kas darbojas atzītās organizācijas vārdā, tīšas darbības vai bezdarbības vai rupjas neuzmanības dēļ, administrācija ir tiesīga saņemt finansiālu atlīdzību no atzītās organizācijas, ciktāl atzītās organizācijas rīcība, kā tas nolemts tiesā, ir izraisījusi minēto zaudējumu, bojājumus, traumas vai nāvi; |
| --- | --- | --- |

b)

šādus finansiālas atbildības noteikumus:

i)

ja tiesas ceļā vai izšķirot strīdu ar šķīrējtiesas procedūru, tiek galīgi un nepārsūdzami nolemts, ka atbildība, kas iestājas pēc jebkura jūras negadījuma, gulstas uz administrāciju, un to skar arī prasība atlīdzināt aizskartajām personām par īpašuma zaudējumu vai tam nodarītajiem bojājumiem un cilvēku traumām vai nāvi, tajā pašā tiesā pierādot, ka tas ir noticis atzītās organizācijas, tās struktūrvienību, darbinieku, pārstāvju vai citu personu, kas darbojas atzītās organizācijas vārdā, tīšas darbības vai bezdarbības vai rupjas neuzmanības dēļ, administrācija ir tiesīga saņemt finansiālu atlīdzību no atzītās organizācijas, ciktāl atzītās organizācijas rīcība, kā tas nolemts tiesā, ir izraisījusi minēto zaudējumu, bojājumus, traumas vai nāvi;

| ii) | ja, tiesas ceļā vai izšķirot strīdu ar šķīrējtiesas procedūru, tiek galīgi un nepārsūdzami nolemts, ka atbildība, kas iestājas pēc jebkura jūras negadījuma, gulstas uz administrāciju, un to skar arī prasība atlīdzināt aizskartajām personām par cilvēku traumām vai nāvi, tajā pašā tiesā pierādot, ka tas ir noticis atzītās organizācijas, tās darbinieku, pārstāvju vai citu personu, kas darbojas atzītās organizācijas vārdā, jebkuras darbības vai bezdarbības rezultātā neuzmanības vai vieglprātības dēļ, administrācija ir tiesīga saņemt finansiālu atlīdzību no atzītās organizācijas, ciktāl atzītās organizācijas rīcība, kā tas nolemts tiesā, ir izraisījusi minētās cilvēku traumas vai nāvi; dalībvalstis var ierobežot maksimālo summu, ko izmaksā atzītā organizācija, tā tomēr nedrīkst būt mazāka par 4 miljoniem EUR; |
| --- | --- |

ii)

ja, tiesas ceļā vai izšķirot strīdu ar šķīrējtiesas procedūru, tiek galīgi un nepārsūdzami nolemts, ka atbildība, kas iestājas pēc jebkura jūras negadījuma, gulstas uz administrāciju, un to skar arī prasība atlīdzināt aizskartajām personām par cilvēku traumām vai nāvi, tajā pašā tiesā pierādot, ka tas ir noticis atzītās organizācijas, tās darbinieku, pārstāvju vai citu personu, kas darbojas atzītās organizācijas vārdā, jebkuras darbības vai bezdarbības rezultātā neuzmanības vai vieglprātības dēļ, administrācija ir tiesīga saņemt finansiālu atlīdzību no atzītās organizācijas, ciktāl atzītās organizācijas rīcība, kā tas nolemts tiesā, ir izraisījusi minētās cilvēku traumas vai nāvi; dalībvalstis var ierobežot maksimālo summu, ko izmaksā atzītā organizācija, tā tomēr nedrīkst būt mazāka par 4 miljoniem EUR;

| iii) | ja tiesas ceļā vai izšķirot strīdu ar šķīrējtiesas procedūru, tiek galīgi un nepārsūdzami nolemts, ka atbildība, kas iestājas pēc jebkura jūras negadījuma, gulstas uz administrāciju, un to skar arī prasība atlīdzināt aizskartajām personām par īpašuma zaudējumu vai tam nodarītajiem bojājumiem, tajā pašā tiesā pierādot, ka tas ir noticis atzītās organizācijas, tās darbinieku, pārstāvju vai citu personu, kas darbojas atzītās organizācijas vārdā, jebkuras darbības vai bezdarbības rezultātā neuzmanības vai vieglprātības dēļ, administrācija ir tiesīga saņemt finansiālu atlīdzību no atzītās organizācijas, ciktāl atzītās organizācijas rīcība, kā tas nolemts tiesā, ir izraisījusi minēto zaudējumu vai bojājumus; dalībvalstis var ierobežot maksimālo summu, ko izmaksā atzītā organizācija, tomēr tā nedrīkst būt mazāka par 2 miljoniem EUR; |
| --- | --- |

iii)

ja tiesas ceļā vai izšķirot strīdu ar šķīrējtiesas procedūru, tiek galīgi un nepārsūdzami nolemts, ka atbildība, kas iestājas pēc jebkura jūras negadījuma, gulstas uz administrāciju, un to skar arī prasība atlīdzināt aizskartajām personām par īpašuma zaudējumu vai tam nodarītajiem bojājumiem, tajā pašā tiesā pierādot, ka tas ir noticis atzītās organizācijas, tās darbinieku, pārstāvju vai citu personu, kas darbojas atzītās organizācijas vārdā, jebkuras darbības vai bezdarbības rezultātā neuzmanības vai vieglprātības dēļ, administrācija ir tiesīga saņemt finansiālu atlīdzību no atzītās organizācijas, ciktāl atzītās organizācijas rīcība, kā tas nolemts tiesā, ir izraisījusi minēto zaudējumu vai bojājumus; dalībvalstis var ierobežot maksimālo summu, ko izmaksā atzītā organizācija, tomēr tā nedrīkst būt mazāka par 2 miljoniem EUR;

| c) | noteikumus, ka administrācija vai tās izraudzīta neieinteresēta neatkarīga iestāde regulāri revidē pienākumus, ko organizācijas apņemas veikt tās vārdā, kā tas minēts 9. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

c)

noteikumus, ka administrācija vai tās izraudzīta neieinteresēta neatkarīga iestāde regulāri revidē pienākumus, ko organizācijas apņemas veikt tās vārdā, kā tas minēts 9. panta 1. punktā;

| d) | iespēju veikt izlases veida un detalizētas kuģu inspekcijas; |
| --- | --- |

d)

iespēju veikt izlases veida un detalizētas kuģu inspekcijas;

| e) | noteikumus par būtiskas informācijas sniegšanu par saviem klasificētajiem kuģiem, un klasifikācijas izmaiņām, tās apturēšanu un atsaukšanu. |
| --- | --- |

e)

noteikumus par būtiskas informācijas sniegšanu par saviem klasificētajiem kuģiem, un klasifikācijas izmaiņām, tās apturēšanu un atsaukšanu.

3.   Ar vienošanos vai ar līdzvērtīgiem juridiskiem līdzekļiem var noteikt prasību, ka atzītajai organizācijai ir vietēja pārstāvniecība tās dalībvalsts teritorijā, kuras vārdā tā pilda pienākumus, kas minēti 3. pantā. Šādu prasību var izpildīt vietēja pārstāvniecība, kurai ir juridiskas personas statuss saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem un kas ir valsts tiesas jurisdikcijā.

4.   Katra dalībvalsts sniedz Komisijai precīzu informāciju par darba attiecībām, kas izveidotas saskaņā ar šo pantu. Komisija pēc tam par to informē pārējās dalībvalstis.

6. pants

1.   Komisijai palīdz Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteja (COSS), kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 2099/2002 (9).

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais periods ir trīs mēneši.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

7. pants

1.   Šo direktīvu, nepaplašinot tās darbības jomu, var grozīt, lai

| a) | iestrādātu turpmākos grozījumus, kas izdarīti 2. panta d) punktā, 3. panta 1. punktā un 5. panta 2. punktā minētajās starptautiskajās konvencijās un ar tām saistītajos protokolos, kodeksos un rezolūcijās, kuri stājušies spēkā; |
| --- | --- |

a)

iestrādātu turpmākos grozījumus, kas izdarīti 2. panta d) punktā, 3. panta 1. punktā un 5. panta 2. punktā minētajās starptautiskajās konvencijās un ar tām saistītajos protokolos, kodeksos un rezolūcijās, kuri stājušies spēkā;

| b) | grozītu 5. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) un iii) daļā norādītās summas. |
| --- | --- |

b)

grozītu 5. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) un iii) daļā norādītās summas.

Šos pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, pieņem saskaņā ar 6. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

2.   Pēc jaunu aktu vai protokolu pieņemšanas starptautiskajām konvencijām, kas minētas 2. panta d) apakšpunktā, Padome pēc Komisijas priekšlikuma, ņemot vērā dalībvalstu parlamentārās procedūras, kā arī attiecīgās SJO procedūras, pieņem lēmumu par šo jauno aktu vai protokolu sīki izstrādātu ratificēšanas kārtību, nodrošinot, ka dalībvalstīs tos piemēro vienādi un vienlaicīgi.

Uz grozījumiem starptautisko tiesību instrumentos, kas minēti 2. panta d) apakšpunktā un 5. pantā, šo direktīvu var neattiecināt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2099/2002 5. pantu.

8. pants

Neskarot Regulas (EK) Nr. .../... pielikumā norādītos minimālos kritērijus, ja dalībvalsts uzskata, ka atzītajai organizācijai nedrīkst turpmāk ļaut tās vārdā veikt uzdevumus, kuri noteikti 3. pantā, tā var apturēt vai atsaukt doto pilnvarojumu. Tādā gadījumā dalībvalsts tūlīt informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par savu lēmumu un sniedz pietiekamu pamatojumu.

9. pants

1.   Katra dalībvalsts pārliecinās, ka atzītās organizācijas, kas darbojas tās vārdā saskaņā ar 3. panta 2. punkta mērķiem, efektīvi veic minētajā pantā norādītās funkcijas, pildot savas kompetentās administrācijas prasības.

2.   Katra dalībvalsts veic 1. punktā minēto pienākumu vismaz vienreiz divos gados un, vēlākais, līdz 31. martam gadā, kas seko gadam, kurā ir vērtēta atbilstība prasībām, nodod pārējām dalībvalstīm un Komisijai ziņojumu, kurā apkopoti novērtēšanas rezultāti.

10. pants

Īstenojot savas ostas valstu inspekcijas tiesības un pienākumus, dalībvalstis ziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm, kā arī attiecīgajai karoga valstij par atklātajiem gadījumiem, kad atzītās organizācijas, kas darbojas karoga valsts vārdā, ir izdevušas derīgas konvencionālās apliecības kuģiem, kuri neatbilst starptautisko konvenciju prasībām, vai par jebkuru nepilnību, ko pieļāvis kuģis ar derīgu klasifikācijas apliecību jomā, uz kuru attiecas šī apliecība. Saistībā ar šo pantu ziņo tikai par gadījumiem, kas radījuši nopietnus draudus drošībai un videi, vai kad fakti liecina par atzītās organizācijas īpaši nolaidīgu rīcību. Attiecīgo atzīto organizāciju informē par šo gadījumu sākotnējās inspekcijas laikā, lai tā varētu tūlīt veikt vajadzīgus turpmākus pasākumus.

11. pants

1.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka kuģi, kas kuģo ar tās karogu, tiek konstruēti, būvēti, aprīkoti un ekspluatēti saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas saistītas ar prasībām, ko korpusam, mehānismiem, elektriskajām un vadības ierīcēm izvirza atzītā organizācija.

2.   Dalībvalsts var nolemt izmantot noteikumus un procedūras, ko uzskata par līdzvērtīgām tām, ko izmanto atzītā organizācija, vienīgi ar nosacījumu, ka tā saskaņā ar Direktīvā 98/34/EK noteikto procedūru nekavējoties par to paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm un pret šiem noteikumiem neiebilst neviena cita dalībvalsts vai Komisija, un netiek konstatēts, izmantojot šīs direktīvas 6. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru, ka tie nav līdzvērtīgi.

3.   Dalībvalstis sadarbojas ar to pilnvarotajām atzītajām organizācijām, lai izstrādātu šo atzīto organizāciju noteikumus un procedūras. Tās apspriežas ar atzītajām organizācijām, lai panāktu starptautisko konvenciju saskaņotu interpretāciju.

12. pants

Komisija reizi divos gados informē Eiropas Parlamentu un Padomi par to, kā noris direktīvas īstenošana dalībvalstīs.

13. pants

1.   Dalībvalstīs līdz ... (10) stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt par to informē Komisiju.

Dalībvalstīm pieņemot minētos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Tajos iekļauj arī norādi, ka atsauces spēkā esošajos normatīvajos un administratīvajos aktos uz atceltajām direktīvām uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāmas šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai galvenos tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz ko attiecas šī direktīva.

14. pants

Direktīva 94/57/EK, kurā grozījumi izdarīti ar direktīvām, kas minētas I pielikuma A daļā, tiek atceltas no ... (11), neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem I pielikuma B daļā noteikto direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos.

Atsauces uz atceltajām direktīvām uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu, un tās jālasa saskaņā ar atbilsmju tabulu II pielikumā.

15. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

16. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

...

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 318, 23.12.2006., 195. lpp.

1

(2)  OV C 229, 22.9.2006., 38. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2007. gada 25. aprīļa Atzinums (OV C 74 E, 20.3.2008., 632. lpp.), Padomes 2008. gada 6. jūnijā Kopējā Nostāja un Eiropas Parlamenta ... Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  OV L 319, 12.12.1994., 20. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2002/84/EK (OV L 324, 29.11.2002., 53. lpp.).

4

(5)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

5

(6)  OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Direktīvu 2006/96/EK (OV L 363, 20.12.2006., 81. lpp.).

6

(7)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

7

(8)  OV L ...

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2099/2002, ar ko izveido Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteju (COSS) (OV L 324, 29.11.2002., 1. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 93/2007(OV L 22, 31.1.2007., 12. lpp.).

9

COSS

(10)  24 mēnešus pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

10

(11)  Šīs direktīvas spēkā stāšanās diena.

11

---

I PIELIKUMS

A daļa

Atceltā direktīva ar turpmākiem grozījumiem

(kā minēts 14. pantā)

| Padomes Direktīva 94/57/EK | OV L 319, 12.12.1994., 20. lpp. |
| --- | --- |
| Komisijas Direktīva 97/58/EK | OV L 274, 7.10.1997., 8. lpp. |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/105/EK | OV L 19, 22.1.2002., 9. lpp. |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/84/EK | OV L 324, 29.11.2002., 53. lpp. |

Padomes Direktīva 94/57/EK

OV L 319, 12.12.1994., 20. lpp.

Komisijas Direktīva 97/58/EK

OV L 274, 7.10.1997., 8. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/105/EK

OV L 19, 22.1.2002., 9. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/84/EK

OV L 324, 29.11.2002., 53. lpp.

B daļa

Termiņu saraksts transponēšanai valsts tiesību aktos

(kā minēts 14. pantā)

| Direktīva | Transponēšanas termiņš |
| --- | --- |
| 94/57/EK | 1995. gada 31. decembris |
| 97/58/EK | 1998. gada 30. septembris |
| 2001/105/EK | 2003. gada 22. jūlijs |
| 2002/84/EK | 2003. gada 23. novembris |

Direktīva

Transponēšanas termiņš

94/57/EK

1995. gada 31. decembris

97/58/EK

1998. gada 30. septembris

2001/105/EK

2003. gada 22. jūlijs

2002/84/EK

2003. gada 23. novembris

---

II PIELIKUMS

ATBILSMJU TABULA

| Direktīva 94/57/EK | Šī direktīva | Regula (EK) Nr. .../... |
| --- | --- | --- |
| 1. pants | 1. pants | 1. pants |
| 2. panta a) punkts | 2. panta a) punkts | 2. panta a) punkts |
| 2. panta b) punkts | 2. panta b) punkts | — |
| 2. panta c) punkts | 2. panta c) punkts | — |
| 2. panta d) punkts | 2. panta d) punkts | 2. panta b) punkts |
| 2. panta e) punkts | 2. panta e) punkts | 2. panta c) punkts |
| — | 2. panta f) punkts | 2. panta d) punkts |
| 2. panta f) punkts | 2. panta g) punkts | 2. panta e) punkts |
| 2. panta g) punkts | 2. panta h) punkts | 2. panta f) punkts |
| 2. panta h) punkts | 2. panta i) punkts | 2. panta g) punkts |
| 2. panta i) punkts | 2. panta k) punkts | 2. panta i) punkts |
| — | 2. panta j) punkts | 2. panta h) punkts |
| 2. panta j) punkts | 2. panta l) punkts | — |
| 2. panta k) punkts | — | 2. panta j) punkts |
| 3. pants | 3. pants | — |
| 4. panta 1. punkta pirmais teikums | — | 3. panta 1. punkts |
| 4. panta 1. punkta otrais teikums | — | 3. panta 2. punkts |
| 4. panta 1. punkta trešais teikums | — | — |
| 4. panta 1. punkta ceturtais teikums | — | 4. panta 1. punkts |
| — | — | 3. panta 3. punkts |
| — | — | 4. panta 2., 3. un 4. punkts |
| — | — | 5. pants |
| — | — | 6. pants |
| — | — | 7. pants |
| 5. panta 1. punkts | 4. panta 1. punkts | — |
| 5. panta 3. punkts | 4. panta 2. punkts | — |
| 6. panta 1., 2., 3. un 4. punkts | 5. panta 1., 2., 3. un 4. punkts | — |
| 6. panta 5. punkts | — | — |
| 7. pants | 6. pants | 12. pants |
| 8. panta 1. punkta pirmais ievilkums | 7. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunkts | — |
| 8. panta 1. punkta otrais ievilkums | — | 13. panta 1. punkts |
| 8. panta 1. punkta trešais ievilkums | 7. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkts | — |
| — | 7. panta 1. punkta otrā daļa | 13. panta 1. punkta otrā daļa |
| 8. panta 2. punkts | 7. panta 2. punkts | — |
| 8. panta 2. punkta otrā daļa | — | 13. panta 2. punkts |
| 9. panta 1. punkts | — | — |
| 9. panta 2. punkts | — | — |
| 10. panta 1. punkta ievadvārdi | 8. pants | — |
| 10. panta 1. punkta a), b), c) apakšpunkts, 2., 3. un 4. punkts | — | — |
| 11. panta 1. un 2. punkts | 9. panta 1., 2. punkts | — |
| 11. panta 3. un 4. punkts | — | 8. panta 1. un 2. punkts |
| 12. pants | 10. pants | — |
| 13. pants | — | — |
| 14. pants | 11. panta 1. un 2. punkts | — |
| — | 11. panta 3. punkts | — |
| — | 12. pants | — |
| — | — | 9. pants |
| 15. panta 1. punkts | — | — |
| — | — | 10. panta 1. un 2. punkts |
| 15. panta 2. punkts | — | 10. panta 3. punkts |
| 15. panta 3. punkts | — | 10. panta 4. punkts |
| 15. panta 4. punkts | — | 10. panta 5. punkts |
| 15. panta 5. punkts | — | 10. panta 6. punkta pirmā, otrā, trešā, piektā daļa |
| — | — | 10. panta 6. punkta ceturtā daļa |
| 16. pants | 13. pants | — |
| 17. pants | 16. pants | — |
| — | 14. pants | — |
| — | 15. pants | — |
| — | — | 11. pants |
| — | — | 14. pants |
| — | — | 15. pants |
| — | — | 16. pants |
| — | — | 17. pants |
| — | — | 18. pants |
| — | — | 19. pants |
| Pielikums | — | I pielikums |
| — | I pielikums | — |
| — | II pielikums | II pielikums |

Direktīva 94/57/EK

Šī direktīva

Regula (EK) Nr. .../...

1. pants

1. pants

1. pants

2. panta a) punkts

2. panta a) punkts

2. panta a) punkts

2. panta b) punkts

2. panta b) punkts

—

2. panta c) punkts

2. panta c) punkts

—

2. panta d) punkts

2. panta d) punkts

2. panta b) punkts

2. panta e) punkts

2. panta e) punkts

2. panta c) punkts

—

2. panta f) punkts

2. panta d) punkts

2. panta f) punkts

2. panta g) punkts

2. panta e) punkts

2. panta g) punkts

2. panta h) punkts

2. panta f) punkts

2. panta h) punkts

2. panta i) punkts

2. panta g) punkts

2. panta i) punkts

2. panta k) punkts

2. panta i) punkts

—

2. panta j) punkts

2. panta h) punkts

2. panta j) punkts

2. panta l) punkts

—

2. panta k) punkts

—

2. panta j) punkts

3. pants

3. pants

—

4. panta 1. punkta pirmais teikums

—

3. panta 1. punkts

4. panta 1. punkta otrais teikums

—

3. panta 2. punkts

4. panta 1. punkta trešais teikums

—

—

4. panta 1. punkta ceturtais teikums

—

4. panta 1. punkts

—

—

3. panta 3. punkts

—

—

4. panta 2., 3. un 4. punkts

—

—

5. pants

—

—

6. pants

—

—

7. pants

5. panta 1. punkts

4. panta 1. punkts

—

5. panta 3. punkts

4. panta 2. punkts

—

6. panta 1., 2., 3. un 4. punkts

5. panta 1., 2., 3. un 4. punkts

—

6. panta 5. punkts

—

—

7. pants

6. pants

12. pants

8. panta 1. punkta pirmais ievilkums

7. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunkts

—

8. panta 1. punkta otrais ievilkums

—

13. panta 1. punkts

8. panta 1. punkta trešais ievilkums

7. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkts

—

—

7. panta 1. punkta otrā daļa

13. panta 1. punkta otrā daļa

8. panta 2. punkts

7. panta 2. punkts

—

8. panta 2. punkta otrā daļa

—

13. panta 2. punkts

9. panta 1. punkts

—

—

9. panta 2. punkts

—

—

10. panta 1. punkta ievadvārdi

8. pants

—

10. panta 1. punkta a), b), c) apakšpunkts, 2., 3. un 4. punkts

—

—

11. panta 1. un 2. punkts

9. panta 1., 2. punkts

—

11. panta 3. un 4. punkts

—

8. panta 1. un 2. punkts

12. pants

10. pants

—

13. pants

—

—

14. pants

11. panta 1. un 2. punkts

—

—

11. panta 3. punkts

—

—

12. pants

—

—

—

9. pants

15. panta 1. punkts

—

—

—

—

10. panta 1. un 2. punkts

15. panta 2. punkts

—

10. panta 3. punkts

15. panta 3. punkts

—

10. panta 4. punkts

15. panta 4. punkts

—

10. panta 5. punkts

15. panta 5. punkts

—

10. panta 6. punkta pirmā, otrā, trešā, piektā daļa

—

—

10. panta 6. punkta ceturtā daļa

16. pants

13. pants

—

17. pants

16. pants

—

—

14. pants

—

—

15. pants

—

—

—

11. pants

—

—

14. pants

—

—

15. pants

—

—

16. pants

—

—

17. pants

—

—

18. pants

—

—

19. pants

Pielikums

—

I pielikums

—

I pielikums

—

—

II pielikums

II pielikums

---

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS

I.   IEVADS

Saskaņā ar koplēmuma procedūru (EK dibināšanas līguma 251. pants), Padome 2007. gada 30. novembrī panāca politisku vienošanos par diviem atsevišķiem juridiskiem instrumentiem, kas balstīti uz saistītu Komisijas priekšlikumu (1) — par projektu Direktīvai par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumi, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (pārstrādāta), un par Regulu par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumi (pārstrādāta). Šis dokuments attiecas uz Komisijas priekšlikuma daļu, kas ir pārstrādātās direktīvas daļa (2).

Padome pieņēma kopējo nostāju 2008. gada 6.junijā, pēc tam, kad dokumentu bija izskatījuši juristi/ lingvisti.

Padome, pieņemot nostāju, ņēma vērā arī Ekonomikas un sociālo lietu komitejas (3) un Reģionu komitejas atzinumu (4). Daudzus Eiropas Parlamenta grozījumus, ko pieņēma pirmajā lasījumā 2007. gada 25. aprīlī (5), pēc Padomes ieskatiem ietvēra vai atspoguļoja attiecīgā tekstā — direktīvas vai regulas daļā.

Priekšlikuma mērķis ir pārstrādāt atkārtoti grozīto Direktīvu 94/57/EK, ar ko nosaka kopīgus noteikumus un standartus organizācijām, kas pārbauda kuģus un izsniedz kuģu sertifikātus, — tā sauktajām “atzītajām organizācijām”. Turklāt dažus noteikumus spēkā esošajā direktīvā groza, lai vienkāršotu vai saskaņotu, vai lai nostiprinātu pašreizējos noteikumus, piem., stiprinot atzītu organizāciju kontroli un reformējot tādu sodu sistēmu, ko piemēro tiem, kas neatbilst obligātajiem atzīšanas kritērijiem.

II.   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

a)   Tiesību akta veids

Galvenais jautājums, kas kļuva aktuāls Padomes struktūru diskusijās, attiecās uz Komisijas ierosināto tiesību akta veidu. Vairāki noteikumi ierosinātajā direktīvā jāsaprot kā tādi, kas pienākumus atsevišķām personām uzliek tieši vai arī — šajā gadījumā — nodod kompetenci Komisijai noteikt šādus pienākumus atzītām organizācijām. Padomes Juridiskais dienests to apstiprināja 2007. gada 8. oktobra atzinumā (dok. 13616/07), kurā bija ieteikts pieņemt tiesību aktu regulas veidā vai arī pārstrādāt attiecīgos noteikumus vai sadalīt tiesību aktu, veidojot vienu direktīvu un vienu regulu.

Padome ar politisku vienošanos pieņēma lēmumu sadalīt tekstu divos atsevišķos instrumentos — direktīvā un regulā. Direktīvā ietver noteikumus par dalībvalstu attiecībām ar atzītām organizācijām, savukārt regulā ietverti visi noteikumi, kas attiecas uz atzīšanu Kopienas līmenī, t.i., piešķirt un atsaukt Komisijas atzinumu — pienākumi un kritēriji, kas jāpilda organizācijām, ko Kopiena var atzīt, kā arī iespējamās sankcijas pret atzītām organizācijām, kas šos pienākumus un kritērijus nespēj izpildīt.

b)   Galvenie jautājumi attiecībā uz direktīvu

Padome varēja vienoties gandrīz par visiem galvenajiem Komisijas priekšlikuma elementiem attiecībā uz dalībvalstu attiecībām ar organizācijām, kam uzticēts veikt kuģu pārbaudes, apsekojumi un sertificēšanu. Attiecīgajos noteikumos ietvertas tikai dažas izmaiņas salīdzinājumā ar atbilstīgiem noteikumiem spēkā esošajā Direktīvā 94/57/EK.

Padomes grozījumi tekstā bija vajadzīgi vai nu redakcionālu vai terminoloģijas iemeslu dēļ, vai arī tie attiecas uz šādiem jautājumiem:

| | pirmkārt, saskaņā ar spēkā esošo Kopienas sistēmu, kurā noteikts, ka dalībvalstis saistībā ar attiecīgām starptautiskām konvencijām var deleģēt pilnvaras atzītām organizācijām inspicēt kuģus un izdot sertifikātus, Padome uzskata, ka, ja dalībvalsts vairs nevēlas pilnvarot konkrētu atzītu organizāciju rīkoties tās vārdā, tā pilnvarojumu var apturēt vai atsaukt. Kopējās nostājas tekstā nav norādīta procedūra, tajā ietverts tikai pienākums nekavējoties informēt Komisiju un citas dalībvalstis par pilnvarojuma apturēšanu vai atsaukšanu un sīki pamatot attiecīgā pasākuma iemeslu; |
| --- | --- |

pirmkārt, saskaņā ar spēkā esošo Kopienas sistēmu, kurā noteikts, ka dalībvalstis saistībā ar attiecīgām starptautiskām konvencijām var deleģēt pilnvaras atzītām organizācijām inspicēt kuģus un izdot sertifikātus, Padome uzskata, ka, ja dalībvalsts vairs nevēlas pilnvarot konkrētu atzītu organizāciju rīkoties tās vārdā, tā pilnvarojumu var apturēt vai atsaukt. Kopējās nostājas tekstā nav norādīta procedūra, tajā ietverts tikai pienākums nekavējoties informēt Komisiju un citas dalībvalstis par pilnvarojuma apturēšanu vai atsaukšanu un sīki pamatot attiecīgā pasākuma iemeslu;

| | otrkārt, saskaņā ar grozīto komitoloģijas lēmumu (6) Padome kopējā nostājā ietver regulatīvo kontroles procedūru, lai direktīvu pielāgotu starptautisko konvenciju, protokolu, kodeksu un rezolūciju grozījumiem. |
| --- | --- |

otrkārt, saskaņā ar grozīto komitoloģijas lēmumu (6) Padome kopējā nostājā ietver regulatīvo kontroles procedūru, lai direktīvu pielāgotu starptautisko konvenciju, protokolu, kodeksu un rezolūciju grozījumiem.

| | Treškārt Padome uzskata, ka vajadzētu precizēt grafiku Komisijas informācijai par direktīvas īstenošanu dalībvalstīs, un paredz to darīt ik pēc diviem gadiem. |
| --- | --- |

Treškārt Padome uzskata, ka vajadzētu precizēt grafiku Komisijas informācijai par direktīvas īstenošanu dalībvalstīs, un paredz to darīt ik pēc diviem gadiem.

III.   GROZĪJUMI

Padome ņēma vērā priekšlikuma pirmajā lasījumā paustos Eiropas Parlamenta viedokļus. Šādi EP atzinuma punkti ir atspoguļoti Padomes kopējā nostājā — daži no tiem daļēji vai pēc būtības: grozījums Nr. 3, 7, 9, 11, 13, 20, 29, 30, 31, 34, 35, 36, 37 un 51.

Terminoloģijas apsvērumu dēļ Padome nevarēja pieņemt vairākus grozījumus (4., 5., 8., 27. un 48. grozījums). Padome uzskata, ka grozījums Nr. 30 un 31 daļēji nav pieņemams, jo tas būtiski grozītu spēkā esošos noteikumus par tādas atbildības saskaņošanu, kas nelaimes gadījuma rezultātā rodas atzītām organizācijām. Padome nepiekrīt 46. un 47. grozījumam, jo tas ir pārāk aprakstošs un neatbilst Padomes pieejai attiecībā uz dalībvalstīm piešķirtajām pilnvarām. Visbeidzot, grozījums Nr. 1, 21, 28, 33 un 49 nav pilnīgi skaidrs vai šķiet lieks.

IV.   NOSLĒGUMS

Padome uzskata, ka kopējā nostāja ir atbilstīgs veids, kā, izmantojot šo direktīvu, paredzēt pasākumus, kas dalībvalstīm jāievēro attiecībās ar organizācijām, kas veic kuģu pārbaudes un apsekojumi, bet visi noteikumi, kas attiecas uz šo organizāciju atzīšanu Kopienas līmenī, ir noteikti vienlaikus pieņemtā Regulā.

Kopējās nostājas tekstā ietverta liela daļa Eiropas Parlamenta veiktu grozījumu. Padome ar cerību raugās uz konstruktīvām pārrunām ar Eiropas Parlamentu, lai pēc iespējas drīz panāktu vienošanos.

---

(1)  Komisija 2006. gada 30. janvārī nosūtīja priekšlikumu pārstrādātai Direktīvai par kopīgiem noteikumiem un standartiem kuģu inspekciju un pārbaužu organizēšanai un attiecīgām jūras administrāciju darbībām (dok. 5912/06 MAR 11 ENV 50 CODEC 95).

(2)  Padomes Kopējā nostāja par projektu Regulai izklāstīta dok. 5726/08, saistīta deklarācija un paskaidrojumi — dok. 5726/08 ADD 1.

(3)  CESE 1177/2006, 13.9.2006. (OV C 318, 23.12.2006., 195.-201. lpp.).

(4)  CdR 43/2006, 15.6.2006. (OV C 229, 22.9.2006., 38. lpp.).

(5)  Dok. 8724/07 CODEC 389 MAR 28 ENV 206 (vēl nav publicēts OV).

(6)  Padomes Lēmums 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību, grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu 2006/512/EK (2006. gada 17. jūlijs) (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

---

| 22.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 184/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 184/23

---

KOPĒJĀ NOSTĀJA (EK) Nr. 17/2008,

ko Padome pieņēmusi 2008. gada 6. jūnijā

nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes ... Direktīvu 2008/.../EK, ar ko nosaka pamatprincipus negadījumu izmeklēšanai jūras transporta nozarē un groza Direktīvas 1999/35/EK un 2002/59/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 184 E/03)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Eiropas jūras transportā būtu jāuztur augsts vispārējais drošības līmenis un būtu jādara viss, lai samazinātu jūras negadījumu un starpgadījumu skaitu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas jūras transportā būtu jāuztur augsts vispārējais drošības līmenis un būtu jādara viss, lai samazinātu jūras negadījumu un starpgadījumu skaitu.

| (2) | Ātri paveikta jūras negadījumu tehniskā izmeklēšana uzlabo drošību uz jūras, palīdzot novērst tādu negadījumu recidīvus, kuru rezultātā iet bojā cilvēki un kuģi un tiek piesārņota jūras vide. |
| --- | --- |

(2)

Ātri paveikta jūras negadījumu tehniskā izmeklēšana uzlabo drošību uz jūras, palīdzot novērst tādu negadījumu recidīvus, kuru rezultātā iet bojā cilvēki un kuģi un tiek piesārņota jūras vide.

| (3) | Eiropas Parlaments 2004. gada 21. aprīļa Rezolūcijā par drošības uzlabošanu uz jūras (4) mudina Komisiju iesniegt priekšlikumu direktīvai par kuģu satiksmes negadījumu izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlaments 2004. gada 21. aprīļa Rezolūcijā par drošības uzlabošanu uz jūras (4) mudina Komisiju iesniegt priekšlikumu direktīvai par kuģu satiksmes negadījumu izmeklēšanu.

| (4) | Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas (turpmāk “UNCLOS”) 2. pantā ir noteiktas krasta valstu tiesības izmeklēt cēloni jebkādam negadījumam uz jūras, kas noticis šīs valsts teritoriālajos ūdeņos un varētu radīt draudus dzīvībai vai videi, prasīt krasta valsts meklēšanas un glābšanas dienestu iesaistīšanos vai citādi ietekmēt krasta valsti. |
| --- | --- |

(4)

Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas (turpmāk “UNCLOS”) 2. pantā ir noteiktas krasta valstu tiesības izmeklēt cēloni jebkādam negadījumam uz jūras, kas noticis šīs valsts teritoriālajos ūdeņos un varētu radīt draudus dzīvībai vai videi, prasīt krasta valsts meklēšanas un glābšanas dienestu iesaistīšanos vai citādi ietekmēt krasta valsti.

| (5) | UNCLOS 94. pantā noteikts, ka karoga valstīm jāierosina izmeklēšana, kas sakarā ar konkrētiem atklātā jūrā notikušiem negadījumiem vai starpgadījumiem jāveic vai nu piemēroti kvalificētai personai vai personām, vai šai personai vai personām klātesot. |
| --- | --- |

(5)

UNCLOS 94. pantā noteikts, ka karoga valstīm jāierosina izmeklēšana, kas sakarā ar konkrētiem atklātā jūrā notikušiem negadījumiem vai starpgadījumiem jāveic vai nu piemēroti kvalificētai personai vai personām, vai šai personai vai personām klātesot.

| (6) | 1974. gada 1. novembra Starptautiskās konvencijas par cilvēka dzīvības aizsardzību uz jūras (turpmāk “SOLAS 74”) noteikumā I/21, 1966. gada 5. aprīļa Starptautiskajā konvencijā par kravas ūdenslīniju un 1973. gada 2. novembra Starptautiskajā konvencijā par piesārņošanas novēršanu no kuģiem ir noteikts karoga valsts pienākums veikt negadījumu izmeklēšanu un iesniegt Starptautiskajai Jūrniecības organizācijai (SJO) attiecīgos secinājumus. |
| --- | --- |

(6)

1974. gada 1. novembra Starptautiskās konvencijas par cilvēka dzīvības aizsardzību uz jūras (turpmāk “SOLAS 74”) noteikumā I/21, 1966. gada 5. aprīļa Starptautiskajā konvencijā par kravas ūdenslīniju un 1973. gada 2. novembra Starptautiskajā konvencijā par piesārņošanas novēršanu no kuģiem ir noteikts karoga valsts pienākums veikt negadījumu izmeklēšanu un iesniegt Starptautiskajai Jūrniecības organizācijai (SJO) attiecīgos secinājumus.

| (7) | SJO obligāto instrumentu īstenošanas kodeksā, kas pievienots SJO Asamblejas 2005. gada 1. decembra Rezolūcijai A.973(24), atgādināts par karoga valsts pienākumu nodrošināt, ka drošības izmeklēšanu uz jūras veic piemēroti kvalificēti izmeklētāji, kas ir kompetenti ar jūras negadījumiem un starpgadījumiem saistītās lietās. Minētajā kodeksā turklāt prasīts karoga valstīm būt gatavām šajā nolūkā nodrošināt kvalificētus izmeklētājus neatkarīgi no negadījuma vai starpgadījuma vietas. |
| --- | --- |

(7)

SJO obligāto instrumentu īstenošanas kodeksā, kas pievienots SJO Asamblejas 2005. gada 1. decembra Rezolūcijai A.973(24), atgādināts par karoga valsts pienākumu nodrošināt, ka drošības izmeklēšanu uz jūras veic piemēroti kvalificēti izmeklētāji, kas ir kompetenti ar jūras negadījumiem un starpgadījumiem saistītās lietās. Minētajā kodeksā turklāt prasīts karoga valstīm būt gatavām šajā nolūkā nodrošināt kvalificētus izmeklētājus neatkarīgi no negadījuma vai starpgadījuma vietas.

| (8) | Būtu jāņem vērā SJO Asamblejas 1997. gada 27. novembra Rezolūcijai A.849 (20) pievienotais Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodekss (turpmāk “SJO Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodekss”), kurā noteikts, ka drošības izmeklēšanā attiecībā jūras negadījumiem un starpgadījumiem jāīsteno kopēja pieeja un ka valstīm jāsadarbojas, nosakot faktorus, kas ir par iemeslu jūras negadījumiem un starpgadījumiem. Turklāt būtu jāņem vērā SJO Asamblejas 1997. gada 27. novembra Rezolūcija A.861(20) un SJO Kuģošanas drošības komitejas 2004. gada 17. maija Rezolūcija MSC.163(78), kurās definētas “reisa datu reģistrācijas iekārtas”. |
| --- | --- |

(8)

Būtu jāņem vērā SJO Asamblejas 1997. gada 27. novembra Rezolūcijai A.849 (20) pievienotais Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodekss (turpmāk “SJO Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodekss”), kurā noteikts, ka drošības izmeklēšanā attiecībā jūras negadījumiem un starpgadījumiem jāīsteno kopēja pieeja un ka valstīm jāsadarbojas, nosakot faktorus, kas ir par iemeslu jūras negadījumiem un starpgadījumiem. Turklāt būtu jāņem vērā SJO Asamblejas 1997. gada 27. novembra Rezolūcija A.861(20) un SJO Kuģošanas drošības komitejas 2004. gada 17. maija Rezolūcija MSC.163(78), kurās definētas “reisa datu reģistrācijas iekārtas”.

| (9) | Drošības izmeklēšanā jūras negadījumos un starpgadījumos dalībvalstīm būtu jāņem vērā “Pamatnostādnes par taisnīgu attieksmi pret jūrniekiem jūras negadījuma situācijā”, kas pievienotas SJO Asamblejas un Starptautiskās Darba organizācijas vadības iestādes 2005. gada 1. decembra Rezolūcijai A. 987 (24), vai jebkuri citi ieteikumi vai instrumenti attiecībā uz cilvēka faktoru, ko pieņēmušas attiecīgas starptautiskas organizācijas, ciktāl tie piemērojami tehniskās drošības izmeklēšanai. |
| --- | --- |

(9)

Drošības izmeklēšanā jūras negadījumos un starpgadījumos dalībvalstīm būtu jāņem vērā “Pamatnostādnes par taisnīgu attieksmi pret jūrniekiem jūras negadījuma situācijā”, kas pievienotas SJO Asamblejas un Starptautiskās Darba organizācijas vadības iestādes 2005. gada 1. decembra Rezolūcijai A. 987 (24), vai jebkuri citi ieteikumi vai instrumenti attiecībā uz cilvēka faktoru, ko pieņēmušas attiecīgas starptautiskas organizācijas, ciktāl tie piemērojami tehniskās drošības izmeklēšanai.

| (10) | Padomes Direktīvā 1999/35/EK (1999. gada 29. aprīlis) par obligāto apsekojumu sistēmu ro-ro prāmju un ātrgaitas pasažieru kuģu regulārās satiksmes drošībai (5) dalībvalstīm prasīts atbilstīgi savām attiecīgajām tiesību sistēmām definēt tiesisko statusu, kas tām vai jebkurai citai pamatoti ieinteresētai dalībvalstij ļauj piedalīties, sekmēt vai — gadījumā, kas paredzēts SJO Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodeksā — veikt jebkura tāda negadījuma vai starpgadījuma izmeklēšanu, kurš saistīts ar ro-ro prāmi vai ātrgaitas pasažieru kuģi. |
| --- | --- |

(10)

Padomes Direktīvā 1999/35/EK (1999. gada 29. aprīlis) par obligāto apsekojumu sistēmu ro-ro prāmju un ātrgaitas pasažieru kuģu regulārās satiksmes drošībai (5) dalībvalstīm prasīts atbilstīgi savām attiecīgajām tiesību sistēmām definēt tiesisko statusu, kas tām vai jebkurai citai pamatoti ieinteresētai dalībvalstij ļauj piedalīties, sekmēt vai — gadījumā, kas paredzēts SJO Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodeksā — veikt jebkura tāda negadījuma vai starpgadījuma izmeklēšanu, kurš saistīts ar ro-ro prāmi vai ātrgaitas pasažieru kuģi.

| (11) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/59/EK (2002. gada 27. jūnijs), ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu (6), dalībvalstīm prasīts ievērot SJO Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodeksa noteikumus un nodrošināt, lai negadījumu izmeklēšanas secinājumus publicētu iespējami drīz pēc pabeigtās izmeklēšanas. |
| --- | --- |

(11)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/59/EK (2002. gada 27. jūnijs), ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu (6), dalībvalstīm prasīts ievērot SJO Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodeksa noteikumus un nodrošināt, lai negadījumu izmeklēšanas secinājumus publicētu iespējami drīz pēc pabeigtās izmeklēšanas.

| (12) | Negadījumu un starpgadījumu drošības izmeklēšanu, kurā iesaistīti jūras kuģi vai citi ostā vai citā ierobežotas kuģošanas jūras zonā esoši kuģi, ir ārkārtīgi svarīgi veikt objektīvi, lai efektīvi noteiktu šāda negadījuma vai starpgadījuma apstākļus un cēloņus. Tādēļ šāda izmeklēšana būtu jāveic neatkarīgiem izmeklētājiem, ko kontrolē neatkarīga struktūra vai vienība, lai izvairītos no jebkāda interešu konflikta. |
| --- | --- |

(12)

Negadījumu un starpgadījumu drošības izmeklēšanu, kurā iesaistīti jūras kuģi vai citi ostā vai citā ierobežotas kuģošanas jūras zonā esoši kuģi, ir ārkārtīgi svarīgi veikt objektīvi, lai efektīvi noteiktu šāda negadījuma vai starpgadījuma apstākļus un cēloņus. Tādēļ šāda izmeklēšana būtu jāveic neatkarīgiem izmeklētājiem, ko kontrolē neatkarīga struktūra vai vienība, lai izvairītos no jebkāda interešu konflikta.

| (13) | Dalībvalstīm saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem attiecībā uz to iestāžu pilnvarām, kas atbildīgas par tiesu izmeklēšanu, un sadarbībā ar šīm iestādēm attiecīgos gadījumos būtu jānodrošina, ka par tehnisko izmeklēšanu atbildīgās personas var veikt savus uzdevumus iespējami labākajos apstākļos. |
| --- | --- |

(13)

Dalībvalstīm saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem attiecībā uz to iestāžu pilnvarām, kas atbildīgas par tiesu izmeklēšanu, un sadarbībā ar šīm iestādēm attiecīgos gadījumos būtu jānodrošina, ka par tehnisko izmeklēšanu atbildīgās personas var veikt savus uzdevumus iespējami labākajos apstākļos.

| (14) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai to tiesību sistēmas tām un jebkurai citai pamatoti ieinteresētai dalībvalstij ļautu piedalīties izmeklēšanā vai sekmēt vai veikt šādu izmeklēšanu, pamatojoties uz SJO Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodeksa noteikumiem. |
| --- | --- |

(14)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai to tiesību sistēmas tām un jebkurai citai pamatoti ieinteresētai dalībvalstij ļautu piedalīties izmeklēšanā vai sekmēt vai veikt šādu izmeklēšanu, pamatojoties uz SJO Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodeksa noteikumiem.

| (15) | Savstarpēji vienojoties, dalībvalsts var deleģēt jūras negadījuma vai starpgadījuma drošības izmeklēšanu (turpmāk “drošības izmeklēšana”) vai ar šādu izmeklēšanu saistītu īpašu uzdevumu vadību citai dalībvalstij. |
| --- | --- |

(15)

Savstarpēji vienojoties, dalībvalsts var deleģēt jūras negadījuma vai starpgadījuma drošības izmeklēšanu (turpmāk “drošības izmeklēšana”) vai ar šādu izmeklēšanu saistītu īpašu uzdevumu vadību citai dalībvalstij.

| (16) | Dalībvalstīm vajadzētu darīt visu iespējamo, lai netiktu prasīta samaksa par vajadzīgās palīdzības sniegšanu izmeklēšanā, kurā iesaistītas divas vai vairāk dalībvalstis. Ja palīdzību lūdz dalībvalsts, kas nav iesaistīta drošības izmeklēšanā, dalībvalstis vienojas par radušos izmaksu atlīdzību. |
| --- | --- |

(16)

Dalībvalstīm vajadzētu darīt visu iespējamo, lai netiktu prasīta samaksa par vajadzīgās palīdzības sniegšanu izmeklēšanā, kurā iesaistītas divas vai vairāk dalībvalstis. Ja palīdzību lūdz dalībvalsts, kas nav iesaistīta drošības izmeklēšanā, dalībvalstis vienojas par radušos izmaksu atlīdzību.

| (17) | Saskaņā ar SOLAS 74 noteikumu V/20 pasažieru kuģiem un kuģiem, kas nav pasažieru kuģi, ar bruto tilpību 3 000 tonnu un vairāk, kuri uzbūvēti 2002. gada 1. jūlijā vai vēlāk, jābūt aprīkotiem ar reisa datu reģistrācijas iekārtām, lai palīdzētu veikt negadījumu izmeklēšanu. Tā kā minētajām iekārtām ir būtiska nozīme, izstrādājot kuģu satiksmes negadījumu novēršanas politiku, būtu jāprasa, lai šādas iekārtas vienmēr būtu uz kuģiem, kas veic valsts mēroga vai starptautiskus reisus un piestāj Kopienas ostās. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar SOLAS 74 noteikumu V/20 pasažieru kuģiem un kuģiem, kas nav pasažieru kuģi, ar bruto tilpību 3 000 tonnu un vairāk, kuri uzbūvēti 2002. gada 1. jūlijā vai vēlāk, jābūt aprīkotiem ar reisa datu reģistrācijas iekārtām, lai palīdzētu veikt negadījumu izmeklēšanu. Tā kā minētajām iekārtām ir būtiska nozīme, izstrādājot kuģu satiksmes negadījumu novēršanas politiku, būtu jāprasa, lai šādas iekārtas vienmēr būtu uz kuģiem, kas veic valsts mēroga vai starptautiskus reisus un piestāj Kopienas ostās.

| (18) | Datus, ko reģistrē reisa datu reģistrācijas iekārta un citas elektroniskas iekārtas, var izmantot gan pēc negadījuma vai starpgadījuma, lai izmeklētu tā cēloņus, gan preventīvi, lai uzkrātu pieredzi par apstākļiem, kas varētu kļūt par šādu notikumu cēloni. Dalībvalstīm būtu jānodrošina tas, ka šādus datus, ja tie ir pieejami, pienācīgi izmanto abiem minētajiem mērķiem. |
| --- | --- |

(18)

Datus, ko reģistrē reisa datu reģistrācijas iekārta un citas elektroniskas iekārtas, var izmantot gan pēc negadījuma vai starpgadījuma, lai izmeklētu tā cēloņus, gan preventīvi, lai uzkrātu pieredzi par apstākļiem, kas varētu kļūt par šādu notikumu cēloni. Dalībvalstīm būtu jānodrošina tas, ka šādus datus, ja tie ir pieejami, pienācīgi izmanto abiem minētajiem mērķiem.

| (19) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1406/2002 (7) ir noteikts, ka Eiropas Kuģošanas drošības aģentūrai (turpmāk “Aģentūra”) jāsadarbojas ar dalībvalstīm, lai izstrādātu tehniskus risinājumus un sniegtu tehnisku palīdzību jautājumos, kas saistīti ar Kopienas tiesību aktu īstenošanu. Negadījumu izmeklēšanā Aģentūras konkrētais uzdevums ir veicināt sadarbību starp dalībvalstīm un Komisiju vienotas metodikas izstrādē kuģu satiksmes negadījumu izmeklēšanai saskaņā ar starptautiski atzītiem principiem, ievērojot dalībvalstu tiesību sistēmu atšķirības. |
| --- | --- |

(19)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1406/2002 (7) ir noteikts, ka Eiropas Kuģošanas drošības aģentūrai (turpmāk “Aģentūra”) jāsadarbojas ar dalībvalstīm, lai izstrādātu tehniskus risinājumus un sniegtu tehnisku palīdzību jautājumos, kas saistīti ar Kopienas tiesību aktu īstenošanu. Negadījumu izmeklēšanā Aģentūras konkrētais uzdevums ir veicināt sadarbību starp dalībvalstīm un Komisiju vienotas metodikas izstrādē kuģu satiksmes negadījumu izmeklēšanai saskaņā ar starptautiski atzītiem principiem, ievērojot dalībvalstu tiesību sistēmu atšķirības.

| (20) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1406/2002 Aģentūrai ir jāveicina sadarbība, sniedzot atbalstu dalībvalstīm izmeklēšanas darbību veikšanā, kā arī izmeklēšanas ziņojumu analīzes veikšanā. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1406/2002 Aģentūrai ir jāveicina sadarbība, sniedzot atbalstu dalībvalstīm izmeklēšanas darbību veikšanā, kā arī izmeklēšanas ziņojumu analīzes veikšanā.

| (21) | Dalībvalstīm būtu pienācīgi jāievēro drošības ieteikumi, kas izstrādāti pēc drošības izmeklēšanas. |
| --- | --- |

(21)

Dalībvalstīm būtu pienācīgi jāievēro drošības ieteikumi, kas izstrādāti pēc drošības izmeklēšanas.

| (22) | Tā kā tehniskās drošības izmeklēšanas mērķis ir novērst jūras negadījumus un starpgadījumus, secinājumos un drošības ieteikumos nekādā gadījumā nebūtu jānosaka atbildība vai vainas pakāpe. |
| --- | --- |

(22)

Tā kā tehniskās drošības izmeklēšanas mērķis ir novērst jūras negadījumus un starpgadījumus, secinājumos un drošības ieteikumos nekādā gadījumā nebūtu jānosaka atbildība vai vainas pakāpe.

| (23) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi — proti, uzlabot kuģošanas drošību Kopienā un tādējādi mazināt turpmāku jūras negadījumu risku — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka veicamo pasākumu apjoma vai iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi — proti, uzlabot kuģošanas drošību Kopienā un tādējādi mazināt turpmāku jūras negadījumu risku — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka veicamo pasākumu apjoma vai iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (24) | Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (8). |
| --- | --- |

(24)

Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (8).

| (25) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro grozīt šo direktīvu, lai piemērotu turpmākus grozījumus ar to saistītās starptautiskās konvencijās, protokolos, kodeksos un rezolūcijās, kā arī lai pieņemtu vai grozītu jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kopējo metodiku. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus Direktīvas 2002/59 elementus, inter alia, papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(25)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro grozīt šo direktīvu, lai piemērotu turpmākus grozījumus ar to saistītās starptautiskās konvencijās, protokolos, kodeksos un rezolūcijās, kā arī lai pieņemtu vai grozītu jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kopējo metodiku. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus Direktīvas 2002/59 elementus, inter alia, papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (26) | Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (9) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kur pēc iespējas precīzāk atspoguļota atbilstība starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas, |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (9) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kur pēc iespējas precīzāk atspoguļota atbilstība starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Priekšmets

1.   Šīs direktīvas mērķis ir uzlabot kuģošanas drošību un novērst kuģu izraisītu piesārņojumu, tādējādi samazinot turpmāku jūras negadījumu risku:

| a) | veicinot to, ka veic jūras negadījumu un starpgadījumu ātru drošības izmeklēšanu un pienācīgu analīzi, lai noteiktu to cēloņus; un |
| --- | --- |

a)

veicinot to, ka veic jūras negadījumu un starpgadījumu ātru drošības izmeklēšanu un pienācīgu analīzi, lai noteiktu to cēloņus; un

| b) | laikus iesniedzot precīzus drošības izmeklēšanas ziņojumus un piedāvājot korektīvus pasākumus. |
| --- | --- |

b)

laikus iesniedzot precīzus drošības izmeklēšanas ziņojumus un piedāvājot korektīvus pasākumus.

2.   Saskaņā ar šo direktīvu veiktā izmeklēšana nav saistīta nedz ar atbildības, nedz vainas pakāpes noteikšanu. Tomēr dalībvalstis nodrošina, ka izmeklēšanas struktūra vai vienība (turpmāk “izmeklēšanas struktūra”) neatturas ziņot par visiem negadījuma vai starpgadījuma cēloņiem, ja šie fakti varētu norādīt uz vainu vai atbildību.

2. pants

Darbības joma

1.   Šī direktīva attiecas uz jūras negadījumiem un starpgadījumiem:

| a) | kuros iesaistīti kuģi, kas kuģo ar dalībvalsts karogu; vai |
| --- | --- |

a)

kuros iesaistīti kuģi, kas kuģo ar dalībvalsts karogu; vai

| b) | kas notiek dalībvalstu teritoriālajos ūdeņos un iekšējos ūdeņos, kā noteikts UNCLOS; vai |
| --- | --- |

b)

kas notiek dalībvalstu teritoriālajos ūdeņos un iekšējos ūdeņos, kā noteikts UNCLOS; vai

| c) | kuros dalībvalstīm ir citas pamatotas intereses. |
| --- | --- |

c)

kuros dalībvalstīm ir citas pamatotas intereses.

2.   Šī direktīva neattiecas uz jūras negadījumiem un starpgadījumiem, kuros iesaistīti vienīgi:

| a) | karakuģi, karaspēka daļu transporta kuģi un citi kuģi, kuri pieder dalībvalstīm un kurus ekspluatē dalībvalstis, un kurus izmanto vienīgi valdības dienesti nekomerciāliem nolūkiem; |
| --- | --- |

a)

karakuģi, karaspēka daļu transporta kuģi un citi kuģi, kuri pieder dalībvalstīm un kurus ekspluatē dalībvalstis, un kurus izmanto vienīgi valdības dienesti nekomerciāliem nolūkiem;

| b) | kuģi bez mehāniskas piedziņas, primitīvas būves koka kuģi, izpriecu jahtas un izpriecu braucienu kuģi, kas nav iesaistīti tirdzniecībā, ja tajos nav un nebūs apkalpes un ja tie nepārvadā un nepārvadās vairāk nekā 12 pasažierus komerciālos nolūkos; |
| --- | --- |

b)

kuģi bez mehāniskas piedziņas, primitīvas būves koka kuģi, izpriecu jahtas un izpriecu braucienu kuģi, kas nav iesaistīti tirdzniecībā, ja tajos nav un nebūs apkalpes un ja tie nepārvadā un nepārvadās vairāk nekā 12 pasažierus komerciālos nolūkos;

| c) | iekšzemes ūdensceļu kuģi, kas kuģo pa iekšzemes ūdensceļiem; |
| --- | --- |

c)

iekšzemes ūdensceļu kuģi, kas kuģo pa iekšzemes ūdensceļiem;

| d) | zvejas kuģi, kuru garums ir mazāks par 15 metriem; |
| --- | --- |

d)

zvejas kuģi, kuru garums ir mazāks par 15 metriem;

| e) | stacionāras iekārtas urbšanas darbiem jūrā. |
| --- | --- |

e)

stacionāras iekārtas urbšanas darbiem jūrā.

3. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā:

| 1) | “SJO Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodekss” ir SJO Asamblejas 1997. gada 27. novembra Rezolūcijai A.849 (20) pievienotais Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodekss jaunākajā redakcijā; |
| --- | --- |

1)

“SJO Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodekss” ir SJO Asamblejas 1997. gada 27. novembra Rezolūcijai A.849 (20) pievienotais Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodekss jaunākajā redakcijā;

| 2) | turpmāk norādītos terminus saprot atbilstoši SJO Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodeksā ietvertajām definīcijām:






  a) | “jūras negadījums”; |
| --- | --- | --- |

2)

turpmāk norādītos terminus saprot atbilstoši SJO Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodeksā ietvertajām definīcijām:

a)

“jūras negadījums”;

| b) | “ļoti smags negadījums”; |
| --- | --- |

b)

“ļoti smags negadījums”;

| c) | “jūras starpgadījums”; |
| --- | --- |

c)

“jūras starpgadījums”;

| d) | “jūras negadījuma vai starpgadījuma drošības izmeklēšana”; |
| --- | --- |

d)

“jūras negadījuma vai starpgadījuma drošības izmeklēšana”;

| e) | “izmeklēšanas vadītāja valsts”; |
| --- | --- |

e)

“izmeklēšanas vadītāja valsts”;

| f) | “pamatoti ieinteresēta valsts”; |
| --- | --- |

f)

“pamatoti ieinteresēta valsts”;

| 3) | terminus “ro-ro prāmis” un “ātrgaitas pasažieru kuģis” saprot atbilstoši Direktīvas 1999/35/EK 2. pantā ietvertajām definīcijām; |
| --- | --- |

3)

terminus “ro-ro prāmis” un “ātrgaitas pasažieru kuģis” saprot atbilstoši Direktīvas 1999/35/EK 2. pantā ietvertajām definīcijām;

| 4) | terminu “reisa datu reģistrācijas iekārta” (turpmāk “VDR”) saprot atbilstoši SJO Asamblejas Rezolūcijā A.861(20) un SJO Kuģošanas drošības komitejas Rezolūcijā MSC.163(78) ietvertajai definīcijai; |
| --- | --- |

4)

terminu “reisa datu reģistrācijas iekārta” (turpmāk “VDR”) saprot atbilstoši SJO Asamblejas Rezolūcijā A.861(20) un SJO Kuģošanas drošības komitejas Rezolūcijā MSC.163(78) ietvertajai definīcijai;

| 5) | “drošības ieteikums” ir jebkurš priekšlikums, ko ierosina:






  a) | tās valsts, kura veic vai vada drošības izmeklēšanu, izmeklēšanas iestāde, pamatojoties uz izmeklēšanā iegūto informāciju; vai, attiecīgi, |
| --- | --- | --- |

5)

“drošības ieteikums” ir jebkurš priekšlikums, ko ierosina:

a)

tās valsts, kura veic vai vada drošības izmeklēšanu, izmeklēšanas iestāde, pamatojoties uz izmeklēšanā iegūto informāciju; vai, attiecīgi,

| b) | Komisija, kas rīkojas, pamatojoties uz teorētisku datu analīzi. |
| --- | --- |

b)

Komisija, kas rīkojas, pamatojoties uz teorētisku datu analīzi.

4. pants

Drošības izmeklēšanas statuss

1.   Dalībvalstis saskaņā ar savām tiesību sistēmām nosaka drošības izmeklēšanas juridisko statusu tā, lai šādu izmeklēšanu varētu veikt pēc iespējas efektīvāk un ātrāk.

Dalībvalstis saskaņā ar saviem tiesību aktiem un, attiecīgos gadījumos, sadarbojoties ar iestādēm, kas atbild par tiesu iestāžu veiktu izmeklēšanu, nodrošina, ka drošības izmeklēšana:

| a) | ir neatkarīga no kriminālizmeklēšanas vai citas izmeklēšanas, ko veic paralēli, lai noteiktu atbildību vai vainas pakāpi; un |
| --- | --- |

a)

ir neatkarīga no kriminālizmeklēšanas vai citas izmeklēšanas, ko veic paralēli, lai noteiktu atbildību vai vainas pakāpi; un

| b) | netiek nepamatoti aizliegta, pārtraukta vai kavēta šādas kriminālizmeklēšanas vai citas izmeklēšanas dēļ. |
| --- | --- |

b)

netiek nepamatoti aizliegta, pārtraukta vai kavēta šādas kriminālizmeklēšanas vai citas izmeklēšanas dēļ.

2.   Saskaņā ar 10. pantā minēto pastāvīgās sadarbības struktūru dalībvalstu regulējums ietver noteikumus, kas nodrošina iespēju:

| a) | sadarboties un sniegt savstarpēju palīdzību drošības izmeklēšanā, ko vada citas dalībvalstis, vai deleģēt uzdevumu vadīt šādu izmeklēšanu citai dalībvalstij saskaņā ar 7. pantu; un |
| --- | --- |

a)

sadarboties un sniegt savstarpēju palīdzību drošības izmeklēšanā, ko vada citas dalībvalstis, vai deleģēt uzdevumu vadīt šādu izmeklēšanu citai dalībvalstij saskaņā ar 7. pantu; un

| b) | koordinēt attiecīgo izmeklēšanas struktūru darbību, ciktāl tas vajadzīgs, lai sasniegtu šīs direktīvas mērķi. |
| --- | --- |

b)

koordinēt attiecīgo izmeklēšanas struktūru darbību, ciktāl tas vajadzīgs, lai sasniegtu šīs direktīvas mērķi.

5. pants

Pienākums veikt izmeklēšanu

1.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka 8. pantā minētā izmeklēšanas struktūra veic drošības izmeklēšanu, ja ir noticis ļoti smags jūras negadījums:

| a) | kurā iesaistīts kuģis, kas kuģo ar šīs dalībvalsts karogu, neatkarīgi no negadījuma vietas; vai |
| --- | --- |

a)

kurā iesaistīts kuģis, kas kuģo ar šīs dalībvalsts karogu, neatkarīgi no negadījuma vietas; vai

| b) | kurš noticis šīs dalībvalsts teritoriālajos ūdeņos un iekšējos ūdeņos, kā noteikts UNCLOS, neatkarīgi no tā, ar kādu karogu kuģo negadījumā iesaistītais kuģis vai kuģi; vai |
| --- | --- |

b)

kurš noticis šīs dalībvalsts teritoriālajos ūdeņos un iekšējos ūdeņos, kā noteikts UNCLOS, neatkarīgi no tā, ar kādu karogu kuģo negadījumā iesaistītais kuģis vai kuģi; vai

| c) | par kuru šai dalībvalstij ir pamatota interese neatkarīgi no negadījuma vietas un karoga, ar kādu kuģo iesaistītais kuģis vai kuģi. |
| --- | --- |

c)

par kuru šai dalībvalstij ir pamatota interese neatkarīgi no negadījuma vietas un karoga, ar kādu kuģo iesaistītais kuģis vai kuģi.

2.   Turklāt minētā izmeklēšanas struktūra pieņem lēmumu par to, vai ir jāveic kāda cita jūras negadījuma vai starpgadījuma drošības izmeklēšana.

Pieņemot lēmumu, izmeklēšanas struktūra ņem vērā negadījuma vai starpgadījuma smagumu, ar to saistītā kuģa un/vai kravas veidu, kā arī iespēju, kā drošības izmeklēšanas konstatējumi var palīdzēt novērst negadījumus vai starpgadījumus nākotnē.

3.   Jomu, uz kuru attiecas drošības izmeklēšana, un praktiskos pasākumus šīs izmeklēšanas veikšanai nosaka izmeklēšanas vadītājas valsts izmeklēšanas struktūra sadarbībā ar attiecīgajām citu pamatoti ieinteresēto valstu struktūrām tā, lai pēc šīs struktūras ieskatiem visvairāk veicinātu šīs direktīvas mērķa sasniegšanu, un ar nolūku novērst turpmākus negadījumus un starpgadījumus.

4.   Drošības izmeklēšanā ievēro jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kopējās metodikas principus, kas izstrādāti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1406/2002 2. panta e) punktu. Komisija šīs direktīvas īstenošanas nolūkā pieņem vai groza minēto metodiku.

Šo pasākumu, kurš paredzēts, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, inter alia, papildinot to, pieņem saskaņā ar 18. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

Komisija un dalībvalstis izstrādā drošības izmeklēšanas procesa un labākās prakses pamatnostādnes, ko izmantot kopējās metodoloģijas īstenošanā. Šīs pamatnostādnes ik pa laikam atjauno, ņemot vērā drošības izmeklēšanās gūto pieredzi.

5.   Drošības izmeklēšanu uzsāk tik drīz pēc jūras negadījuma vai starpgadījuma, cik vien tas ir praktiski iespējams.

6. pants

Ziņošanas pienākums

Dalībvalsts savā tiesību sistēmā prasa, lai atbildīgās iestādes un/vai iesaistītās puses nekavējoties dara zināmus šīs dalībvalsts izmeklēšanas struktūrai visus negadījumus un starpgadījumus, uz kuriem attiecas šīs direktīvas darbības joma.

7. pants

Drošības izmeklēšanas vadība un piedalīšanās drošības izmeklēšanā

1.   Dalībvalstis izvairās veikt viena un tā paša jūras negadījuma vai starpgadījuma paralēlu drošības izmeklēšanu. Tās atturas no visiem pasākumiem, kas varētu nepamatoti aizliegt, pārtraukt vai kavēt drošības izmeklēšanu, uz kuru attiecas šīs direktīvas darbības joma.

Drošības izmeklēšanā, kurā iesaistītas divas vai vairākas dalībvalstis, attiecīgās dalībvalstis sadarbojas, lai ātri vienotos par to, kura no tām ir izmeklēšanas vadītāja dalībvalsts. Tās dara visu iespējamo, lai vienotos par izmeklēšanas procedūrām. Šīs vienošanās robežās citām pamatoti ieinteresētajām valstīm ir tādas pašas tiesības un piekļuve lieciniekiem un pierādījumiem kā drošības izmeklēšanas vadītājai dalībvalstij. Šīm valstīm ir arī tiesības uz to, ka izmeklēšanas vadītāja dalībvalsts ņem vērā to viedokli.

2.   Neskarot 1. punktu, katra dalībvalsts paliek atbildīga par drošības izmeklēšanu un koordināciju ar pārējām pamatoti ieinteresētajām dalībvalstīm līdz brīdim, kad tās savstarpēji vienojas par to, kurai jābūt izmeklēšanas vadītājai valstij.

3.   Neskarot šīs direktīvas un starptautisko tiesību aktu noteikumus, savstarpēji vienojoties, viena dalībvalsts var atsevišķā gadījumā deleģēt drošības izmeklēšanas vai ar to saistītu īpašu uzdevumu vadību citai dalībvalstij.

4.   Ja jūras negadījumā vai starpgadījumā ir iesaistīts ro-ro prāmis vai ātrgaitas pasažieru kuģis, drošības izmeklēšanas procedūru sāk dalībvalsts, kuras teritoriālajā jūrā vai iekšējos ūdeņos, kā noteikts UNCLOS, ir noticis negadījums vai starpgadījums, vai — ja tas noticis citos ūdeņos — dalībvalsts, kuru attiecīgais prāmis vai kuģis apmeklējis pēdējo. Minētā valsts ir atbildīga par drošības izmeklēšanu un koordināciju ar pārējām pamatoti ieinteresētajām dalībvalstīm, līdz tās savstarpēji vienojas par to, kurai jābūt izmeklēšanas vadītājai valstij.

8. pants

Izmeklēšanas struktūras

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka par drošības izmeklēšanu atbild objektīva pastāvīga izmeklēšanas struktūra un piemēroti kvalificēti izmeklētāji, kas ir kompetenti jūras negadījumu un starpgadījumu jautājumos.

Lai drošības izmeklēšanu veiktu objektīvi, izmeklēšanas struktūra organizācijas, tiesiskās struktūras un lēmumu pieņemšanas ziņā ir neatkarīga no jebkuras puses, kuras intereses varētu būt pretrunā ar minēto uzdevumu.

Dalībvalstis, kurām nav pieejas jūrai un kurām nav ne savu kuģu, ne arī kuģu, kas kuģotu ar šo valstu karogu, noteiks neatkarīgu kontaktiestādi sadarbībai izmeklēšanā saskaņā ar 5. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

2.   Izmeklēšanas struktūra nodrošina to, ka izmeklētājiem ir zināšanas un praktiskā darba pieredze jomās, kas ir saistītas ar viņu parastajiem izmeklētāja pienākumiem. Turklāt izmeklēšanas struktūra vajadzības gadījumā nodrošina piemērotas ekspertīzes tūlītēju pieejamību.

3.   Izmeklēšanas struktūrai uzticētās darbības var ietvert arī datu vākšanu un analīzi saistībā ar kuģošanas drošību, jo īpaši preventīvos nolūkos, ciktāl šīs darbības neietekmē minētās struktūras neatkarību vai neuzliek atbildību saistībā ar normatīviem, administratīviem vai standartizācijas jautājumiem.

4.   Dalībvalstis atbilstīgi savām tiesību sistēmām nodrošina, ka to izmeklēšanas struktūras izmeklētāji vai izmeklētāji no citas izmeklēšanas struktūras, kurai deleģēts drošības izmeklēšanas uzdevums, attiecīgos gadījumos sadarbībā ar iestādēm, kas atbildīgas par tiesu izmeklēšanu, ir pilnvaroti:

| a) | brīvi piekļūt jebkurai teritorijai vai negadījuma vietai, kā arī jebkuram kuģim, vrakam vai struktūrai, tostarp kravai, iekārtām vai atliekām; |
| --- | --- |

a)

brīvi piekļūt jebkurai teritorijai vai negadījuma vietai, kā arī jebkuram kuģim, vrakam vai struktūrai, tostarp kravai, iekārtām vai atliekām;

| b) | nodrošināt pierādījumu tūlītēju uzskaiti un vraku, atlieku vai citu sastāvdaļu vai vielu kontrolētu meklēšanu un novākšanu pārbaudei vai analīzei; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt pierādījumu tūlītēju uzskaiti un vraku, atlieku vai citu sastāvdaļu vai vielu kontrolētu meklēšanu un novākšanu pārbaudei vai analīzei;

| c) | pieprasīt b) apakšpunktā minēto priekšmetu pārbaudi vai analīzi un izmantot brīvu piekļuvi šādu pārbaužu vai analīžu rezultātiem; |
| --- | --- |

c)

pieprasīt b) apakšpunktā minēto priekšmetu pārbaudi vai analīzi un izmantot brīvu piekļuvi šādu pārbaužu vai analīžu rezultātiem;

| d) | brīvi piekļūt jebkādai svarīgai informācijai un ierakstītiem datiem, tostarp no VDR iegūtiem datiem, kas ir saistīti ar kuģi, reisu, kravu, apkalpi un jebkuru citu personu, objektu, stāvokli vai apstākli, kā arī kopēt un izmantot šādu informāciju un datus; |
| --- | --- |

d)

brīvi piekļūt jebkādai svarīgai informācijai un ierakstītiem datiem, tostarp no VDR iegūtiem datiem, kas ir saistīti ar kuģi, reisu, kravu, apkalpi un jebkuru citu personu, objektu, stāvokli vai apstākli, kā arī kopēt un izmantot šādu informāciju un datus;

| e) | brīvi piekļūt upuru ķermeņu izmeklēšanas rezultātiem vai no upuru ķermeņiem ņemto paraugu analīžu rezultātiem; |
| --- | --- |

e)

brīvi piekļūt upuru ķermeņu izmeklēšanas rezultātiem vai no upuru ķermeņiem ņemto paraugu analīžu rezultātiem;

| f) | pieprasīt un brīvi piekļūt kuģa ekspluatācijā iesaistīto cilvēku vai citu iesaistīto cilvēku izmeklēšanas rezultātiem vai no šiem cilvēkiem ņemto paraugu analīžu rezultātiem; |
| --- | --- |

f)

pieprasīt un brīvi piekļūt kuģa ekspluatācijā iesaistīto cilvēku vai citu iesaistīto cilvēku izmeklēšanas rezultātiem vai no šiem cilvēkiem ņemto paraugu analīžu rezultātiem;

| g) | iztaujāt lieciniekus bez tādu cilvēku klātbūtnes, kuru intereses varētu uzskatīt par tādām, kas kavē drošības izmeklēšanu; |
| --- | --- |

g)

iztaujāt lieciniekus bez tādu cilvēku klātbūtnes, kuru intereses varētu uzskatīt par tādām, kas kavē drošības izmeklēšanu;

| h) | saņemt apsekojumu protokolus un saistīto informāciju, kas ir karoga valsts, kuģu īpašnieku, klasifikācijas sabiedrības vai jebkuras citas iesaistītās puses rīcībā, ja šīs puses vai to pārstāvji veic uzņēmējdarbību attiecīgajā dalībvalstī; |
| --- | --- |

h)

saņemt apsekojumu protokolus un saistīto informāciju, kas ir karoga valsts, kuģu īpašnieku, klasifikācijas sabiedrības vai jebkuras citas iesaistītās puses rīcībā, ja šīs puses vai to pārstāvji veic uzņēmējdarbību attiecīgajā dalībvalstī;

| i) | pieprasīt attiecīgās valsts attiecīgo iestāžu palīdzību, tostarp karoga valsts un ostas valsts inspektoru, krasta apsardzes darbinieku, kuģu satiksmes dienesta operatoru, meklēšanas un glābšanas dienestu, loču vai cita ostas personāla vai jūrnieku palīdzību. |
| --- | --- |

i)

pieprasīt attiecīgās valsts attiecīgo iestāžu palīdzību, tostarp karoga valsts un ostas valsts inspektoru, krasta apsardzes darbinieku, kuģu satiksmes dienesta operatoru, meklēšanas un glābšanas dienestu, loču vai cita ostas personāla vai jūrnieku palīdzību.

5.   Izmeklēšanas struktūrai ir iespēja nekavējoties reaģēt uz jebkurā laikā saņemtu paziņojumu par negadījumu un saņemt pietiekamus resursus savu funkciju neatkarīgai izpildei. Tās izmeklētājiem piešķir statusu, kas tiem dod vajadzīgās neatkarības garantijas.

6.   To uzdevumu pildīšanu, kas izmeklēšanas struktūrai uzticēti saskaņā ar šo direktīvu, tā var apvienot ar tādu notikumu izmeklēšanu, kas nav jūras negadījumi, ja šāda izmeklēšana neapdraud izmeklēšanas struktūras neatkarību.

9. pants

Konfidencialitāte

Dalībvalstis atbilstīgi savām tiesību sistēmām nodrošina, ka turpmāk norādītās ziņas neļauj izmantot citiem nolūkiem kā drošības izmeklēšana, ja vien kompetentā iestāde šajā valstī nenosaka, ka ieguvums no šo ziņu izpaušanas pārsniedz negatīvo ietekmi dalībvalstī un ārvalstīs, kādu šī rīcība var radīt konkrētajā drošības izmeklēšanā vai turpmākajos drošības izmeklēšanas gadījumos:

| a) | visas liecinieku sniegtās liecības un citi apgalvojumi, viedokļi un piezīmes, kas izdarītas vai saņemtas izmeklēšanas struktūras veiktās drošības izmeklēšanas gaitā; |
| --- | --- |

a)

visas liecinieku sniegtās liecības un citi apgalvojumi, viedokļi un piezīmes, kas izdarītas vai saņemtas izmeklēšanas struktūras veiktās drošības izmeklēšanas gaitā;

| b) | dokumenti, kas atklāj to personu identitāti, kas liecinājuši drošības izmeklēšanā; |
| --- | --- |

b)

dokumenti, kas atklāj to personu identitāti, kas liecinājuši drošības izmeklēšanā;

| c) | medicīniska vai privāta rakstura informācija attiecībā uz negadījumā vai starpgadījumā iesaistītajām personām. |
| --- | --- |

c)

medicīniska vai privāta rakstura informācija attiecībā uz negadījumā vai starpgadījumā iesaistītajām personām.

10. pants

Pastāvīgas sadarbības sistēma

1.   Dalībvalstis ciešā sadarbībā ar Komisiju izveido pastāvīgas sadarbības sistēmu, kas ļauj attiecīgajām struktūrām savstarpēji sadarboties tādā pakāpē, kāda vajadzīga šīs direktīvas mērķa sasniegšanai.

2.   Pastāvīgās sadarbības sistēmas reglamentu un attiecīgus organizatoriskos pasākumus pieņem saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru.

3.   Pastāvīgajā sadarbības sistēmā dalībvalstu izmeklēšanas struktūras jo īpaši vienojas par labākajām sadarbības formām, lai:

| a) | ļautu izmeklēšanas struktūrām kopīgi izmantot sistēmas, struktūras un iekārtas, kā arī citus ar drošības izmeklēšanu saistītus objektus vraku un kuģa iekārtu tehniskajai izmeklēšanai, tostarp informācijas iegūšanu no VDR un citām elektroniskām ierīcēm un šīs informācijas novērtēšanu; |
| --- | --- |

a)

ļautu izmeklēšanas struktūrām kopīgi izmantot sistēmas, struktūras un iekārtas, kā arī citus ar drošības izmeklēšanu saistītus objektus vraku un kuģa iekārtu tehniskajai izmeklēšanai, tostarp informācijas iegūšanu no VDR un citām elektroniskām ierīcēm un šīs informācijas novērtēšanu;

| b) | sniegtu viena otrai tehnisko vai ekspertu palīdzību, kas vajadzīga konkrētu uzdevumu veikšanai; |
| --- | --- |

b)

sniegtu viena otrai tehnisko vai ekspertu palīdzību, kas vajadzīga konkrētu uzdevumu veikšanai;

| c) | iegūtu un kopīgi izmantotu informāciju, kas ir svarīga, lai analizētu datus par negadījumiem un sniegtu piemērotus drošības ieteikumus Kopienas līmenī; |
| --- | --- |

c)

iegūtu un kopīgi izmantotu informāciju, kas ir svarīga, lai analizētu datus par negadījumiem un sniegtu piemērotus drošības ieteikumus Kopienas līmenī;

| d) | izstrādātu kopīgus principus drošības ieteikumu ievērošanas kontrolei un izmeklēšanas metožu pielāgošanai zinātnes un tehnikas attīstībai; |
| --- | --- |

d)

izstrādātu kopīgus principus drošības ieteikumu ievērošanas kontrolei un izmeklēšanas metožu pielāgošanai zinātnes un tehnikas attīstībai;

| e) | izstrādātu konfidencialitātes noteikumus — ievērojot valstu noteikumus — attiecībā uz liecinieku sniegto liecību kopīgu izmantošanu un datu, kā arī citu 9. pantā minēto ziņu apstrādi, tostarp attiecībās ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

e)

izstrādātu konfidencialitātes noteikumus — ievērojot valstu noteikumus — attiecībā uz liecinieku sniegto liecību kopīgu izmantošanu un datu, kā arī citu 9. pantā minēto ziņu apstrādi, tostarp attiecībās ar trešām valstīm;

| f) | pēc vajadzības organizētu attiecīgu apmācību atsevišķiem izmeklētājiem; |
| --- | --- |

f)

pēc vajadzības organizētu attiecīgu apmācību atsevišķiem izmeklētājiem;

| g) | veicinātu sadarbību ar trešo valstu izmeklēšanas struktūrām un starptautiskajām jūras negadījumu izmeklēšanas organizācijām jomās, uz kurām attiecas šī direktīva; |
| --- | --- |

g)

veicinātu sadarbību ar trešo valstu izmeklēšanas struktūrām un starptautiskajām jūras negadījumu izmeklēšanas organizācijām jomās, uz kurām attiecas šī direktīva;

| h) | izmeklēšanas struktūrām, kas veic drošības izmeklēšanu, sniegtu visu attiecīgo informāciju. |
| --- | --- |

h)

izmeklēšanas struktūrām, kas veic drošības izmeklēšanu, sniegtu visu attiecīgo informāciju.

11. pants

Izmaksas

1.   Izmeklēšanā, kurā iesaistītas divas vai vairākas dalībvalstis, ar izmeklēšanu saistītās darbības ir bezmaksas.

2.   Ja palīdzību lūdz no dalībvalsts, kas nav iesaistīta drošības izmeklēšanā, dalībvalstis vienojas par radušos izmaksu atlīdzību.

12. pants

Sadarbība ar pamatoti ieinteresētām trešām valstīm

1.   Dalībvalstis drošības izmeklēšanā pēc iespējas lielākajā mērā sadarbojas ar citām pamatoti ieinteresētajām trešām valstīm.

2.   Pamatoti ieinteresētajām trešām valstīm jebkurā izmeklēšanas posmā ar savstarpēju vienošanos atļauj iesaistīties drošības izmeklēšanā, ko dalībvalsts vada saskaņā ar šo direktīvu.

3.   Dalībvalsts līdzdarbība drošības izmeklēšanā, kuru veic pamatoti ieinteresēta trešā valsts, neskar šajā direktīvā noteiktās prasības attiecībā uz drošības izmeklēšanas veikšanu un ziņošanu. Ja pamatoti ieinteresēta trešā valsts vada drošības izmeklēšanu, kurā iesaistīta viena vai vairākas dalībvalstis, dalībvalstis var pieņemt lēmumu neveikt paralēlu drošības izmeklēšanu, ar noteikumu, ka trešās valsts veikta drošības izmeklēšana notiek saskaņā ar SJO Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodeksu.

13. pants

Pierādījumu saglabāšana

Dalībvalstis pieņem attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka puses, uz kurām attiecas negadījumi un starpgadījumi, šīs direktīvas darbības jomā dara visu iespējamo, lai:

| a) | saglabātu visu informāciju no kartēm, kuģa žurnāliem, elektroniskos ierakstus un magnētiskās un videolentes, tostarp VDR un citu elektronisko iekārtu reģistrēto informāciju, kas saistīta ar negadījuma brīdi un laikposmu pirms un pēc negadījuma; |
| --- | --- |

a)

saglabātu visu informāciju no kartēm, kuģa žurnāliem, elektroniskos ierakstus un magnētiskās un videolentes, tostarp VDR un citu elektronisko iekārtu reģistrēto informāciju, kas saistīta ar negadījuma brīdi un laikposmu pirms un pēc negadījuma;

| b) | novērstu to, ka šāda informācija tiek pārrakstīta vai citādi mainīta; |
| --- | --- |

b)

novērstu to, ka šāda informācija tiek pārrakstīta vai citādi mainīta;

| c) | novērstu traucējumus attiecībā uz citām iekārtām, kuras pamatoti var uzskatīt par saistītām ar negadījuma drošības izmeklēšanu; |
| --- | --- |

c)

novērstu traucējumus attiecībā uz citām iekārtām, kuras pamatoti var uzskatīt par saistītām ar negadījuma drošības izmeklēšanu;

| d) | ātri savāktu un saglabātu visus pierādījumus drošības izmeklēšanas vajadzībām. |
| --- | --- |

d)

ātri savāktu un saglabātu visus pierādījumus drošības izmeklēšanas vajadzībām.

14. pants

Ziņojumi par negadījumiem

1.   Saskaņā ar šo direktīvu veiktas drošības izmeklēšanas rezultātu publicē ziņojumā, kuru sagatavo pēc kompetentās izmeklēšanas struktūras norādījumiem un saskaņā ar I pielikuma attiecīgajām nodaļām.

Izmeklēšanas struktūras var pieņemt lēmumu, ka par drošības izmeklēšanu, kura neattiecas uz ļoti smagu jūras negadījumu un kuras atzinumi nevar palīdzēt novērst negadījumus un starpgadījumus nākotnē, publicēšanai sniedz vienkāršotu ziņojumu.

2.   Izmeklēšanas struktūras dara visu iespējamo, lai 1. punktā minētie ziņojumi būtu publiski pieejami 12 mēnešos pēc negadījuma dienas. Ja nav iespējams laikus sagatavot galīgo ziņojumu, 12 mēnešos pēc negadījuma dienas publicē starpposma ziņojumu.

3.   Izmeklēšanas vadītājas dalībvalsts izmeklēšanas struktūra nosūta Komisijai galīgā, vienkāršotā vai starpposma ziņojuma kopiju. Piezīmes, kuras Komisija var izteikt galīgo ziņojumu kvalitātes uzlabošanas nolūkā, šī dalībvalsts ievēro tā, lai pēc iespējas vairāk veicinātu šīs direktīvas mērķa sasniegšanu.

15. pants

Drošības ieteikumi

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka adresāti pienācīgi ņem vērā izmeklēšanas struktūru sniegtos drošības ieteikumus un ka vajadzības gadījumā veic attiecīgus turpmākus pasākumus saskaņā ar Kopienas un starptautiskajiem tiesību aktiem.

2.   Vajadzības gadījumā izmeklēšanas struktūra vai Komisija sniedz drošības ieteikumus, pamatojoties uz datu teorētisku analīzi.

3.   Drošības ieteikums nekādos apstākļos nenosaka atbildību vai vainas pakāpi negadījumā.

16. pants

Agrīna brīdinājuma sistēma

Neskarot tās tiesības sniegt agrīnu brīdinājumu, ja dalībvalsts izmeklēšanas struktūra jebkurā drošības izmeklēšanas posmā uzskata, ka ir steidzami jārīkojas Kopienas līmenī, lai novērstu jaunus negadījumus, tā tūlīt informē Komisiju par vajadzību dot agrīnu brīdinājumu.

Ja nepieciešams, Komisija izdod brīdinājuma paziņojumu attiecīgajām iestādēm visās pārējās dalībvalstīs, kuģniecības nozarei un jebkurai citai iesaistītai pusei.

17. pants

Eiropas Jūras negadījumu datubāze

1.   Datus par jūras negadījumiem un starpgadījumiem glabā un analizē elektroniskā Eiropas datubāzē, kuru izveido Komisija un kura pazīstama kā Eiropas Jūras negadījumu informācijas platforma (EMCIP).

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmas pilnvarotās iestādes, kurām būs piekļuve datubāzei.

3.   Dalībvalstu izmeklēšanas struktūras sniedz Komisijai ziņas par jūras negadījumiem un starpgadījumiem, izmantojot II pielikumā norādīto formātu. Tās turklāt iesniedz Komisijai drošības izmeklēšanā iegūtos datus saskaņā ar EMCIP datubāzes shēmu.

4.   Komisija un dalībvalstis izveido datubāzes shēmu un kopēju metodi, kā attiecīgi piemērotā laikā paziņot datus.

18. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteja (COSS), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2099/2002 (10).

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir divi mēneši.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

19. pants

Grozīšanas pilnvaras

Ievērojot šajā direktīvā noteiktos ierobežojumus, Komisija var atjaunināt šajā direktīvā izmantotās definīcijas un atsauces uz Kopienas tiesību aktiem un SJO instrumentiem, lai šādi panāktu saskaņotību ar Kopienas vai SJO pasākumiem, kuri ir stājušies spēkā.

Šos pasākumus, kuri paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, inter alia to papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, pieņem saskaņā ar 18. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

Saskaņā ar to pašu procedūru Komisija var grozīt arī pielikumus.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2099/2002 5. pantu no šīs direktīvas darbības jomas var izslēgt grozījumus SJO Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodeksā.

20. pants

Papildu pasākumi

Nekas no šajā direktīvā ietvertā neliedz dalībvalstij veikt tādus papildu pasākumus saistībā ar kuģošanas drošību, uz kuriem neattiecas šī direktīva, ja vien ar šādiem pasākumiem nepārkāpj šo direktīvu vai jebkādā veidā negatīvi neietekmē tās mērķa sasniegšanu.

21. pants

Sankcijas

Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, ko piemēro par to attiecīgās valsts noteikumu pārkāpumiem, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, un veic sankciju īstenošanai vajadzīgos pasākumus. Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un preventīvas.

22. pants

Grozījumi spēkā esošajos tiesību aktos

1.   Svītro Direktīvas 1999/35/EK 12. pantu.

2.   Svītro Direktīvas 2002/59/EK 11. pantu.

23. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai līdz ... (11) izpildītu šīs direktīvas prasības.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

24. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

25. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 318, 23.12.2006., 195. lpp.

1

(2)  OV C 229, 22.9.2006., 38. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2007. gada 25. aprīļa Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts), Padomes 2008. gada 6. jūnijā Kopējā nostāja un Eiropas Parlamenta ... Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

3

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  OV C 104 E, 30.4.2004., 730. lpp.

4

(5)  OV L 138, 1.6.1999., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/84/EK (OV L 324, 29.11.2002., 53. lpp.).

5

(6)  OV L 208, 5.8.2002., 10. lpp.

6

(7)  OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1891/2006 (OV L 394, 30.12.2006., 1. lpp.).

7

(8)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

8

(9)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

9

(10)  OV L 324, 29.11.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 93/2007 (OV L 22, 31.1.2007., 12. lpp.).

10

(11)  24 mēneši pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

11

---

I PIELIKUMS

DROŠĪBAS IZMEKLĒŠANAS ZIŅOJUMA SATURS

Priekšvārds

Priekšvārdā izklāsta vienīgo drošības izmeklēšanas mērķi — to, ka drošības ieteikums nekādā gadījumā nerada atbildības vai vainas prezumpciju, — un to, ka ziņojums satura un noformējuma ziņā nav uzrakstīts ar ieceri to izmantot tiesvedībā.

(Ziņojumā nedrīkstētu atsaukties uz liecinieku sniegtām liecībām, ne arī saistīt ziņojumā minētu personu ar kādu personu, kas ir liecinājusi drošības izmeklēšanā.)

1.   Kopsavilkums

Šajā daļā norāda jūras negadījuma vai starpgadījuma galvenos faktus: kas noticis, kad, kur un kā ir noticis; tajā arī norāda, vai tā rezultātā ir upuri, cietušie, kaitējums kuģim, kravai, trešām personām vai videi.

2.   Fakti

Šajā daļā iekļautas vairākas atsevišķas sadaļas, kurās sniedz pietiekamu daudzumu informācijas, ko izmeklēšanas struktūra interpretē kā faktus saturošu, lai pamatotu analīzi un padarītu situāciju saprotamāku.

Minētajās sadaļās iekļauj it īpaši šādu informāciju:

| 2.1. | Dati par kuģi;
  karogs/reģistrs;
  identifikācija;
  galvenie raksturlielumi;
  īpašnieks un rēdereja;
  dati par konstrukciju;
  drošas kuģošanas minimālā apkalpe;
  atļautā krava. |
| --- | --- |

2.1.

Dati par kuģi;

karogs/reģistrs;

identifikācija;

galvenie raksturlielumi;

īpašnieks un rēdereja;

dati par konstrukciju;

drošas kuģošanas minimālā apkalpe;

atļautā krava.

| 2.2. | Dati par reisu:
  apmeklētās ostas;
  reisa veids;
  ziņas par kravu;
  apkalpe. |
| --- | --- |

2.2.

Dati par reisu:

apmeklētās ostas;

reisa veids;

ziņas par kravu;

apkalpe.

| 2.3. | Informācija par jūras negadījumu vai starpgadījumu:
  jūras negadījuma vai starpgadījuma veids;
  datums un laiks;
  jūras negadījuma vai starpgadījuma koordinātas un atrašanās vieta;
  iekšējā un ārējā vide;
  kuģa ekspluatācijas un reisa segments;
  vieta uz kuģa;
  ar cilvēka faktoru saistītie dati;
  sekas (cilvēkiem, kuģim, kravai, videi, citas). |
| --- | --- |

2.3.

Informācija par jūras negadījumu vai starpgadījumu:

jūras negadījuma vai starpgadījuma veids;

datums un laiks;

jūras negadījuma vai starpgadījuma koordinātas un atrašanās vieta;

iekšējā un ārējā vide;

kuģa ekspluatācijas un reisa segments;

vieta uz kuģa;

ar cilvēka faktoru saistītie dati;

sekas (cilvēkiem, kuģim, kravai, videi, citas).

| 2.4. | Iesaistītie krasta dienesti un reakcija uz ārkārtas situāciju:
  kas tika iesaistīts;
  izmantotie līdzekļi;
  reaģēšanas laiks;
  veiktās darbības;
  sasniegtie rezultāti. |
| --- | --- |

2.4.

Iesaistītie krasta dienesti un reakcija uz ārkārtas situāciju:

kas tika iesaistīts;

izmantotie līdzekļi;

reaģēšanas laiks;

veiktās darbības;

sasniegtie rezultāti.

3.   Apraksts

Šajā daļā rekonstruē jūras negadījuma vai starpgadījuma norisi hronoloģiskā secībā — pirms notikuma, tā laikā un pēc notikuma — un katra faktora (t.i., personas, materiāla, vides, aprīkojuma vai ārēja spēka) nozīmi tajā. Aprakstā iekļaujamais laikposms ir atkarīgs no tiem ar negadījumu saistītajiem notikumiem, kam ir bijusi tieša ietekme uz šo jūras negadījumu vai starpgadījumu. Šajā daļā iekļauj arī visu attiecīgo informāciju par veikto drošības izmeklēšanu, tostarp pārbaužu vai testu rezultātus.

4.   Analīze

Šajā daļā iekļautas vairākas atsevišķas sadaļas, kurās dota katra ar negadījumu saistītā notikuma analīze un piezīmes par drošības izmeklēšanā veikto attiecīgo pārbaužu un testu rezultātiem, un par visiem drošības pasākumiem, kas jau var būt veikti, lai novērstu jūras negadījumus.

Šīs sadaļas attiecas uz:

| — | ar negadījumu saistīto notikumu apstākļiem un vidi; |
| --- | --- |

—

ar negadījumu saistīto notikumu apstākļiem un vidi;

| — | cilvēku kļūdainu rīcību un bezdarbību, notikumiem, kas saistīti ar bīstamām vielām, ietekmi uz vidi, kļūmēm iekārtu darbībā un ārēju ietekmi; |
| --- | --- |

—

cilvēku kļūdainu rīcību un bezdarbību, notikumiem, kas saistīti ar bīstamām vielām, ietekmi uz vidi, kļūmēm iekārtu darbībā un ārēju ietekmi;

| — | veicinošiem faktoriem saistībā ar cilvēka faktoru, darbībām uz kuģa, krasta vadības vai reglamentējošu ietekmi. |
| --- | --- |

—

veicinošiem faktoriem saistībā ar cilvēka faktoru, darbībām uz kuģa, krasta vadības vai reglamentējošu ietekmi.

Analīze un piezīmes ļauj ziņojumā izdarīt loģiskus secinājumus, konstatējot visus veicinošos faktorus, tostarp tos, saistībā ar kuriem pastāv risks, ka pašreizējie aizsardzības pasākumi, kuru mērķis ir novērst ar negadījumu saistītos notikumus un/vai novērst vai mazināt to sekas, ir nepietiekami vai ka tie nepastāv.

5.   Secinājumi

Šajā daļā apkopo konstatētos veicinošos faktorus un neesošos vai nepietiekamos aizsardzības pasākumus (materiālos, funkcionālos, simboliskos vai procesuālos), saistībā ar kuriem būtu jāizstrādā drošības pasākumi, lai novērstu jūras negadījumus.

6.   Drošības ieteikumi

Vajadzības gadījumā šajā ziņojuma daļā ietver no analīzes un secinājumiem izrietošus drošības ieteikumus konkrētās jomās (tiesību akti, projektēšana, procedūras, pārbaudes, vadība, veselības aizsardzība un drošība darbā, apmācība, remontdarbi, tehniskā apkope, palīdzība no krasta un neatliekamā palīdzība).

Drošības ieteikumus adresē tiem, kuri tos var vislabāk īstenot, piemēram, kuģu īpašniekiem, rēderiem, atzītām organizācijām, kuģniecības iestādēm, kuģu satiksmes dienestiem, glābšanas dienestiem, starptautiskām jūrniecības organizācijām un Eiropas iestādēm, lai novērstu jūras negadījumus.

Šajā daļā iekļauj arī visus pagaidu ieteikumus vai drošības pasākumus, kas var būt sniegti drošības izmeklēšanas gaitā.

7.   Papildinājumi

Vajadzības gadījumā ziņojumam uz papīra un/vai elektroniskā veidā pievieno šādu informāciju, kuras uzskaitījumu var papildināt:

| — | fotogrāfijas, kustīgi attēli, skaņu ieraksti, kartes, shēmas; |
| --- | --- |

—

fotogrāfijas, kustīgi attēli, skaņu ieraksti, kartes, shēmas;

| — | piemērojamie standarti; |
| --- | --- |

—

piemērojamie standarti;

| — | izmantotie tehniskie termini un saīsinājumi; |
| --- | --- |

—

izmantotie tehniskie termini un saīsinājumi;

| — | īpaši drošības pētījumi; |
| --- | --- |

—

īpaši drošības pētījumi;

| — | cita informācija. |
| --- | --- |

—

cita informācija.

---

II PIELIKUMS

DATI, KAS JĀNORĀDA, ZIŅOJOT PAR JŪRAS NEGADĪJUMU VAI STARPGADĪJUMU

(Eiropas Jūras negadījumu informācijas platformas sastāvdaļa)

| Piezīme: | pasvītrotie skaitļi nozīmē to, ka tad, ja jūras negadījumā vai starpgadījumā ir iesaistīts vairāk nekā viens kuģis, dati jāsniedz par katru kuģi.






  01. | Atbildīgā dalībvalsts/kontaktpersona |
| --- | --- | --- |
| 02. | Izmeklēšanas dalībvalsts |
| 03. | Dalībvalsts pildītā funkcija |
| 04. | Ietekmētā krasta valsts |
| 05. | Pamatoti ieinteresēto valstu skaits |
| 06. | Pamatoti ieinteresētās valstis |
| 07. | Paziņotāja struktūra |
| 08. | Paziņošanas laiks |
| 09. | Paziņošanas datums |
| 10. | Kuģa nosaukums |
| 11. | SJO numurs/pazīšanas signāls |
| 12. | Kuģa karogs |
| 13. | Jūras negadījuma vai starpgadījuma veids |
| 14. | Kuģa tips |
| 15. | Jūras negadījuma vai starpgadījuma datums |
| 16. | Jūras negadījuma vai starpgadījuma laiks |
| 17. | Koordinātas — ģeogrāfiskais platums |
| 18. | Koordinātas — ģeogrāfiskais garums |
| 19. | Jūras negadījuma vai starpgadījuma vieta |
| 20. | Izbraukšanas osta |
| 21. | Galamērķa osta |
| 22. | Satiksmes sadales shēma |
| 23. | Reisa segments |
| 24. | Kuģa ekspluatācija |
| 25. | Vieta uz kuģa |
| 26. | Bojā gājušie:






  — | Apkalpe |

Piezīme:

pasvītrotie skaitļi nozīmē to, ka tad, ja jūras negadījumā vai starpgadījumā ir iesaistīts vairāk nekā viens kuģis, dati jāsniedz par katru kuģi.

01.

Atbildīgā dalībvalsts/kontaktpersona

02.

Izmeklēšanas dalībvalsts

03.

Dalībvalsts pildītā funkcija

04.

Ietekmētā krasta valsts

05.

Pamatoti ieinteresēto valstu skaits

06.

Pamatoti ieinteresētās valstis

07.

Paziņotāja struktūra

08.

Paziņošanas laiks

09.

Paziņošanas datums

10.

Kuģa nosaukums

11.

SJO numurs/pazīšanas signāls

12.

Kuģa karogs

13.

Jūras negadījuma vai starpgadījuma veids

14.

Kuģa tips

15.

Jūras negadījuma vai starpgadījuma datums

16.

Jūras negadījuma vai starpgadījuma laiks

17.

Koordinātas — ģeogrāfiskais platums

18.

Koordinātas — ģeogrāfiskais garums

19.

Jūras negadījuma vai starpgadījuma vieta

20.

Izbraukšanas osta

21.

Galamērķa osta

22.

Satiksmes sadales shēma

23.

Reisa segments

24.

Kuģa ekspluatācija

25.

Vieta uz kuģa

26.

Bojā gājušie:

—

Apkalpe

| — | Pasažieri |
| --- | --- |

—

Pasažieri

| — | Citi |
| --- | --- |

—

Citi

27.

Smagi ievainotie:

| — | Apkalpe |
| --- | --- |

—

Apkalpe

| — | Pasažieri |
| --- | --- |

—

Pasažieri

| — | Citi |
| --- | --- |

—

Citi

28.

Piesārņojums

29.

Kuģim nodarītie bojājumi

30.

Kravai nodarītie bojājumi

31.

Citi bojājumi

32.

Jūras negadījuma vai starpgadījuma īss apraksts

---

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS

I.   IEVADS

Koplēmuma procedūrā (EKL 251. pants) Padome 2007 gada 7. jūnijā panāca politisku vienošanos par projektu Direktīvai, ar ko nosaka pamatprincipus negadījumu izmeklēšanai jūras transporta nozarē un groza Direktīvas 1999/35/EK un 2002/59/EK (1). Pēc juristu lingvistu veiktās pārskatīšanas Padome 2008. gada 6. jūnijā pieņēma kopējo nostāju.

Savā nostājā Padome ņēma vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 25. aprīļa atzinumu pirmajā lasījumā (2), kā arī Ekonomikas un sociālās komitejas atzinumu (3) un Reģionu komitejas atzinumu (4). Tā apsvēra arī ietekmes pētījumu, ko Komisija bija veikusi, izskatot ierosināto direktīvu.

Priekšlikuma mērķis ir uzlabot drošību, paredzot skaidrus visā Kopienā piemērojamus noteikumus par neatkarīgu tehnisko izmeklēšanu, kas jāveic pēc negadījumiem un starpgadījumiem jūrā. Tādas tehniskās izmeklēšanas nolūks ir nevis noteikt civiltiesisko atbildību vai kriminālatbildību, bet gan izzināt jūras negadījumu vai starpgadījumu apstākļus un izpētīt to cēloņus, lai no tiem gūtu visu iespējamo mācību. Priekšlikums ir izstrādāts saskaņā ar starptautisko jūras tiesību noteikumiem un atbilstīgi SJO Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodeksa definīcijām un ieteikumiem.

II.   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

Padome piekrīt Komisijas priekšlikuma mērķim un vairumam galveno elementu, jo ar to ir paredzēts piemērots mehānisms, lai nodrošinātu, ka no negadījumiem un starpgadījumiem gūst derīgu pieredzi, kas ļauj novērst citus nelaimes gadījumus. Tomēr Padomes pieņemtās pieejas dēļ tekstā bija jāizdara daži grozījumi, īpaši tādēļ, lai nodrošinātu izmeklēšanas struktūras neatkarību un rīcības brīvību.

Izskatot ierosināto direktīvu Padomes struktūrās, par ļoti svarīgiem uzskatīja šādus jautājumus, kuri ir arī atspoguļoti Padomes kopējā nostājā.

Padome uzskata — atbilstīgi tiesību akta būtībai dalībvalstīm un, konkrētāk, to attiecīgajām izmeklēšanas struktūrām būtu jāsaglabā noteikts elastīgums un rīcības brīvība, kas saistīta ar drošības izmeklēšanas pasākumu veikšanu. Pretēji sākotnējam priekšlikumam, kurā bija paredzēta obligāta prasība veikt drošības izmeklēšanu par ļoti smagiem un smagiem jūras negadījumiem un starpgadījumiem, Padomes apstiprinātajā tekstā obligāta prasība veikt drošības izmeklēšanu ir tikai par ļoti smagiem jūras negadījumiem un starpgadījumiem, bet attiecībā uz visiem citiem jūras negadījumiem vai starpgadījumiem lēmums par to, vai veikt drošības izmeklēšanu, ir jāpieņem izmeklēšanas struktūrai, īpaši ņemot vērā negadījuma vai starpgadījuma smagumu un iespējamo mācību, ko no tā var gūt. Turklāt Padome uzskata, ka briesmu signāli nav konkrēti jānorāda kā īpaša starpgadījumu kategorija, par kuru jāveic drošības izmeklēšana.

Tāpat, ievērojot dzelzceļa nozares paraugu (5), Padome uzskata par lietderīgu uzsvērt, ka izmeklēšanas struktūrai organizatoriski, pēc juridiskās struktūras un lēmumu pieņemšanā jābūt neatkarīgai no visām tādām personām, kuru intereses varētu būt pretrunā tai uzticētajiem uzdevumiem, lai drošības izmeklēšanu tā varētu veikt objektīvi. Ir jāsaprot, ka katra dalībvalsts atbilstīgi savai administratīvajai organizācijai izveido izmeklēšanas struktūru kā publisku struktūru ar vislielāko iespējamo iekšējās darbības autonomiju. Šī struktūra varēs būt saistīta ar lielāku vienību, piemēram, ministriju vai pārvaldi, bet tās darbība būs jāregulē ar noteikumiem, kas garantē tās neatkarību, īpaši no citām administratīvām iestādēm, kuras varētu interesēt jūras negadījumi. Proporcionalitātes labad dalībvalstis, kurām nav kuģu, kas peld ar to karogu, izraudzīs neatkarīgu kontaktiestādi sadarbībai izmeklēšanā, kurā ir skartas būtiskas šīs dalībvalsts intereses.

Saskaņā ar prasībām, kas noteiktas Kopienas tiesībās par drošības izmeklēšanu gaisa transporta nozarē un dzelzceļa nozarē, Padome ir vienisprātis ar Eiropas Parlamentu, ka drošības izmeklēšana jānošķir no kriminālizmeklēšanas vai citām procedūrām, kuru mērķis ir noteikt atbildību un vainas pakāpi. Kopējās nostājas tekstā ir paredzēts, ka vienīgais šajā direktīvā paredzēto izmeklēšanas darbību mērķis ir noteikt negadījumu cēloņus. Tajā pašā laikā, turklāt saskaņā ar SJO Jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodeksu, kopējā nostājā ir noteikts, ka izmeklēšanas struktūrai nevajadzētu atturēties sniegt pilnīgu ziņojumu, ja konstatētie fakti varētu norādīt uz vainu vai atbildību. Ja saskaņā ar attiecīgas valsts tiesībām nevar skaidri nošķirt drošības izmeklēšanu no kriminālizmeklēšanas vai citādas administratīvas izmeklēšanas, dalībvalstīm, nosakot drošības izmeklēšanas juridisko statusu, ir jānodrošina, lai tādu izmeklēšanu varētu veikt cik vien iespējams efektīvi un ātri un lai tā netiktu nepamatoti kavēta vai pārtraukta citas izmeklēšanas dēļ.

Attiecībā uz direktīvas darbības jomu Padome kopējā nostājā ir iekļāvusi mazus zvejas kuģus, kuru garums pārsniedz 15 m, nevis tikai kuģus, kas garāki par 24 m, kā tas bija sākotnējā priekšlikumā. Tas ir darīts, lai būtu konsekvence ar Padomes kopējo nostāju par projektu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu. Saskaņā ar minēto direktīvas projektu uz šiem kuģiem obligāti ir jābūt uzstādītai AIS (automātiskai identifikācijas sistēmai), lai uzlabotu šo kuģu uzraudzības iespējas un palielinātu to kuģošanas drošību situācijās, kad kuģi atrodas tuvu cits citam. Tāpēc tiem būtu jābūt iekļautiem arī direktīvā par negadījumu izmeklēšanu.

Attiecībā uz jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas metodiku Padome uzskata, ka ir piemēroti paredzēt lielāku elastīgumu, vienlaikus radot pamatu pastāvīgai pieredzes apmaiņai. Salīdzinājumā ar sākotnējo priekšlikumu dalībvalstīm ir lielāka rīcības brīvība, īstenojot vienotās metodikas principus, kuru izstrādā ar Eiropas Jūras drošības aģentūras palīdzību un pieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru. Tajā pašā laikā, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta, veicot drošības izmeklēšanu, Komisija un dalībvalstis izstrādās procesa un labākās prakses pamatnostādnes, ko izmantot vienotās metodikas īstenošanā.

III.   GROZĪJUMI

Vienojoties par savu kopējo nostāju, Padome ņēma vērā viedokļus, ko bija paudis Eiropas Parlaments priekšlikuma pirmajā lasījumā. Kopējā nostājā vai nu pilnībā, vai principā ir pieņemti šādi EP atzinuma elementi: grozījumi Nr. 3, 9, 10, 11, 22 un 23.

Vairāki citi grozījumi tomēr nebija Padomei pieņemami. Attiecībā uz 2. un 19. grozījumu Padome uzskata, ka kopīgajā metodikā nebūtu jāaplūko drošības izmeklēšanā izdarītie atklājumi, bet gan jākoncentrējas uz procesuāliem aspektiem. Grozījumi Nr. 5 un 8 pēc Padomes domām nav saderīgi ar tās pieeju principam par kriminālizmeklēšanas un tehniskas izmeklēšanas nošķiršanu. Grozījumi Nr. 7 un 20 nebija pieņemami, jo Padome uzskata, ka nav piemēroti šajā direktīvā noteikt Eiropas Jūras drošības aģentūras (EMSA) kompetenci. Grozījumi Nr. 12 un 13 ierobežotu izmeklēšanas struktūras darba metodes vai ir pārlieku preskriptīvi. Grozījumi Nr. 14 un 26 nebija pieņemami, jo Padome par ļoti svarīgu uzskata izmeklēšanas struktūras objektivitātes principu un uzskata, ka katrai dalībvalstij šī struktūra ir jāizveido atbilstīgi savai administratīvajai struktūrai. 16. grozījums nav saderīgs ar to, ka jāievēro attiecīgās valsts tiesības.

Dažus citus grozījumus (Nr. 4, 6, 15, 17, 18 un 24) noraidīja vai nu tāpēc, ka tie nebija pilnīgi skaidri, vai tāpēc, ka tie neatbilst Padomes pieejai — lai teksts būtu īss.

IV.   SECINĀJUMS

Padome uzskata, ka tās kopējā nostāja ir piemērota un līdzsvarota. Tai ir tāds pats mērķis kā Eiropas Parlamentam — izveidot sistēmu, kas nodrošina ātru drošības izmeklēšanu par jūras negadījumiem un starpgadījumiem. Kopējā nostājā ir iekļauti daži EP pirmajā lasījumā pieņemtie grozījumi.

Padome atkārtoti apliecina apņēmību sākt sarunas ar Eiropas Parlamentu par šo tekstu, lai cik vien iespējams drīz panāktu vienošanos.

---

(1)  Komisija priekšlikumu bija iesniegusi 2006. gada 13. februārī.

(2)  Dok. 8724/07 CODEC 389 MAR 28 ENV 206 (vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī).

(3)  CESE 1177/2006, 13.9.2006. (OV C 318, 23.12.2006., 195.–201. lpp.).

(4)  CdR 43/2006, 15.6.2006. (OV C 229, 22.9.2006., 38. lpp.).

(5)  21. pants Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/49/EK (2004. gada 29. aprīlis) par drošību Kopienas dzelzceļos, un par Padomes Direktīvas 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu un Direktīvas 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas sadali un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu un drošības sertifikāciju grozījumiem (Dzelzceļu drošības direktīva) (OV L 164, 30.4.2004.).

---