# Euroopan unionin C 185/2008

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 185 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 51. vuosikerta22. heinäkuu 2008 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 185

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

51. vuosikerta22. heinäkuu 2008

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2008/C 185/01 | Erityiskertomus nro 4/2008 maitokiintiöiden toteuttamisesta Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004 liittyneissä jäsenvaltioissa sekä komission vastaukset | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Tilintarkastustuomioistuin

2008/C 185/01

Erityiskertomus nro 4/2008 maitokiintiöiden toteuttamisesta Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004 liittyneissä jäsenvaltioissa sekä komission vastaukset

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Tilintarkastustuomioistuin

| 22.7.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 185/1

---

ERITYISKERTOMUS nro 4/2008

maitokiintiöiden toteuttamisesta Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004 liittyneissä jäsenvaltioissa sekä komission vastaukset

(annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)

(2008/C 185/01)

SISÄLLYS

LYHENTEET

| I—IX | TIIVISTELMÄ |
| --- | --- |

I—IX

| 1—7 | JOHDANTO |
| --- | --- |

1—7

| 1—4 | Yleistä |
| --- | --- |

1—4

| 5—7 | Tarkastuksen tavoite ja lähestymistapa |
| --- | --- |

5—7

| 8—14 | ERITYISLAATUISET TUOTANTORAKENTEET |
| --- | --- |

8—14

| 8—9 | Runsaasti pientiloja markkinatalouteen siirtymisen jälkeen |
| --- | --- |

8—9

| 10—11 | Laajentuminen kolminkertaisti maidontuottajien määrän EU:ssa, mutta lisäsi tuotantoa vain vajaat 20 prosenttia |
| --- | --- |

10—11

| 12—14 | Tuotantoyksiköt kasvavat, mutta rakenteet ovat edelleen erilaisia |
| --- | --- |

12—14

| 15—26 | KANSALLISTEN VIITEMÄÄRIEN MÄÄRITTÄMINEN (KANSALLISET KIINTIÖT) |
| --- | --- |

15—26

| 15 | Komissio sovelsi yhdenmukaistettuja menetelmiä |
| --- | --- |

15

| 16—17 | Toimituksia koskevat kansalliset viitemäärät vahvistettiin luotettavien tilastotietojen perusteella |
| --- | --- |

16—17

| 18—19 | Suoramyyntiä koskevia lukuja oli vaikea arvioida |
| --- | --- |

18—19

| 20—22 | Tuottajien ilmoittamat suoramyyntiluvut ovat järjestelmällisesti pienemmät kuin tilastolliset arviot |
| --- | --- |

20—22

| 23—26 | Komissio vapautti erityisen rakenneuudistusvarannon vaikeasti tarkistettavien tietojen perusteella |
| --- | --- |

23—26

| 27—34 | TILAKOHTAISTEN VIITEMÄÄRIEN MYÖNTÄMINEN (TILAKOHTAISET KIINTIÖT) |
| --- | --- |

27—34

| 27 | Viitekaudet vaihtelevat maittain liittymisasiakirjojen mukaisesti |
| --- | --- |

27

| 28—30 | Alkuperäisten tilakohtaisten toimituskiintiöiden myöntäminen |
| --- | --- |

28—30

| 31 | Alkuperäisten tilakohtaisten suoramyyntikiintiöiden myöntäminen |
| --- | --- |

31

| 32—34 | Puolet maidontuottajista on ammattimaisia tuottajia, joille on myönnetty kiintiöitä |
| --- | --- |

32—34

| 35—52 | JÄRJESTELMÄN KÄYTTÖÖNOTTO JA HALLINNOINTI |
| --- | --- |

35—52

| 35—39 | Yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä |
| --- | --- |

35—39

| 40—43 | Jäsenvaltiot ottivat järjestelmät käyttöön aikataulussa mutta järjestelmien vaihtelevaa laatua täytyy parantaa |
| --- | --- |

40—43

| 44—46 | Kansallisen varannon täydentäminen: jäsenvaltiot päätyivät erilaisiin vaihtoehtoihin |
| --- | --- |

44—46

| 47 | Kansallisen varannon käyttö: menettelyt vaihtelevat |
| --- | --- |

47

| 48—49 | Käyttämättömiä suoramyynnin kiintiöitä muunnettiin runsaasti |
| --- | --- |

48—49

| 50—52 | Toimitetun maidon rasvapitoisuus: tärkeä osatekijä, jota ei aina otettu huomioon |
| --- | --- |

50—52

| 53—61 | TARKASTUKSET |
| --- | --- |

53—61

| 55—59 | Jäsenvaltiot suunnittelivat tarkastukset myöhään ja puutteellisesti |
| --- | --- |

55—59

| 60—61 | Tarkastukset toimitettiin myöhäisessä vaiheessa ja dokumentoitiin puutteellisesti |
| --- | --- |

60—61

| 62—71 | ENSIMMÄISIÄ KIINTIÖVUOSIA KOSKEVA YLEISKATSAUS |
| --- | --- |

62—71

| 62—66 | Toimitusten kansalliset viitemäärät on saavutettu, kun taas suoramyynnin kansallisia viitemääriä ei ole käytetty kokonaan |
| --- | --- |

62—66

| 67—69 | Rakenneuudistus uusissa jatkuu jäsenvaltioissa |
| --- | --- |

67—69

| 70—71 | Uusien jäsenvaltioiden liittyminen EU:hun lisäsi maitokuljetuksia maiden rajojen yli ilman, että yhteinen markkinajärjestely joutui epätasapainoon |
| --- | --- |

70—71

| 72—80 | PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET |
| --- | --- |

72—80

| 73—74 | Valmisteliko ja valvoiko komissio vaikuttavasti maidon kiintiöjärjestelmän laajentumista uusiin jäsenvaltioihin? |
| --- | --- |

73—74

| 75—76 | Onko uusissa jäsenvaltioissa perustettu asianmukaiset rakenteet maitokiintiöiden hallinnointia varten? Onko järjestelmän hallinnoinnissa ja valvonnassa noudatettu yhteisön säännöksiä? |
| --- | --- |

75—76

| 77 | Kattaako maidon kiintiöjärjestelmä kaiken uusissa jäsenvaltioissa kaupan pidetyn maidon? |
| --- | --- |

77

| 78—80 | Miten kiintiöiden käyttöönotto yleisesti ottaen vaikutti maitoalaan jäsenvaltioissa? Mitä laajentuminen merkitsi maidon yhteisen markkinajärjestelyn kannalta? |
| --- | --- |

78—80

Komission vastaukset

LYHENTEET





  AIRBC (ŽÛIKVC)

| AIRBC (ŽÛIKVC) | The Agricultural Information and Rural Business Center, Liettuan maatalousalan tiedotuksesta ja maaseudun yritystoiminnasta huolehtiva keskus |
| --- | --- |
| APA Slovakia | Agricultural Paying Agency, Slovakian maatalousalan maksajavirasto |
| ARR | Agencja Rynku Rolnego, Puolan maatalousalan maksajavirasto |
| ARSKTRP | Agency of the Republic of Slovenia for Agricultural Markets and Rural development, Slovenian maatalousalan ja maaseudun kehittämisen maksajavirasto |
| CVI | Ciltsdarba valsts inspekcija, jalostustoiminnan valvontakeskus Latviassa |
| CY | Kypros |
| CZ | Tšekki |
| EE | Viro |
| GUS | Główny Urząd Statystyczny, Puolan tilastokeskus |
| HU | Unkari |
| KIE | Keski- ja Itä-Euroopan maat |
| KSH | Központi Statisztikai Hivatal, Unkarin tilastokeskus |
| LDC | Lauksaimniecības Datu Centrs, Latviassa kiintiöitä hallinnoiva elin |
| LV | Latvia |
| LT | Liettua |
| milj. | miljoonaa |
| MT | Malta |
| MVH | Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, Unkarin maatalousalan ja maaseudun kehittämisen maksajavirasto |
| NMA | Nacionalinė Mokėjimo Agentūra, Liettuan maatalousalan maksajavirasto |
| PL | Puola |
| PRIA | Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet, Virossa maitokiintiöitä hallinnoiva maksajavirasto |
| SI | Slovenia |
| SK | Slovakia |
| SZIF | Státní zemědělský intervenční fond, Tšekin maatalousalan maksajavirasto |
| YMJ | Yhteinen markkinajärjestely |
| ZMP | Zentrale Markt- und Preisberichtstelle für Erzeugnisse der Land-, Forst- und Ernährungswirtschaft, Saksan hinta- ja markkinatutkimuslaitos |

The Agricultural Information and Rural Business Center, Liettuan maatalousalan tiedotuksesta ja maaseudun yritystoiminnasta huolehtiva keskus

APA Slovakia

Agricultural Paying Agency, Slovakian maatalousalan maksajavirasto

ARR

Agencja Rynku Rolnego, Puolan maatalousalan maksajavirasto

ARSKTRP

Agency of the Republic of Slovenia for Agricultural Markets and Rural development, Slovenian maatalousalan ja maaseudun kehittämisen maksajavirasto

CVI

Ciltsdarba valsts inspekcija, jalostustoiminnan valvontakeskus Latviassa

CY

Kypros

CZ

Tšekki

EE

Viro

GUS

Główny Urząd Statystyczny, Puolan tilastokeskus

HU

Unkari

KIE

Keski- ja Itä-Euroopan maat

KSH

Központi Statisztikai Hivatal, Unkarin tilastokeskus

LDC

Lauksaimniecības Datu Centrs, Latviassa kiintiöitä hallinnoiva elin

LV

Latvia

LT

Liettua

milj.

miljoonaa

MT

Malta

MVH

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, Unkarin maatalousalan ja maaseudun kehittämisen maksajavirasto

NMA

Nacionalinė Mokėjimo Agentūra, Liettuan maatalousalan maksajavirasto

PL

Puola

PRIA

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet, Virossa maitokiintiöitä hallinnoiva maksajavirasto

SI

Slovenia

SK

Slovakia

SZIF

Státní zemědělský intervenční fond, Tšekin maatalousalan maksajavirasto

YMJ

Yhteinen markkinajärjestely

ZMP

Zentrale Markt- und Preisberichtstelle für Erzeugnisse der Land-, Forst- und Ernährungswirtschaft, Saksan hinta- ja markkinatutkimuslaitos

TIIVISTELMÄ

| I | Kun Euroopan unioni laajentui 1. toukokuuta 2004, kymmenen uutta jäsenvaltiota sitoutui soveltamaan maitokiintiöitä. Kiintiöjärjestelmässä jäsenvaltioiden on noudatettava tuotantorajoituksia, jotka on asetettu erikseen meijereihin toimitettavalle maidolle ja suoraan kuluttajille myytävälle maidolle. Järjestelmään kuuluu, että kiintiöiden ylittymisestä aiheutuu taloudellisia seuraamuksia. |
| --- | --- |

I

Kun Euroopan unioni laajentui 1. toukokuuta 2004, kymmenen uutta jäsenvaltiota sitoutui soveltamaan maitokiintiöitä. Kiintiöjärjestelmässä jäsenvaltioiden on noudatettava tuotantorajoituksia, jotka on asetettu erikseen meijereihin toimitettavalle maidolle ja suoraan kuluttajille myytävälle maidolle. Järjestelmään kuuluu, että kiintiöiden ylittymisestä aiheutuu taloudellisia seuraamuksia.

| II | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, kuinka maidon kiintiöjärjestelmä oli otettu käyttöön kyseisissä uusissa jäsenvaltioissa: kahdeksassa jäsenvaltiossa toimitettiin tarkastuksia paikalla, minkä lisäksi komission antamat tiedot analysoitiin perusteellisesti. |
| --- | --- |

II

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, kuinka maidon kiintiöjärjestelmä oli otettu käyttöön kyseisissä uusissa jäsenvaltioissa: kahdeksassa jäsenvaltiossa toimitettiin tarkastuksia paikalla, minkä lisäksi komission antamat tiedot analysoitiin perusteellisesti.

| III | Maitoala on käynyt jo läpi suuren muutoksen uusissa jäsenvaltioissa. Se on ollut kaikkialla samansuuntainen: karjan määrä vähenee, tilat suurenevat, tuotos paranee jatkuvasti ja toimitusten osuus kasvaa. Markkinatalouteen siirtymistä seurannut taloudellinen kehitys ei kuitenkaan ole vähentänyt huomattavaa omavaraistuotantoa tai osittaista omavaraistuotantoa, joka osaltaan lieventää rakenteellisen työttömyyden vaikutuksia. |
| --- | --- |

III

Maitoala on käynyt jo läpi suuren muutoksen uusissa jäsenvaltioissa. Se on ollut kaikkialla samansuuntainen: karjan määrä vähenee, tilat suurenevat, tuotos paranee jatkuvasti ja toimitusten osuus kasvaa. Markkinatalouteen siirtymistä seurannut taloudellinen kehitys ei kuitenkaan ole vähentänyt huomattavaa omavaraistuotantoa tai osittaista omavaraistuotantoa, joka osaltaan lieventää rakenteellisen työttömyyden vaikutuksia.

| IV | Tässä hyvin erityislaatuisessa tilanteessa uusille jäsenvaltioille osoitetut kiintiöt arvioitiin meijeritoimitusten kohdalla melko lailla todellisia tarpeita vastaavalle tasolle, kun taas suoramyynnin osalta ne arvioitiin hyvin summittaisten tilastotietojen pohjalta aivan liian suuriksi. |
| --- | --- |

IV

Tässä hyvin erityislaatuisessa tilanteessa uusille jäsenvaltioille osoitetut kiintiöt arvioitiin meijeritoimitusten kohdalla melko lailla todellisia tarpeita vastaavalle tasolle, kun taas suoramyynnin osalta ne arvioitiin hyvin summittaisten tilastotietojen pohjalta aivan liian suuriksi.

| V | Tarkastuksessa havaittiin, että kahdessa jäsenvaltiossa tuottajille oli myönnetty liian suuria tilakohtaisia toimituskiintiöitä. Kahden ensimmäisen kiintiövuoden jälkeen on todettava, että noin puolet maitotiloista ei kuulu kiintiöjärjestelmään. Niiden jääminen järjestelmän ulkopuolelle ei merkitse sitä, että järjestelmää ei olisi kyetty ottamaan asianmukaisesti käyttöön, vaan pikemminkin se kuvastaa osittaisen omavaraistalouden merkitystä. |
| --- | --- |

V

Tarkastuksessa havaittiin, että kahdessa jäsenvaltiossa tuottajille oli myönnetty liian suuria tilakohtaisia toimituskiintiöitä. Kahden ensimmäisen kiintiövuoden jälkeen on todettava, että noin puolet maitotiloista ei kuulu kiintiöjärjestelmään. Niiden jääminen järjestelmän ulkopuolelle ei merkitse sitä, että järjestelmää ei olisi kyetty ottamaan asianmukaisesti käyttöön, vaan pikemminkin se kuvastaa osittaisen omavaraistalouden merkitystä.

| VI | Kun liittymistä valmisteltiin, komissiolla oli tärkeä rooli kansallisten kiintiöiden vahvistamista koskevissa neuvotteluissa. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi tiettyjä puutteita komission toiminnassa vuosina 2004–2006. |
| --- | --- |

VI

Kun liittymistä valmisteltiin, komissiolla oli tärkeä rooli kansallisten kiintiöiden vahvistamista koskevissa neuvotteluissa. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi tiettyjä puutteita komission toiminnassa vuosina 2004–2006.

| VII | Maitokiintiöiden käyttöönotto oli uusille jäsenvaltioille suuri logistinen haaste. Yleisesti ottaen ne toimivat aktiivisesti saadakseen hallinto- ja valvontajärjestelmät toimintakuntoon aikataulun mukaisesti. Tarkastusajankohtana järjestelmät olivat kuitenkin edelleen laadultaan vaihtelevia ja tilintarkastustuomioistuin esitti niiden osalta huomautuksia, jotka koskivat yhteisön säännöstön ja kansallisen varannon hallinnointia, kiintiöiden muuntamiseen sovellettavia sääntöjä sekä tarkastusten suunnittelua ja toteuttamista. |
| --- | --- |

VII

Maitokiintiöiden käyttöönotto oli uusille jäsenvaltioille suuri logistinen haaste. Yleisesti ottaen ne toimivat aktiivisesti saadakseen hallinto- ja valvontajärjestelmät toimintakuntoon aikataulun mukaisesti. Tarkastusajankohtana järjestelmät olivat kuitenkin edelleen laadultaan vaihtelevia ja tilintarkastustuomioistuin esitti niiden osalta huomautuksia, jotka koskivat yhteisön säännöstön ja kansallisen varannon hallinnointia, kiintiöiden muuntamiseen sovellettavia sääntöjä sekä tarkastusten suunnittelua ja toteuttamista.

| VIII | Suurimman osan havaituista puutteista voidaan katsoa johtuvan siitä, että järjestelmää oltiin vasta käynnistämässä. Komission ja jäsenvaltioiden tehtävä on huolehtia jatkossakin siitä, että tarvittavat korjaavat toimenpiteet toteutetaan. Jotta komissio voi valvoa, että järjestelmää toteutetaan asianmukaisesti, ja tehdä ehdotuksia järjestelmän tulevaisuutta ajatellen, komissiolla on välttämättä oltava käytössään luotettavat ja vertailukelpoiset tiedot, joiden avulla se voi arvioida rakenneuudistuksen tosiasiallista laajuutta ja saada vahvistuksen suoramyyntiä koskeville tiedoille. |
| --- | --- |

VIII

Suurimman osan havaituista puutteista voidaan katsoa johtuvan siitä, että järjestelmää oltiin vasta käynnistämässä. Komission ja jäsenvaltioiden tehtävä on huolehtia jatkossakin siitä, että tarvittavat korjaavat toimenpiteet toteutetaan. Jotta komissio voi valvoa, että järjestelmää toteutetaan asianmukaisesti, ja tehdä ehdotuksia järjestelmän tulevaisuutta ajatellen, komissiolla on välttämättä oltava käytössään luotettavat ja vertailukelpoiset tiedot, joiden avulla se voi arvioida rakenneuudistuksen tosiasiallista laajuutta ja saada vahvistuksen suoramyyntiä koskeville tiedoille.

| IX | Kahden ensimmäisen kiintiövuoden päätyttyä maitoalan rakenneuudistus uusissa jäsenvaltioissa jatkuu. Toimitusten osuus maidon kokonaistuotannosta kasvaa edelleen. Toimituksille asetetut kansalliset kiintiöt on lähes käytetty, ja Tšekissä, Kyproksessa ja Puolassa ne on jopa ylitetty. Suoramyynnille asetettujen kiintiöiden vajaakäyttöä on lieventänyt niiden runsas muuntaminen meijeritoimituksia koskeviksi kiintiöiksi. Tuotantoyksiköt keskittyvät ja maidon hinta nousee. Laajentuminen on mahdollistanut maitotuotteiden kaupan kasvun EU-markkinoiden tasapainoa vaarantamatta ja ilman kielteisiä talousarviovaikutuksia. |
| --- | --- |

IX

Kahden ensimmäisen kiintiövuoden päätyttyä maitoalan rakenneuudistus uusissa jäsenvaltioissa jatkuu. Toimitusten osuus maidon kokonaistuotannosta kasvaa edelleen. Toimituksille asetetut kansalliset kiintiöt on lähes käytetty, ja Tšekissä, Kyproksessa ja Puolassa ne on jopa ylitetty. Suoramyynnille asetettujen kiintiöiden vajaakäyttöä on lieventänyt niiden runsas muuntaminen meijeritoimituksia koskeviksi kiintiöiksi. Tuotantoyksiköt keskittyvät ja maidon hinta nousee. Laajentuminen on mahdollistanut maitotuotteiden kaupan kasvun EU-markkinoiden tasapainoa vaarantamatta ja ilman kielteisiä talousarviovaikutuksia.

JOHDANTO

Yleistä

| 1. | Maidon kiintiöjärjestelmää on sovellettu Euroopan unionissa maidon markkinointivuodesta 1984–1985 alkaen ja, ellei säännöksiä muuteta, soveltaminen jatkuu ainakin markkinointivuoteen 2014–2015 (1) asti. Järjestelmän päätarkoituksena on ”vähentää maidon ja maitotuotteiden kysynnän ja tarjonnan välistä epätasapainoa ja siitä johtuvaa rakenteellista ylijäämää ja siten tasapainottaa markkinoita” (2). |
| --- | --- |

1.

Maidon kiintiöjärjestelmää on sovellettu Euroopan unionissa maidon markkinointivuodesta 1984–1985 alkaen ja, ellei säännöksiä muuteta, soveltaminen jatkuu ainakin markkinointivuoteen 2014–2015 (1) asti. Järjestelmän päätarkoituksena on ”vähentää maidon ja maitotuotteiden kysynnän ja tarjonnan välistä epätasapainoa ja siitä johtuvaa rakenteellista ylijäämää ja siten tasapainottaa markkinoita” (2).

| 2. | Kypros, Latvia, Liettua, Malta, Puola, Slovakia, Slovenia, Tšekki, Unkari ja Viro liittyivät Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004. Kööpenhaminan Eurooppa-neuvosto oli ennalta joulukuussa 2002 vahvistanut kansalliset viitemäärät, joita sovellettaisiin maidontuotantoon kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa. Maidon kiintiöjärjestelmä tuli siis uusissa jäsenvaltioissa voimaan kaikilta osin niiden liittyessä EU:hun, lukuun ottamatta Puolaa ja Sloveniaa, jotka pyysivät lisäaikaa ottaakseen sen käyttöön täysimääräisesti (3). |
| --- | --- |

2.

Kypros, Latvia, Liettua, Malta, Puola, Slovakia, Slovenia, Tšekki, Unkari ja Viro liittyivät Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004. Kööpenhaminan Eurooppa-neuvosto oli ennalta joulukuussa 2002 vahvistanut kansalliset viitemäärät, joita sovellettaisiin maidontuotantoon kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa. Maidon kiintiöjärjestelmä tuli siis uusissa jäsenvaltioissa voimaan kaikilta osin niiden liittyessä EU:hun, lukuun ottamatta Puolaa ja Sloveniaa, jotka pyysivät lisäaikaa ottaakseen sen käyttöön täysimääräisesti (3).

| 3. | Liittymistä koskeviin järjestelyihin kuului myös maitoalan erityisen rakenneuudistusvarannon (4) perustaminen kutakin uutta jäsenvaltiota varten Kyprosta ja Maltaa lukuun ottamatta. Varannon vapauttaminen on ollut mahdollista 1. huhtikuuta 2006 alkaen kansallisen maitoalan rakenneuudistuksen tukemiseksi, erityisesti siirryttäessä ”tuotannosta tilalla tapahtuvan kulutuksen tarpeisiin markkinoille suuntautuvaan tuotantoon” (5). |
| --- | --- |

3.

Liittymistä koskeviin järjestelyihin kuului myös maitoalan erityisen rakenneuudistusvarannon (4) perustaminen kutakin uutta jäsenvaltiota varten Kyprosta ja Maltaa lukuun ottamatta. Varannon vapauttaminen on ollut mahdollista 1. huhtikuuta 2006 alkaen kansallisen maitoalan rakenneuudistuksen tukemiseksi, erityisesti siirryttäessä ”tuotannosta tilalla tapahtuvan kulutuksen tarpeisiin markkinoille suuntautuvaan tuotantoon” (5).

| 4. | Laajentumisen tapahduttua 1. toukokuuta 2004 kaikkien 25 jäsenvaltion kansallisten viitemäärien summa oli 137,3 miljoonaa tonnia. Kymmenen uuden jäsenvaltion osuus oli yhteensä 18,3 miljoonaa tonnia eli 13,3 prosenttia yhteisön kokonaismäärästä (taulukko 1).
  Taulukko 1
  Uusille jäsenvaltioille alun perin myönnetyt maitokiintiöt (1. toukokuuta 2004)









  (tonnia) |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Toimitukset | Suoramyynti | Yhteensä | Erityisvaranto |
| Tšekin tasavalta | 2 613 239 | 68 904 | 2 682 143 | 55 788 |
| Viro | 537 188 | 87 365 | 624 483 | 21 885 |
| Kypros | 141 337 | 3 863 | 145 200 | 0 |
| Latvia | 468 943 | 226 452 | 695 395 | 33 253 |
| Liettua | 1 256 440 | 390 499 | 1 646 939 | 57 900 |
| Unkari | 1 782 650 | 164 630 | 1 947 280 | 42 780 |
| Malta | 48 698 | 0 | 48 698 | 0 |
| Puola | 8 500 000 | 464 017 | 8 964 017 | 416 126 |
| Slovenia | 467 063 | 93 361 | 560 424 | 16 214 |
| Slovakia | 990 810 | 22 506 | 1 013 316 | 27 472 |
| EU-10 | 16 806 368 | 1 521 597 | 18 327 895 | 671 418 |
| EU-15 | 117 771 708 | 1 241 943 | 119 013 651 | |
| EU-25 | 134 578 076 | 2 763 450 | 137 341 616 | |
| EU-10: Asetuksessa (EY) N:o 1788/2003 oleva liite I.
  EU-15: Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3950/92 oleva liite, jota on muutettu komission asetuksella (EY) N:o 739/2004. |

4.

Laajentumisen tapahduttua 1. toukokuuta 2004 kaikkien 25 jäsenvaltion kansallisten viitemäärien summa oli 137,3 miljoonaa tonnia. Kymmenen uuden jäsenvaltion osuus oli yhteensä 18,3 miljoonaa tonnia eli 13,3 prosenttia yhteisön kokonaismäärästä (taulukko 1).

Taulukko 1

Uusille jäsenvaltioille alun perin myönnetyt maitokiintiöt (1. toukokuuta 2004)

(tonnia)

Jäsenvaltio

Toimitukset

Suoramyynti

Yhteensä

Erityisvaranto

Tšekin tasavalta

2 613 239

68 904

2 682 143

55 788

Viro

537 188

87 365

624 483

21 885

Kypros

141 337

3 863

145 200

0

Latvia

468 943

226 452

695 395

33 253

Liettua

1 256 440

390 499

1 646 939

57 900

Unkari

1 782 650

164 630

1 947 280

42 780

Malta

48 698

0

48 698

0

Puola

8 500 000

464 017

8 964 017

416 126

Slovenia

467 063

93 361

560 424

16 214

Slovakia

990 810

22 506

1 013 316

27 472

EU-10

16 806 368

1 521 597

18 327 895

671 418

EU-15

117 771 708

1 241 943

119 013 651

EU-25

134 578 076

2 763 450

137 341 616

EU-10: Asetuksessa (EY) N:o 1788/2003 oleva liite I.

EU-15: Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3950/92 oleva liite, jota on muutettu komission asetuksella (EY) N:o 739/2004.

Laatikko 1 – Maidon kiintiöjärjestelmäJokaiselle jäsenvaltiolle myönnetään ”kansallinen viitemäärä” eli maakohtainen tuotantokiintiö. Se jakautuu kansalliseen toimituskiintiöön, joka koskee ostajille (tavallisesti meijereille) toimitettavaa maitoa, ja kansalliseen suoramyynnin kiintiöön, jota sovelletaan tuottajien suoraan kuluttajille myymään tai luovuttamaan maitoon sekä tuottajien myymiin tai luovuttamiin muihin maitotuotteisiin. Tuottajille osoitetaan tilakohtaiset viitemäärät toimituksia ja/tai suoramyyntiä varten kansallisten enimmäismäärien rajoissa.Jos jompikumpi kansallisista kiintiöistä ylittyy, jäsenvaltion on suoritettava yhteisölle lisämaksu. Se on asetettu varoittavana pidetylle tasolle (33,27 euroa 100:aa maitokiloa kohden kaudella 2004–2005) ja määritetään erikseen toimitusten ja suoramyynnin osalta. Jäsenvaltiot toimittavat vuosittain 1. syyskuuta mennessä komissiolle maksun laskemiseen tarvittavat luvut. Kun jäsenvaltio, joka joutuu suorittamaan maksun, on jakanut käyttämättä olevat viitemäärät, sen on jaettava maksun määrä niiden tuottajien kesken, jotka olivat osallisina kansallisen viitemäärän ylittämiseen.Maidon kiintiöjärjestelmässä jäsenvaltioiden on noudatettava tiettyä yleiskehystä ja lisämaksun laskemisesta annettuja ohjeita. Jäsenvaltioilla on kuitenkin vapaus hallinnoida kansallisia viitemääriään omien taloudellisten ja yhteiskunnallisten tavoitteidensa mukaisesti, esimerkiksi määritellessään, kuinka kiintiöitä voidaan siirtää tuottajien kesken. Jäsenvaltiot voivat muun muassa päättää, millaisia tiloja kussakin jäsenvaltiossa pidetään tarkoituksenmukaisina tai miten tilat jakautuvat eri alueille. Ylituotannosta ja toisaalta vajaatuotannosta kärsivien jäsenvaltioiden kiintiöitä ei voida tasapainottaa keskenään.

Tarkastuksen tavoite ja lähestymistapa

| 5. | Tarkastuksen tavoitteena oli selvittää, miten maidon kiintiöjärjestelmä on otettu käyttöön ja kuinka se toimii uusissa jäsenvaltioissa ensimmäisen kiintiövuoden (1. toukokuuta 2004–31. maaliskuuta 2005) (6) päätyttyä. Keskeiset tarkastuskysymykset olivat seuraavat:






  — | Sopiko komissio asianmukaisesti kansallisten viitemäärien jakamisesta kyseisille uusille jäsenvaltioille? Millä tavoin komissio tuki ja valvoi järjestelmän laajentumista uusiin jäsenvaltioihin? |
| --- | --- | --- |

5.

Tarkastuksen tavoitteena oli selvittää, miten maidon kiintiöjärjestelmä on otettu käyttöön ja kuinka se toimii uusissa jäsenvaltioissa ensimmäisen kiintiövuoden (1. toukokuuta 2004–31. maaliskuuta 2005) (6) päätyttyä. Keskeiset tarkastuskysymykset olivat seuraavat:

—

Sopiko komissio asianmukaisesti kansallisten viitemäärien jakamisesta kyseisille uusille jäsenvaltioille? Millä tavoin komissio tuki ja valvoi järjestelmän laajentumista uusiin jäsenvaltioihin?

| — | Loivatko jäsenvaltiot tarkoituksenmukaiset rakenteet maitokiintiöiden hallinnoimiseksi? Hallinnoidaanko ja valvotaanko tuottajien ja ostajien toimintaa yhteisön säännösten mukaisesti? Kattaako maidon kiintiöjärjestelmä kaiken uusissa jäsenvaltioissa kaupan pidetyn maidon? Millainen vaikutus kiintiöiden käyttöön ottamisella on ollut maitoalaan eri maissa? Miten laajentuminen on vaikuttanut maidon yhteiseen markkinajärjestelyyn? |
| --- | --- |

—

Loivatko jäsenvaltiot tarkoituksenmukaiset rakenteet maitokiintiöiden hallinnoimiseksi? Hallinnoidaanko ja valvotaanko tuottajien ja ostajien toimintaa yhteisön säännösten mukaisesti? Kattaako maidon kiintiöjärjestelmä kaiken uusissa jäsenvaltioissa kaupan pidetyn maidon? Millainen vaikutus kiintiöiden käyttöön ottamisella on ollut maitoalaan eri maissa? Miten laajentuminen on vaikuttanut maidon yhteiseen markkinajärjestelyyn?

| 6. | Vastatakseen näihin kysymyksiin tilintarkastustuomioistuin teki havaintoja kustakin järjestelmän täytäntöönpanon vaiheesta. Havainnot koskevat seuraavia näkökohtia:






  — | uusien jäsenvaltioiden tuotantorakenteet, jotka vaikuttivat suoraan siihen, miten maidon kiintiöjärjestelmä on toteutettu (ks. kohdat 8–14) |
| --- | --- | --- |

6.

Vastatakseen näihin kysymyksiin tilintarkastustuomioistuin teki havaintoja kustakin järjestelmän täytäntöönpanon vaiheesta. Havainnot koskevat seuraavia näkökohtia:

—

uusien jäsenvaltioiden tuotantorakenteet, jotka vaikuttivat suoraan siihen, miten maidon kiintiöjärjestelmä on toteutettu (ks. kohdat 8–14)

| — | kansallisten kiintiöiden määrittäminen (ks. kohdat 15–26) |
| --- | --- |

—

kansallisten kiintiöiden määrittäminen (ks. kohdat 15–26)

| — | tilakohtaisten kiintiöiden myöntäminen (ks. kohdat 27–34) |
| --- | --- |

—

tilakohtaisten kiintiöiden myöntäminen (ks. kohdat 27–34)

| — | järjestelmän käyttöönotto ja hallinnointi (ks. kohdat 35–52) |
| --- | --- |

—

järjestelmän käyttöönotto ja hallinnointi (ks. kohdat 35–52)

| — | tarkastusten organisointi ja toteutus (ks. kohdat 53–61) |
| --- | --- |

—

tarkastusten organisointi ja toteutus (ks. kohdat 53–61)

| — | ensimmäisiä kiintiövuosia koskeva arvio (ks. kohdat 62–71). |
| --- | --- |

—

ensimmäisiä kiintiövuosia koskeva arvio (ks. kohdat 62–71).

| 7. | Tilintarkastustuomioistuin teki tarkastuskäynnin kahdeksaan jäsenvaltioon (Tšekkiin, Viroon, Latviaan, Liettuaan, Unkariin ja Slovakiaan vuonna 2005 sekä Puolaan ja Sloveniaan vuonna 2006). Tarkastukset paikalla toimitettiin siis Keski- ja Itä-Euroopan (KIE) maissa, jotka olivat kommunistisen kauden jälkeen siirtyneet markkinatalouteen ja joiden osuus kaikista kymmenelle uudelle jäsenvaltiolle myönnetyistä viitemääristä oli yhteensä noin 99 prosenttia. |
| --- | --- |

7.

Tilintarkastustuomioistuin teki tarkastuskäynnin kahdeksaan jäsenvaltioon (Tšekkiin, Viroon, Latviaan, Liettuaan, Unkariin ja Slovakiaan vuonna 2005 sekä Puolaan ja Sloveniaan vuonna 2006). Tarkastukset paikalla toimitettiin siis Keski- ja Itä-Euroopan (KIE) maissa, jotka olivat kommunistisen kauden jälkeen siirtyneet markkinatalouteen ja joiden osuus kaikista kymmenelle uudelle jäsenvaltiolle myönnetyistä viitemääristä oli yhteensä noin 99 prosenttia.

ERITYISLAATUISET TUOTANTORAKENTEET

Runsaasti pientiloja markkinatalouteen siirtymisen jälkeen

| 8. | Maatalouselinkeino koki Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaissa perusteellisen rakenneuudistuksen 1990-luvulla kommunististen järjestelmien romahdettua. Laajentumisen aikaan ehdokasmaiden ja EU-15-jäsenvaltioiden tuottavuusluvut olivat rakenneuudistuksesta huolimatta vielä kaukana toisistaan. Maatalousalalla ilmenneet vaikeudet, joiden merkittävyys vaihteli maittain, johtuivat pääasiassa investointien vähäisyydestä, tuotannontekijöiden alhaisesta tuottavuudesta sekä elintarviketeollisuuden hitaasta kehityksestä (7). |
| --- | --- |

8.

Maatalouselinkeino koki Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaissa perusteellisen rakenneuudistuksen 1990-luvulla kommunististen järjestelmien romahdettua. Laajentumisen aikaan ehdokasmaiden ja EU-15-jäsenvaltioiden tuottavuusluvut olivat rakenneuudistuksesta huolimatta vielä kaukana toisistaan. Maatalousalalla ilmenneet vaikeudet, joiden merkittävyys vaihteli maittain, johtuivat pääasiassa investointien vähäisyydestä, tuotannontekijöiden alhaisesta tuottavuudesta sekä elintarviketeollisuuden hitaasta kehityksestä (7).

| 9. | Maatalousala oli suhteellinen tehoton ja rakenteellista työttömyyttä esiintyi paljon. Nämä tekijät vaikuttivat suoraan siihen, että omavaraistuotantoa tai osittaista omavaraistuotantoa jatkettiin lukuisilla yksittäisillä pienillä tiloilla tai tällaisia tiloja perustettiin.

  Laatikko 2 – Osittaiset omavaraistilatVakiintunutta määritelmää ei ole. Osittaisina omavaraistiloina pidetään tavallisesti tiloja, joiden tuotanto on ensisijaisesti tarkoitettu tuottajan omaan käyttöön ja jotka kuitenkin myyvät osan tuotannostaan. Tätä määritelmää käytetään yhteisön lainsäädännössä, joka koskee uusissa jäsenvaltioissa sovellettavia siirtymäkauden tukitoimenpiteitä maaseudun kehittämisen alalla (8).Osittaisella omavaraistilalla tuottaja saa tuloja maataloustuotannosta, mutta suurin osa hänen tuloistaan koostuu tosiasiassa usein sosiaalisista tulonsiirroista, kuten vanhuuseläkkeestä, tai hänen muusta kuin maatalouselinkeinosta saamastaan palkasta tai tulosta. Luontoissuorituksista saatu tulo muodostuu omaan käyttöön tuotetuista elintarvikkeista sekä muuttuvista ja kiinteistä panoksista (9).Euroopan unionin näkemyksen mukaan maidontuotannon rakenneuudistus merkitsee kaupallisesti kannattavien yksiköiden kehittämistä. Eri tutkimuksissa on kuitenkin osoitettu, että perinteiset osittaiseen omavaraistuotantoon suuntautuneet tilat lieventävät joissakin Keski- ja Itä-Euroopan jäsenvaltioissa merkittävästi rakennetyöttömyyttä ja voivat tästä syystä olla jatkossakin elinkelpoisia. |
| --- | --- |

9.

Maatalousala oli suhteellinen tehoton ja rakenteellista työttömyyttä esiintyi paljon. Nämä tekijät vaikuttivat suoraan siihen, että omavaraistuotantoa tai osittaista omavaraistuotantoa jatkettiin lukuisilla yksittäisillä pienillä tiloilla tai tällaisia tiloja perustettiin.

Laatikko 2 – Osittaiset omavaraistilatVakiintunutta määritelmää ei ole. Osittaisina omavaraistiloina pidetään tavallisesti tiloja, joiden tuotanto on ensisijaisesti tarkoitettu tuottajan omaan käyttöön ja jotka kuitenkin myyvät osan tuotannostaan. Tätä määritelmää käytetään yhteisön lainsäädännössä, joka koskee uusissa jäsenvaltioissa sovellettavia siirtymäkauden tukitoimenpiteitä maaseudun kehittämisen alalla (8).Osittaisella omavaraistilalla tuottaja saa tuloja maataloustuotannosta, mutta suurin osa hänen tuloistaan koostuu tosiasiassa usein sosiaalisista tulonsiirroista, kuten vanhuuseläkkeestä, tai hänen muusta kuin maatalouselinkeinosta saamastaan palkasta tai tulosta. Luontoissuorituksista saatu tulo muodostuu omaan käyttöön tuotetuista elintarvikkeista sekä muuttuvista ja kiinteistä panoksista (9).Euroopan unionin näkemyksen mukaan maidontuotannon rakenneuudistus merkitsee kaupallisesti kannattavien yksiköiden kehittämistä. Eri tutkimuksissa on kuitenkin osoitettu, että perinteiset osittaiseen omavaraistuotantoon suuntautuneet tilat lieventävät joissakin Keski- ja Itä-Euroopan jäsenvaltioissa merkittävästi rakennetyöttömyyttä ja voivat tästä syystä olla jatkossakin elinkelpoisia.

Laajentuminen kolminkertaisti maidontuottajien määrän EU:ssa, mutta lisäsi tuotantoa vain vajaat 20 prosenttia

| 10. | Kun kymmenen uutta jäsenvaltiota liittyi EU:hun, maidontuottajien määrä lisääntyi 500 000:sta (EU-15) hieman yli miljoonalla tuottajalla, mikä johtui pienten tilojen määrästä. |
| --- | --- |

10.

Kun kymmenen uutta jäsenvaltiota liittyi EU:hun, maidontuottajien määrä lisääntyi 500 000:sta (EU-15) hieman yli miljoonalla tuottajalla, mikä johtui pienten tilojen määrästä.

| 11. | Yhteisön miljoona uutta tuottajaa tuottivat kuitenkin ainoastaan 21,7 miljoonaa tonnia maitoa vuonna 2004, kun EU-15-maissa sitä tuotettiin 121,3 miljoonaa tonnia (taulukko 2). Nämä luvut ovat hyvä lähtökohta ja osoittavat selvästi ”vanhojen” ja ”uusien” maidontuottajien keskituotannon eron. Toinen huomionarvoinen seikka on, että vuonna 2004 neljä jäsenvaltiota tuotti 84 prosenttia kymmenen uuden jäsenvaltion maidontuotannosta: Puola 54 prosenttia, Tšekki 12 prosenttia, Liettua 9 prosenttia ja Unkari 9 prosenttia.
  Taulukko 2
  Maidontuotanto KIE-maissa (1991–2005)
















  (1000 tonnia) |
| --- | --- |
| | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK | EU-10 | EU-15 | EU-25 |
| 1991 | 4 248 | 1 093 | 1 771 | 2 916 | 2 620 | 14 022 | 643 | 1 573 | 29 014 | 122 797 | 151 811 |
| 2000 | 2 708 | 630 | 823 | 1 725 | 2 080 | 11 900 | 649 | 1 099 | 21 807 | 121 197 | 143 005 |
| 2001 | 2 702 | 687 | 848 | 1 730 | 2 080 | 12 030 | 653 | 1 114 | 22 032 | 121 398 | 143 430 |
| 2002 | 2 801 | 612 | 814 | 1 771 | 2 068 | 11 776 | 728 | 1 163 | 21 921 | 122 188 | 144 108 |
| 2003 | 2 717 | 647 | 786 | 1 796 | 1 977 | 11 892 | 755 | 1 109 | 21 869 | 122 625 | 144 494 |
| 2004 | 2 673 | 640 | 786 | 1 850 | 1 939 | 11 810 | 815 | 1 047 | 21 745 | 121 307 | 143 052 |
| 2005 | 2 770 | 670 | 800 | 1 900 | 1 839 | 11 905 | 810 | 1 068 | 21 950 | 121 515 | 143 464 |
| Lähde: ZMP-Marktbilanz Milch 2006. |

11.

Yhteisön miljoona uutta tuottajaa tuottivat kuitenkin ainoastaan 21,7 miljoonaa tonnia maitoa vuonna 2004, kun EU-15-maissa sitä tuotettiin 121,3 miljoonaa tonnia (taulukko 2). Nämä luvut ovat hyvä lähtökohta ja osoittavat selvästi ”vanhojen” ja ”uusien” maidontuottajien keskituotannon eron. Toinen huomionarvoinen seikka on, että vuonna 2004 neljä jäsenvaltiota tuotti 84 prosenttia kymmenen uuden jäsenvaltion maidontuotannosta: Puola 54 prosenttia, Tšekki 12 prosenttia, Liettua 9 prosenttia ja Unkari 9 prosenttia.

Taulukko 2

Maidontuotanto KIE-maissa (1991–2005)

(1000 tonnia)

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

EU-10

EU-15

EU-25

1991

4 248

1 093

1 771

2 916

2 620

14 022

643

1 573

29 014

122 797

151 811

2000

2 708

630

823

1 725

2 080

11 900

649

1 099

21 807

121 197

143 005

2001

2 702

687

848

1 730

2 080

12 030

653

1 114

22 032

121 398

143 430

2002

2 801

612

814

1 771

2 068

11 776

728

1 163

21 921

122 188

144 108

2003

2 717

647

786

1 796

1 977

11 892

755

1 109

21 869

122 625

144 494

2004

2 673

640

786

1 850

1 939

11 810

815

1 047

21 745

121 307

143 052

2005

2 770

670

800

1 900

1 839

11 905

810

1 068

21 950

121 515

143 464

Lähde: ZMP-Marktbilanz Milch 2006.

Tuotantoyksiköt kasvavat, mutta rakenteet ovat edelleen erilaisia

| 12. | Vaikka kullakin uusista jäsenvaltioista on omat erityispiirteensä, maitoalan keskeiset kehityssuunnat vuosina 2000–2005 olivat seuraavat: maitokarja väheni, minkä vastapainoksi tuotos parani, ja tilojen keskikoko kasvoi niiden lukumäärän jatkuvasti pienentyessä (kaavio 1). |
| --- | --- |

12.

Vaikka kullakin uusista jäsenvaltioista on omat erityispiirteensä, maitoalan keskeiset kehityssuunnat vuosina 2000–2005 olivat seuraavat: maitokarja väheni, minkä vastapainoksi tuotos parani, ja tilojen keskikoko kasvoi niiden lukumäärän jatkuvasti pienentyessä (kaavio 1).

Image

| 13. | Keski- ja Itä-Euroopan maat voidaan jaotella kahteen melko erilaiseen ryhmään:






  — | Tšekissä, Virossa, Unkarissa ja Slovakiassa huomattava osa maidosta tuotetaan suurilla tiloilla (vähintään 50 lehmää), jotka olivat tavallisesti aiemmin kollektiivitiloja. Näissä jäsenvaltioissa tilojen keskimääräinen karjakoko vastaa EU-15-jäsenvaltioiden tiettyjen alueiden karjakokoa; Tšekissä se on jopa huomattavasti suurempi kuin EU-15-jäsenvaltioissa keskimäärin. Meijereihin toimitetun maidon osuuden katsotaan yleisesti ottaen osoittavan maitoalan teollistumisastetta, sillä maitotoimituksiin sovelletaan hyvin tiukkoja terveysstandardeja (10). Niiden maiden, joissa merkittävä osa rakenteista on suuria tai keskisuuria, maidon toimitusaste on erittäin lähellä (Tšekki, Unkari, Slovakia) tai melko lähellä (Viro) EU-15-jäsenvaltioiden keskimääräistä toimitusastetta. Näissä maissa ovat myös korkeimmat keskimääräiset toimituskiintiöt ja suurimmat tuottavuusluvut. |
| --- | --- | --- |

13.

Keski- ja Itä-Euroopan maat voidaan jaotella kahteen melko erilaiseen ryhmään:

—

Tšekissä, Virossa, Unkarissa ja Slovakiassa huomattava osa maidosta tuotetaan suurilla tiloilla (vähintään 50 lehmää), jotka olivat tavallisesti aiemmin kollektiivitiloja. Näissä jäsenvaltioissa tilojen keskimääräinen karjakoko vastaa EU-15-jäsenvaltioiden tiettyjen alueiden karjakokoa; Tšekissä se on jopa huomattavasti suurempi kuin EU-15-jäsenvaltioissa keskimäärin. Meijereihin toimitetun maidon osuuden katsotaan yleisesti ottaen osoittavan maitoalan teollistumisastetta, sillä maitotoimituksiin sovelletaan hyvin tiukkoja terveysstandardeja (10). Niiden maiden, joissa merkittävä osa rakenteista on suuria tai keskisuuria, maidon toimitusaste on erittäin lähellä (Tšekki, Unkari, Slovakia) tai melko lähellä (Viro) EU-15-jäsenvaltioiden keskimääräistä toimitusastetta. Näissä maissa ovat myös korkeimmat keskimääräiset toimituskiintiöt ja suurimmat tuottavuusluvut.

| — | Sitä vastoin Puolassa, missä maataloutta ei juuri ollut kollektivoitu, sekä Latviassa ja Liettuassa, missä suuret valtion tilat purettiin, tilakohtainen karja muodostuu keskimäärin neljästä lehmästä. Slovenia sijoittuu näiden vaihtoehtojen välimaastoon. |
| --- | --- |

—

Sitä vastoin Puolassa, missä maataloutta ei juuri ollut kollektivoitu, sekä Latviassa ja Liettuassa, missä suuret valtion tilat purettiin, tilakohtainen karja muodostuu keskimäärin neljästä lehmästä. Slovenia sijoittuu näiden vaihtoehtojen välimaastoon.

| 14. | Riippumatta uusien jäsenvaltioiden tuotantorakenteiden eroista, pienet ja hyvin pienet yksiköt, jotka usein harjoittavat omavaraistuotantoa tai osittaista omavaraistuotantoa, muodostavat suurimman osan kaikista maidontuottajista. Vain niiden tilojen, jotka pitävät tuotantoaan kaupan toimittamalla sitä meijereihin tai suoramyynnin kautta, oli liityttävä maidon kiintiöjärjestelmään. Tällaisten tuottajien yksilöiminen ja liittäminen osaksi järjestelmää oli kaikille uusille jäsenvaltioille suuri haaste. |
| --- | --- |

14.

Riippumatta uusien jäsenvaltioiden tuotantorakenteiden eroista, pienet ja hyvin pienet yksiköt, jotka usein harjoittavat omavaraistuotantoa tai osittaista omavaraistuotantoa, muodostavat suurimman osan kaikista maidontuottajista. Vain niiden tilojen, jotka pitävät tuotantoaan kaupan toimittamalla sitä meijereihin tai suoramyynnin kautta, oli liityttävä maidon kiintiöjärjestelmään. Tällaisten tuottajien yksilöiminen ja liittäminen osaksi järjestelmää oli kaikille uusille jäsenvaltioille suuri haaste.

KANSALLISTEN VIITEMÄÄRIEN MÄÄRITTÄMINEN (KANSALLISET KIINTIÖT)

Komissio sovelsi yhdenmukaistettuja menetelmiä

| 15. | Kansalliset viitemäärät vahvistettiin tiukkojen neuvottelujen jälkeen. Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaat (Sloveniaa lukuun ottamatta) katsoivat, että niiden maidontuotanto oli romahtanut maiden siirtyessä markkinatalouteen. Markkinataloutta edeltävät tuotantotilastot vaikuttivat kuitenkin epävarmoilta. Kyseisten tilastojen ottaminen huomioon olisi lisäksi muodostanut poikkeuksen yleisperiaatteesta, jonka mukaan kiintiöiden täytyy perustua viimeisimpiin tuotantokausiin, joista tietoja on käytettävissä. Tiettyjä poikkeuksia (11) lukuun ottamatta kansalliset viitemäärät neuvoteltiin vuosien 1997–1999 keskimääräisen maidontuotannon perusteella, jotta ne saatiin vahvistettua joulukuussa 2002. |
| --- | --- |

15.

Kansalliset viitemäärät vahvistettiin tiukkojen neuvottelujen jälkeen. Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaat (Sloveniaa lukuun ottamatta) katsoivat, että niiden maidontuotanto oli romahtanut maiden siirtyessä markkinatalouteen. Markkinataloutta edeltävät tuotantotilastot vaikuttivat kuitenkin epävarmoilta. Kyseisten tilastojen ottaminen huomioon olisi lisäksi muodostanut poikkeuksen yleisperiaatteesta, jonka mukaan kiintiöiden täytyy perustua viimeisimpiin tuotantokausiin, joista tietoja on käytettävissä. Tiettyjä poikkeuksia (11) lukuun ottamatta kansalliset viitemäärät neuvoteltiin vuosien 1997–1999 keskimääräisen maidontuotannon perusteella, jotta ne saatiin vahvistettua joulukuussa 2002.

Toimituksia koskevat kansalliset viitemäärät vahvistettiin luotettavien tilastotietojen perusteella

| 16. | Ehdokasmaat kykenivät antamaan tilastotietoja kansallisesta kokonaistuotannostaan, joka arvioitiin eläinten määrän ja tuotosten perusteella, sekä tarkkoja tietoja maitotoimituksista meijereihin viitekauden aikana. Kun laajentumista valmisteltiin, komissio (laajentumisasioiden pääosasto) koordinoi vertaisarviointeja maitokiintiöiden käyttöönoton etenemisestä. Ostajille toimitettua maitoa koskevien ehdokasmaiden tilastojen luotettavuutta ei asetettu kyseenalaiseksi. |
| --- | --- |

16.

Ehdokasmaat kykenivät antamaan tilastotietoja kansallisesta kokonaistuotannostaan, joka arvioitiin eläinten määrän ja tuotosten perusteella, sekä tarkkoja tietoja maitotoimituksista meijereihin viitekauden aikana. Kun laajentumista valmisteltiin, komissio (laajentumisasioiden pääosasto) koordinoi vertaisarviointeja maitokiintiöiden käyttöönoton etenemisestä. Ostajille toimitettua maitoa koskevien ehdokasmaiden tilastojen luotettavuutta ei asetettu kyseenalaiseksi.

| 17. | Yleisesti ottaen neuvotteluissa päädyttiin toimituksia koskeviin kansallisiin viitemääriin, jotka vastasivat juuri ennen liittymistä vallinnutta tilannetta. Yhdellekään uusista jäsenvaltioista alun perin vahvistettu toimituskiintiö ei ollut pienempi kuin viitenä laajentumista edeltävänä vuonna meijereihin vuosittain toimitetut määrät. Ainoastaan Puola ja Liettua saivat huomattavasti pienemmän toimituskiintiön kuin alun perin pyysivät (Puola 65 prosenttia ja Liettua 75 prosenttia pyytämästään määrästä) (kaavio 2). |
| --- | --- |

17.

Yleisesti ottaen neuvotteluissa päädyttiin toimituksia koskeviin kansallisiin viitemääriin, jotka vastasivat juuri ennen liittymistä vallinnutta tilannetta. Yhdellekään uusista jäsenvaltioista alun perin vahvistettu toimituskiintiö ei ollut pienempi kuin viitenä laajentumista edeltävänä vuonna meijereihin vuosittain toimitetut määrät. Ainoastaan Puola ja Liettua saivat huomattavasti pienemmän toimituskiintiön kuin alun perin pyysivät (Puola 65 prosenttia ja Liettua 75 prosenttia pyytämästään määrästä) (kaavio 2).

Image

Suoramyyntiä koskevia lukuja oli vaikea arvioida

| 18. | Ennen vuotta 2000 ehdokasmaat eivät olleet nimenomaisesti tilastoineet maidon suoramyyntiä ja tuottajan omaa käyttöä. Komissio ei ottanut huomioon ehdokasmaiden suoramyyntitietoja, sillä luvut olivat epätäydellisiä (Latvia, Liettua, Slovenia ja Slovakia) tai likimääräisiä (Unkari ja Puola). Näiden maiden osalta suoramyynnin tilastollinen määrä laskettiin vähentämällä tuotannon kokonaismäärästä meijereihin toimitetut määrät ja määrät, jotka tuottajien arvioitiin itse käyttäneen. Komissio piti keskustelun lähtökohdaksi sopivina ainoastaan Tšekin ja Viron alun perin esittämiä pyyntöjä. |
| --- | --- |

18.

Ennen vuotta 2000 ehdokasmaat eivät olleet nimenomaisesti tilastoineet maidon suoramyyntiä ja tuottajan omaa käyttöä. Komissio ei ottanut huomioon ehdokasmaiden suoramyyntitietoja, sillä luvut olivat epätäydellisiä (Latvia, Liettua, Slovenia ja Slovakia) tai likimääräisiä (Unkari ja Puola). Näiden maiden osalta suoramyynnin tilastollinen määrä laskettiin vähentämällä tuotannon kokonaismäärästä meijereihin toimitetut määrät ja määrät, jotka tuottajien arvioitiin itse käyttäneen. Komissio piti keskustelun lähtökohdaksi sopivina ainoastaan Tšekin ja Viron alun perin esittämiä pyyntöjä.

| 19. | Taulukon 3 tiedot osoittavat, että Puolaa lukuun ottamatta Keski- ja Itä-Euroopan maat esittivät alkuperäisen pyyntönsä tueksi suoramyyntilukuja, jotka olivat huomattavasti komission arvioita suurempia.
  Taulukko 3
  Maidon ja maitotuotteiden suoramyynnin kehitys














  (tonnia) |
| --- | --- |
| | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK | Yhteensä |
| Alkuperäinen pyyntö (1) | 155 000 | 90 000 | 300 000 | 550 000 | 200 000 | 564 000 | 139 000 | 61 800 | 2 059 800 |
| 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Komission kanta (2) | 26 686 | 77 833 | 84 307 | 284 667 | 156 333 | 1 918 867 | 92 875 | 14 000 | 2 655 568 |
| 17 | 86 | 28 | 52 | 78 | 340 | 67 | 23 | 129 |
| Hyväksytty kiintiö (3) | 68 904 | 87 365 | 226 452 | 390 499 | 164 630 | 464 017 | 93 361 | 22 506 | 1 517 734 |
| 44 | 97 | 75 | 71 | 82 | 82 | 67 | 36 | 74 |
| Kiintiön käyttö 2004/2005 (4) | 2 776 | 9 585 | 11 380 | 76 301 | 25 978 | 308 934 | 20 278 | 6 803 | 462 906 |
| 2 | 11 | 4 | 14 | 13 | 55 | 15 | 11 | 22 |
| Kiintiön käyttö 2005/2006 (5) | 2 600 | 8 565 | 10 748 | 55 985 | 19 313 | 195 038 | 20 085 | 3 657 | 315 991 |
| 2 | 10 | 4 | 10 | 10 | 35 | 14 | 6 | 15 |
| (1) ja (2) | Komission asiakirja SEC(2002) 95 lopullinen, 30.1.2002, sekä asiakirjat CONF-H 21/02, CONF-PL 45/02 ja CONF-SI 21/02, 20.6.2002. |

19.

Taulukon 3 tiedot osoittavat, että Puolaa lukuun ottamatta Keski- ja Itä-Euroopan maat esittivät alkuperäisen pyyntönsä tueksi suoramyyntilukuja, jotka olivat huomattavasti komission arvioita suurempia.

Taulukko 3

Maidon ja maitotuotteiden suoramyynnin kehitys

(tonnia)

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Yhteensä

Alkuperäinen pyyntö (1)

155 000

90 000

300 000

550 000

200 000

564 000

139 000

61 800

2 059 800

100

100

100

100

100

100

100

100

100

Komission kanta (2)

26 686

77 833

84 307

284 667

156 333

1 918 867

92 875

14 000

2 655 568

17

86

28

52

78

340

67

23

129

Hyväksytty kiintiö (3)

68 904

87 365

226 452

390 499

164 630

464 017

93 361

22 506

1 517 734

44

97

75

71

82

82

67

36

74

Kiintiön käyttö 2004/2005 (4)

2 776

9 585

11 380

76 301

25 978

308 934

20 278

6 803

462 906

2

11

4

14

13

55

15

11

22

Kiintiön käyttö 2005/2006 (5)

2 600

8 565

10 748

55 985

19 313

195 038

20 085

3 657

315 991

2

10

4

10

10

35

14

6

15

(1) ja (2)

Komission asiakirja SEC(2002) 95 lopullinen, 30.1.2002, sekä asiakirjat CONF-H 21/02, CONF-PL 45/02 ja CONF-SI 21/02, 20.6.2002.

| (3) | Asetuksessa (EY) N:o 1788/2003 oleva liite I. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksessa (EY) N:o 1788/2003 oleva liite I.

| (4) | Jäsenvaltioiden vastaukset asetuksen (EY) N:o 595/2004 26 artiklassa tarkoitettuun kyselylomakkeeseen (12 kuukauden tiedot on ekstrapoloitu 11 kuukauden tietojen perusteella Viroa lukuun ottamatta) sekä Puolan maksajavirasto (ARR) ja Slovenia maksajavirasto ARSKTRP). |
| --- | --- |

(4)

Jäsenvaltioiden vastaukset asetuksen (EY) N:o 595/2004 26 artiklassa tarkoitettuun kyselylomakkeeseen (12 kuukauden tiedot on ekstrapoloitu 11 kuukauden tietojen perusteella Viroa lukuun ottamatta) sekä Puolan maksajavirasto (ARR) ja Slovenia maksajavirasto ARSKTRP).

| (5) | Jäsenvaltioiden vastaukset asetuksen (EY) N:o 595/2004 26 artiklassa tarkoitettuun kyselylomakkeeseen. |
| --- | --- |

(5)

Jäsenvaltioiden vastaukset asetuksen (EY) N:o 595/2004 26 artiklassa tarkoitettuun kyselylomakkeeseen.

Tuottajien ilmoittamat suoramyyntiluvut ovat järjestelmällisesti pienemmät kuin tilastolliset arviot

| 20. | Taulukon 3 tiedoista ilmenee, että kahdelta ensimmäiseltä kiintiövuodelta (2004–2005 ja 2005–2006) ilmoitetut suoramyyntiluvut vastasivat vain vähäistä prosenttiosuutta myönnetyistä kiintiöistä. Kun otetaan huomioon kaikki kahdeksan KIE-maata, kirjatut suoramyyntimäärät eroavat myönnetyistä viitemääristä yli miljoonan tonnin verran. Ilmiötä selittää ainakin osittain se, ettei tilastotietoja ollut eikä suoramyynnin arvioimiseksi käytetyllä menetelmällä päästy lähelle totuutta. Tämä johti siihen, että tulevien jäsenvaltioiden suoramyynnin kiintiöiden tarve arvioitiin huomattavasti todellista suuremmaksi. Tilanne hyödytti ammattituottajia, jotka toimittavat kaiken tuotantonsa meijereihin ja joiden kuitenkin sallittiin hakea suoramyynnin kiintiöitä, jotka sitten muunnettiin toimituskiintiöiksi. |
| --- | --- |

20.

Taulukon 3 tiedoista ilmenee, että kahdelta ensimmäiseltä kiintiövuodelta (2004–2005 ja 2005–2006) ilmoitetut suoramyyntiluvut vastasivat vain vähäistä prosenttiosuutta myönnetyistä kiintiöistä. Kun otetaan huomioon kaikki kahdeksan KIE-maata, kirjatut suoramyyntimäärät eroavat myönnetyistä viitemääristä yli miljoonan tonnin verran. Ilmiötä selittää ainakin osittain se, ettei tilastotietoja ollut eikä suoramyynnin arvioimiseksi käytetyllä menetelmällä päästy lähelle totuutta. Tämä johti siihen, että tulevien jäsenvaltioiden suoramyynnin kiintiöiden tarve arvioitiin huomattavasti todellista suuremmaksi. Tilanne hyödytti ammattituottajia, jotka toimittavat kaiken tuotantonsa meijereihin ja joiden kuitenkin sallittiin hakea suoramyynnin kiintiöitä, jotka sitten muunnettiin toimituskiintiöiksi.

| 21. | Kun tuoreita suoramyynnin tilastotietoja verrataan kahden ensimmäisen kiintiövuoden ajalta ilmoitettuihin määriin (taulukko 4), voidaan havaita, että suuri osa toteutuneesta suoramyynnistä ei ole kiintiöitä hallinnoivien elinten tiedossa eikä sitä sisällytetä kansalliseen viitemäärään. Suoramyynnistä jäi ilmoittamatta yli 80 prosenttia Virossa ja Unkarissa, 60–70 prosenttia Sloveniassa, 60–65 prosenttia Puolassa ja hieman alle 40 prosenttia Liettuassa. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen kuluessa Viron, Liettuan, Unkarin ja Slovenian viranomaiset myönsivät, ettei kaikkea suoramyyntiä ilmoiteta.
  Taulukko 4
  Suoramyyntiä koskevat tilastot ja ilmoitettu suoramyynti













  (1000 tonnia) |
| --- | --- |
| Suoramyynti | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK |
| Kalenterivuoden tilastotiedot |
| 1997 | e.s. | 74 | 467 | e.s. | 146 | 1 663 | e.s. | 59 |
| 1998 | e.s. | 75 | 345 | e.s. | 150 | 1 953 | e.s. | 62 |
| 1999 | e.s. | 85 | 294 | e.s. | 148 | 2 141 | e.s. | 65 |
| 2000 | 22 | 97 | 309 | e.s. | 147 | 1 700 | 91 | e.s. |
| 2001 | 21 | 120 | 330 | 192 | 85 | 1 239 | 84 | e.s. |
| 2002 | 13 | 63 | e.s. | 142 | 77 | 1 141 | 119 | 31 |
| 2003 | 4 | 53 | e.s. | 124 | 168 | 1 318 | 78 | 32 |
| 2004 | 2 | 67 | e.s. | 76 | 116 | 869 | 65 | 13 |
| 2005 | 4 | 66 | e.s. | 91 | 159 | 484 | 58 | 7 |
| Kiintiövuoden osalta ilmoitetut määrät |
| 2004/2005 | 3 | 10 | 11 | 76 | 26 | 309 | 20 | 7 |
| 2005/2006 | 3 | 9 | 11 | 56 | 19 | 195 | 21 | 4 |
| CZ: Kertomus komissiolle rakenneuudistusvarannon vapauttamista varten.
  EE: Maatalousministeriö (1997) sekä kertomus komissiolle rakenneuudistusvarannon vapauttamista varten (1998–2005). Koko vuoden 2005 tiedot on ekstrapoloitu 9 kuukauden perusteella.
  LV: Additional information to the position paper of the Republic of Latvia (CONF-LV 26/02).
  LT: Maatalousministeriö (2001–2004) sekä kertomus komissiolle rakenneuudistusvarannon vapauttamista varten (2005).
  HU: Unkarin tilastokeskus (KSH).
  PL: Puolan tilastokeskus (1997–1999) sekä kertomus komissiolle rakenneuudistusvarannon vapauttamista varten (2000–2005).
  SI: Kertomus komissiolle rakenneuudistusvarannon vapauttamista varten.
  SK: Maksajavirasto APA (1997–1999) sekä kertomus komissiolle rakenneuudistusvarannon vapauttamista varten (2002–2005).
  Vastaukset asetuksen (EY) N:o 595/2004 26 artiklassa tarkoitettuun kyselylomakkeeseen sekä maksajavirastojen antamat tiedot (PL ja SI). Kiintiövuoden 2004–2005 (11 kuukautta) tiedot on ekstrapoloitu kattamaan koko vuosi (CZ, LV, LT, HU ja SK). |

21.

Kun tuoreita suoramyynnin tilastotietoja verrataan kahden ensimmäisen kiintiövuoden ajalta ilmoitettuihin määriin (taulukko 4), voidaan havaita, että suuri osa toteutuneesta suoramyynnistä ei ole kiintiöitä hallinnoivien elinten tiedossa eikä sitä sisällytetä kansalliseen viitemäärään. Suoramyynnistä jäi ilmoittamatta yli 80 prosenttia Virossa ja Unkarissa, 60–70 prosenttia Sloveniassa, 60–65 prosenttia Puolassa ja hieman alle 40 prosenttia Liettuassa. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen kuluessa Viron, Liettuan, Unkarin ja Slovenian viranomaiset myönsivät, ettei kaikkea suoramyyntiä ilmoiteta.

Taulukko 4

Suoramyyntiä koskevat tilastot ja ilmoitettu suoramyynti

(1000 tonnia)

Suoramyynti

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Kalenterivuoden tilastotiedot

1997

e.s.

74

467

e.s.

146

1 663

e.s.

59

1998

e.s.

75

345

e.s.

150

1 953

e.s.

62

1999

e.s.

85

294

e.s.

148

2 141

e.s.

65

2000

22

97

309

e.s.

147

1 700

91

e.s.

2001

21

120

330

192

85

1 239

84

e.s.

2002

13

63

e.s.

142

77

1 141

119

31

2003

4

53

e.s.

124

168

1 318

78

32

2004

2

67

e.s.

76

116

869

65

13

2005

4

66

e.s.

91

159

484

58

7

Kiintiövuoden osalta ilmoitetut määrät

2004/2005

3

10

11

76

26

309

20

7

2005/2006

3

9

11

56

19

195

21

4

CZ: Kertomus komissiolle rakenneuudistusvarannon vapauttamista varten.

EE: Maatalousministeriö (1997) sekä kertomus komissiolle rakenneuudistusvarannon vapauttamista varten (1998–2005). Koko vuoden 2005 tiedot on ekstrapoloitu 9 kuukauden perusteella.

LV: Additional information to the position paper of the Republic of Latvia (CONF-LV 26/02).

LT: Maatalousministeriö (2001–2004) sekä kertomus komissiolle rakenneuudistusvarannon vapauttamista varten (2005).

HU: Unkarin tilastokeskus (KSH).

PL: Puolan tilastokeskus (1997–1999) sekä kertomus komissiolle rakenneuudistusvarannon vapauttamista varten (2000–2005).

SI: Kertomus komissiolle rakenneuudistusvarannon vapauttamista varten.

SK: Maksajavirasto APA (1997–1999) sekä kertomus komissiolle rakenneuudistusvarannon vapauttamista varten (2002–2005).

Vastaukset asetuksen (EY) N:o 595/2004 26 artiklassa tarkoitettuun kyselylomakkeeseen sekä maksajavirastojen antamat tiedot (PL ja SI). Kiintiövuoden 2004–2005 (11 kuukautta) tiedot on ekstrapoloitu kattamaan koko vuosi (CZ, LV, LT, HU ja SK).

| 22. | Kiintiöjärjestelmä vastaa tarkoitustaan vain, jos jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset tarkastavat, että kiintiöiden haltijat ilmoittavat suoramyyntinsä kokonaisuudessaan. Viranomaisilla täytyy siis olla tarvittavat tiedot, joiden perusteella ne voivat vahvistaa edes likimääräisesti, että tuottajat, joilla ei ole asianmukaisia kiintiöitä, eivät pidä tuottamaansa maitoa kaupan, vaan käyttävät koko määrän. |
| --- | --- |

22.

Kiintiöjärjestelmä vastaa tarkoitustaan vain, jos jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset tarkastavat, että kiintiöiden haltijat ilmoittavat suoramyyntinsä kokonaisuudessaan. Viranomaisilla täytyy siis olla tarvittavat tiedot, joiden perusteella ne voivat vahvistaa edes likimääräisesti, että tuottajat, joilla ei ole asianmukaisia kiintiöitä, eivät pidä tuottamaansa maitoa kaupan, vaan käyttävät koko määrän.

Komissio vapautti erityisen rakenneuudistusvarannon vaikeasti tarkistettavien tietojen perusteella

| 23. | Keski- ja Itä-Euroopan uusien jäsenvaltioiden oli määrä esittää komissiolle 31. joulukuuta 2005 mennessä raportti, jossa ne kuvaavat yksityiskohtaisesti maansa maitoalan rakenneuudistuksen tuloksia ja suuntauksia (12). Erityinen rakenneuudistusvaranto oli mahdollista vapauttaa 1. huhtikuuta 2006 alkaen siinä määrin kuin maidon ja maitotuotteiden tilalla tapahtuva kulutus oli kussakin näistä maista laskenut Viron ja Latvian osalta vuodesta 1998 ja Tšekin, Liettuan, Unkarin, Puolan, Slovenian ja Slovakian osalta vuodesta 2000. |
| --- | --- |

23.

Keski- ja Itä-Euroopan uusien jäsenvaltioiden oli määrä esittää komissiolle 31. joulukuuta 2005 mennessä raportti, jossa ne kuvaavat yksityiskohtaisesti maansa maitoalan rakenneuudistuksen tuloksia ja suuntauksia (12). Erityinen rakenneuudistusvaranto oli mahdollista vapauttaa 1. huhtikuuta 2006 alkaen siinä määrin kuin maidon ja maitotuotteiden tilalla tapahtuva kulutus oli kussakin näistä maista laskenut Viron ja Latvian osalta vuodesta 1998 ja Tšekin, Liettuan, Unkarin, Puolan, Slovenian ja Slovakian osalta vuodesta 2000.

| 24. | Komissio vapautti näiden raporttien perusteella kyseisten jäsenvaltioiden osalta koko erityisen rakenneuudistusvarannon eli yhteensä 671 418 tonnia, mikä mahdollisti näille jäsenvaltioille alun perin myönnettyjen viitemäärien lisäämisen 3,7 prosentilla (13). |
| --- | --- |

24.

Komissio vapautti näiden raporttien perusteella kyseisten jäsenvaltioiden osalta koko erityisen rakenneuudistusvarannon eli yhteensä 671 418 tonnia, mikä mahdollisti näille jäsenvaltioille alun perin myönnettyjen viitemäärien lisäämisen 3,7 prosentilla (13).

| 25. | Suoramyyntiä ja omaa käyttöä koskevat luvut eivät ole kovin luotettavia, mutta toimittamattoman maidon jakaminen näihin kahteen tilastointiluokkaan oli vaikeaa, joten komissio käytti pääasiallisena arviointiperusteena jäsenvaltioiden ilmoittamaa oman käytön kehitystä. Komissio ei kyseenalaistanut kansallisten viranomaisten ilmoittamia tietoja edes tehtyään ristiintarkastuksia maitokiintiöiden toteuttamista koskeviin vuosittaisiin kyselylomakkeisiin annettujen vastausten kanssa. Kaikki asianomaiset jäsenvaltiot Liettuaa lukuun ottamatta ilmoittivat maidon ja maitotuotteiden oman käytön tiloilla vähentyneen. |
| --- | --- |

25.

Suoramyyntiä ja omaa käyttöä koskevat luvut eivät ole kovin luotettavia, mutta toimittamattoman maidon jakaminen näihin kahteen tilastointiluokkaan oli vaikeaa, joten komissio käytti pääasiallisena arviointiperusteena jäsenvaltioiden ilmoittamaa oman käytön kehitystä. Komissio ei kyseenalaistanut kansallisten viranomaisten ilmoittamia tietoja edes tehtyään ristiintarkastuksia maitokiintiöiden toteuttamista koskeviin vuosittaisiin kyselylomakkeisiin annettujen vastausten kanssa. Kaikki asianomaiset jäsenvaltiot Liettuaa lukuun ottamatta ilmoittivat maidon ja maitotuotteiden oman käytön tiloilla vähentyneen.

| 26. | Komissiolle toimitettujen tietojen luotettavuutta voidaan kuitenkin epäillä. Esimerkiksi Tšekissä oman käytön merkittävä väheneminen vuosina 2000–2004 johtuu ensi sijassa maidontuotannon vähenemisestä; markkinoille tarkoitettu tuotanto lisääntyi vain 0,8 prosenttia. Latvian ja Slovakian viranomaisten toimittamat omaan käyttöön liittyvät tilastot eroavat suuresti niistä samoja ajanjaksoja koskevista tiedoista, joita käytettiin liittymisneuvotteluissa. Liettuan erityinen varanto vapautettiin kokonaan, vaikka kansallisten viranomaisten antamista tilastotiedoista ei käynyt ilmi, että oma käyttö olisi laskenut merkittävästi. Viron, Unkarin, Puolan ja Slovenian tilastoja vertaamalla (taulukko 5) voidaan todeta, että tuotanto omaan käyttöön arvioitiin kyseisten jäsenvaltioiden toimittamissa raporteissa todellista vähäisemmäksi ja/tai suoramyynti ilmoitettiin liian pienenä.
  Taulukko 5
  Omaan kulutukseen käytetyn maidon määrä verrattuna kaupan pitämättä jätetyn maidon määrään















  (1000 tonnia) |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Lähestymistapa 1
  Oma käyttö jäsenvaltioiden kertomusten mukaan | Lähestymistapa 2
  Arvioitu oma kulutus (tuotetut määrät, joita ei ilmoitettu) |
| 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2004/2005 | 2005/2006 |
| CZ | | | 199 | 174 | 197 | 114 | 70 | 70 | 63 | 72 |
| EE | 108 | 122 | 111 | 122 | 43 | 66 | 63 | 37 | 123 | 93 |
| LV | 381 | 349 | 357 | 343 | 350 | 302 | 268 | 251 | 271 | 232 |
| LT | e.s. | e.s. | e.s. | 554 | 663 | 629 | 632 | 614 | 563 | 615 |
| HU | 68 | 63 | 53 | 65 | 28 | 26 | 22 | 20 | 284 | 344 |
| PL | | | 3 408 | 3 409 | 3 296 | 3 039 | 2 802 | 2 625 | 3 167 | 2 814 |
| SI | | | 99 | 96 | 119 | 85 | 82 | 79 | 131 | 120 |
| SK | 234 | 176 | 169 | 167 | 163 | 134 | 128 | 102 | 123 | 87 |
| Lähestymistapa 1: Kertomukset komissiolle rakenneuudistusvarannon vapauttamista varten. Viitevuosi alleviivattu.
  Lähestymistapa 2: Kalenterivuoden tuotannon (kertomukset komissiolle rakenneuudistusvarannon vapauttamista varten) ja maksajavirastoille ilmoitettujen määrien (vastaukset asetuksen (EY) N:o 595/2004 26 artiklassa tarkoitettuun kyselylomakkeeseen) välinen erotus. |

26.

Komissiolle toimitettujen tietojen luotettavuutta voidaan kuitenkin epäillä. Esimerkiksi Tšekissä oman käytön merkittävä väheneminen vuosina 2000–2004 johtuu ensi sijassa maidontuotannon vähenemisestä; markkinoille tarkoitettu tuotanto lisääntyi vain 0,8 prosenttia. Latvian ja Slovakian viranomaisten toimittamat omaan käyttöön liittyvät tilastot eroavat suuresti niistä samoja ajanjaksoja koskevista tiedoista, joita käytettiin liittymisneuvotteluissa. Liettuan erityinen varanto vapautettiin kokonaan, vaikka kansallisten viranomaisten antamista tilastotiedoista ei käynyt ilmi, että oma käyttö olisi laskenut merkittävästi. Viron, Unkarin, Puolan ja Slovenian tilastoja vertaamalla (taulukko 5) voidaan todeta, että tuotanto omaan käyttöön arvioitiin kyseisten jäsenvaltioiden toimittamissa raporteissa todellista vähäisemmäksi ja/tai suoramyynti ilmoitettiin liian pienenä.

Taulukko 5

Omaan kulutukseen käytetyn maidon määrä verrattuna kaupan pitämättä jätetyn maidon määrään

(1000 tonnia)

Jäsenvaltio

Lähestymistapa 1

Oma käyttö jäsenvaltioiden kertomusten mukaan

Lähestymistapa 2

Arvioitu oma kulutus (tuotetut määrät, joita ei ilmoitettu)

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2004/2005

2005/2006

CZ

199

174

197

114

70

70

63

72

EE

108

122

111

122

43

66

63

37

123

93

LV

381

349

357

343

350

302

268

251

271

232

LT

e.s.

e.s.

e.s.

554

663

629

632

614

563

615

HU

68

63

53

65

28

26

22

20

284

344

PL

3 408

3 409

3 296

3 039

2 802

2 625

3 167

2 814

SI

99

96

119

85

82

79

131

120

SK

234

176

169

167

163

134

128

102

123

87

Lähestymistapa 1: Kertomukset komissiolle rakenneuudistusvarannon vapauttamista varten. Viitevuosi alleviivattu.

Lähestymistapa 2: Kalenterivuoden tuotannon (kertomukset komissiolle rakenneuudistusvarannon vapauttamista varten) ja maksajavirastoille ilmoitettujen määrien (vastaukset asetuksen (EY) N:o 595/2004 26 artiklassa tarkoitettuun kyselylomakkeeseen) välinen erotus.

TILAKOHTAISTEN VIITEMÄÄRIEN MYÖNTÄMINEN (TILAKOHTAISET KIINTIÖT)

Viitekaudet vaihtelevat maittain liittymisasiakirjojen mukaisesti

| 27. | Jäsenvaltioiden viranomaiset ilmoittivat tilakohtaiset viitemäärät tuottajille ennen ensimmäisen kiintiövuoden alkua. Puola ja Slovenia, joiden täytyi soveltaa tilakohtaisia viitemääriä vasta 1. huhtikuuta 2005 alkaen, voivat kuitenkin myöntää tilakohtaiset kiintiöt kiintiövuodeksi 2004–2005, ja ne jatkoivat kyseisten kiintiöiden voimassaoloa kiintiövuodeksi 2005–2006. |
| --- | --- |

27.

Jäsenvaltioiden viranomaiset ilmoittivat tilakohtaiset viitemäärät tuottajille ennen ensimmäisen kiintiövuoden alkua. Puola ja Slovenia, joiden täytyi soveltaa tilakohtaisia viitemääriä vasta 1. huhtikuuta 2005 alkaen, voivat kuitenkin myöntää tilakohtaiset kiintiöt kiintiövuodeksi 2004–2005, ja ne jatkoivat kyseisten kiintiöiden voimassaoloa kiintiövuodeksi 2005–2006.

Alkuperäisten tilakohtaisten toimituskiintiöiden myöntäminen

| 28. | Unkari ja Slovakia eivät noudattaneet yhteisön asetusta (14) myöntäessään toimitusten tilakohtaisia viitemääriä, vaan niiden toimituskiintiöiden kokonaismäärä ylitti asetuksessa säädetyn enimmäismäärän (15). Kiintiöiden liiallisesta myöntämisestä aiheutui vaara, että käytettävissä oleva kansallinen viitemäärä ehtyy nopeasti, kun tuottajia kannustetaan lisäämään tuotantoa. |
| --- | --- |

28.

Unkari ja Slovakia eivät noudattaneet yhteisön asetusta (14) myöntäessään toimitusten tilakohtaisia viitemääriä, vaan niiden toimituskiintiöiden kokonaismäärä ylitti asetuksessa säädetyn enimmäismäärän (15). Kiintiöiden liiallisesta myöntämisestä aiheutui vaara, että käytettävissä oleva kansallinen viitemäärä ehtyy nopeasti, kun tuottajia kannustetaan lisäämään tuotantoa.

| 29. | Unkarin osalta kiintiöiden liiallisen myöntämisen ongelma ratkaistiin vasta kiintiövuonna 2006–2007, kun neuvosto antoi jäsenvaltioiden pyynnöstä komissiolle luvan muuntaa kansallisesta varannosta peräisin olevia suoramyynnin määriä toimitettaviksi määriksi kiintiövuoden 2005–2006 osalta (16). |
| --- | --- |

29.

Unkarin osalta kiintiöiden liiallisen myöntämisen ongelma ratkaistiin vasta kiintiövuonna 2006–2007, kun neuvosto antoi jäsenvaltioiden pyynnöstä komissiolle luvan muuntaa kansallisesta varannosta peräisin olevia suoramyynnin määriä toimitettaviksi määriksi kiintiövuoden 2005–2006 osalta (16).

| 30. | Slovakian viranomaiset huolehtivat siitä, etteivät tilakohtaiset toimituskiintiöt enää ylittäneet kansallista viitemäärää kiintiövuoden 2004–2005 päättyessä. Tasapainon saavuttamiseksi käytetty menetelmä ei kuitenkaan ollut yhteisön säännösten mukainen (17). Komissio hyväksyi Slovakian viranomaisten ehdotuksen kansallisten viitemäärien lopullisesta jaosta toimitusten ja suoramyynnin kesken kiintiövuodeksi 2004–2005, vaikka ehdotuksen mukaisesti toimituksiin osoitetut lisämäärät ylittivät tuottajien pyynnöstä muunnetun määrän. |
| --- | --- |

30.

Slovakian viranomaiset huolehtivat siitä, etteivät tilakohtaiset toimituskiintiöt enää ylittäneet kansallista viitemäärää kiintiövuoden 2004–2005 päättyessä. Tasapainon saavuttamiseksi käytetty menetelmä ei kuitenkaan ollut yhteisön säännösten mukainen (17). Komissio hyväksyi Slovakian viranomaisten ehdotuksen kansallisten viitemäärien lopullisesta jaosta toimitusten ja suoramyynnin kesken kiintiövuodeksi 2004–2005, vaikka ehdotuksen mukaisesti toimituksiin osoitetut lisämäärät ylittivät tuottajien pyynnöstä muunnetun määrän.

Alkuperäisten tilakohtaisten suoramyyntikiintiöiden myöntäminen

| 31. | Jäsenvaltioiden suoramyyntiä varten myöntämien tilakohtaisten kiintiöiden kokonaismäärät olivat yleensä huomattavasti pienemmät kuin kansallinen viitemäärä (taulukko 6). Puola on kuitenkin poikkeus tästä säännöstä. Puolalle myönnetty suoramyynnin kansallinen viitemäärä 464 017 tonnia osoittautui paljon tuottajien pyytämää pienemmäksi (715 921 tonnia). Puolan viranomaiset rajasivat näin ollen myönnettävät määrät 64 prosenttiin tuottajien pyytämistä.
  Taulukko 6
  Myönnetyt tilakohtaiset suoramyynnin kiintiöt (kiintiövuosi 2004–2005)













  (tonnia) |
| --- | --- |
| Määrä | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK |
| Suoramyynnin enimmäis-määrä
  (1) | 68 904 | 87 365 | 226 452 | 390 499 | 164 630 | 464 017 | 93 361 | 22 506 |
| Alun perin myönnetyt kokonaismäärät
  (2) | 4 360 | 11 585 | 96 580 | 115 698 | 20 018 | 458 190 | 69 446 | 11 250 |
| (2)/(1) | 6 % | 13 % | 43 % | 30 % | 12 % | 99 % | 74 % | 50 % |
| (1) Asetus (EY) N:o 1788/2003.
  (2) Kiintiövuoden 2004–2005 alussa tuottajille myönnetyt tilakohtaiset viitemäärät. (Maksajavirastoilta saadut tiedot.) |

31.

Jäsenvaltioiden suoramyyntiä varten myöntämien tilakohtaisten kiintiöiden kokonaismäärät olivat yleensä huomattavasti pienemmät kuin kansallinen viitemäärä (taulukko 6). Puola on kuitenkin poikkeus tästä säännöstä. Puolalle myönnetty suoramyynnin kansallinen viitemäärä 464 017 tonnia osoittautui paljon tuottajien pyytämää pienemmäksi (715 921 tonnia). Puolan viranomaiset rajasivat näin ollen myönnettävät määrät 64 prosenttiin tuottajien pyytämistä.

Taulukko 6

Myönnetyt tilakohtaiset suoramyynnin kiintiöt (kiintiövuosi 2004–2005)

(tonnia)

Määrä

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Suoramyynnin enimmäis-määrä

(1)

68 904

87 365

226 452

390 499

164 630

464 017

93 361

22 506

Alun perin myönnetyt kokonaismäärät

(2)

4 360

11 585

96 580

115 698

20 018

458 190

69 446

11 250

(2)/(1)

6 %

13 %

43 %

30 %

12 %

99 %

74 %

50 %

(1) Asetus (EY) N:o 1788/2003.

(2) Kiintiövuoden 2004–2005 alussa tuottajille myönnetyt tilakohtaiset viitemäärät. (Maksajavirastoilta saadut tiedot.)

Puolet maidontuottajista on ammattimaisia tuottajia, joille on myönnetty kiintiöitä

| 32. | Maidontuottajat liittyvät kiintiöjärjestelmään omasta aloitteestaan. Heille myönnetään pyynnöstä viitemäärät kansallisten viranomaisten vahvistamien sääntöjen mukaisesti. Useimmissa Keski- ja Itä-Euroopan uusissa jäsenvaltioissa noin puolet maidontuottajista jäi kiintiöjärjestelmän ulkopuolelle (taulukko 7 ja laatikko 3). Järjestelmään kuuluu arvion mukaan erityisen vähäinen osuus tuottajista Slovakiassa (6 prosenttia), Virossa (vajaat 20 prosenttia) ja Unkarissa (30–40 prosenttia). Tilintarkastustuomioistuin arvioi, että kahdeksassa uudessa Keski- ja Itä-Euroopan jäsenvaltiossa tuotetusta maidosta noin 3,6 miljoonaa tonnia (18), eli 17 prosenttia niiden kokonaistuotannosta, on kiintiöjärjestelmän ulkopuolella.
  Taulukko 7
  Maitotilojen määrä ja kiintiöiden haltijoiden määrä (Kiintiövuodet 2004–2005 ja 2005–2006)














  2004–2005 | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005–2006 |
| (1)
  Tiloja | 8 450 | 12 400 | 61 239 | 195 231 | 22 000 | 734 112 | 17 190 | 14 230 | 1 064 852 |
| 6 780 | 9 210 | 50 900 | 170 790 | 16 250 | 727 100 | 19 710 | 13 460 | 1 014 199 |
| (2)
  Toimituksia (tuottajat) | 2 950 | 1 585 | 24 409 | 99 384 | 5 194 | 310 460 | 10 148 | 800 | 454 930 |
| 2 871 | 1 525 | 22 919 | 86 601 | 4 821 | 284 475 | 9 509 | 740 | 413 461 |
| (3)
  Suoramyynti (tuottajat) | 252 | 443 | 2 253 | 22 516 | 1 284 | 76 014 | 2 624 | 99 | 105 485 |
| 264 | 437 | 1 808 | 16 027 | 1 561 | 52 837 | 2 509 | 100 | 75 543 |
| (4)
  Yhteensä | 2 991 | 1 859 | 25 457 | 112 073 | 6 076 | 374 000 | 10 575 | 814 | 533 845 |
| 2 903 | 1 752 | 24 039 | 98 387 | 5 980 | 330 019 | 9 956 | 766 | 473 802 |
| (5)
  Järjestelmään kuulumattomat tilat | 5 459 | 10 541 | 35 782 | 83 158 | 15 924 | 360 112 | 6 615 | 13 416 | 531 007 |
| 65 % | 85 % | 58 % | 43 % | 72 % | 49 % | 39 % | 94 % | 50 % |
| 3 877 | 7 458 | 26 861 | 72 403 | 10 270 | 397 081 | 9 754 | 12 694 | 540 397 |
| 57 % | 81 % | 53 % | 42 % | 63 % | 55 % | 50 % | 94 % | 53 % |
| (1) Kiintiövuosi 2004–2005: Kaikkien jäsenvaltioiden osalta Eurostatin tiedot vuodelta 2003, paitsi LV (vuoden 2004 tiedot tilastokeskus), LT (vuoden 2004 tiedot AIRBC) ja PL (vuoden 2004 tiedot ARR). Kiintiövuosi 2005–2006: Eurostatin tiedot vuodelta 2005.
  (2), (3) ja (4) Vastaukset asetuksen (EY) N:o 595/2004 26 artiklassa tarkoitettuun kyselylomakkeeseen sekä maksajavirastojen antamat tiedot (PL ja SI kiintiövuosi 2004–2005). |

32.

Maidontuottajat liittyvät kiintiöjärjestelmään omasta aloitteestaan. Heille myönnetään pyynnöstä viitemäärät kansallisten viranomaisten vahvistamien sääntöjen mukaisesti. Useimmissa Keski- ja Itä-Euroopan uusissa jäsenvaltioissa noin puolet maidontuottajista jäi kiintiöjärjestelmän ulkopuolelle (taulukko 7 ja laatikko 3). Järjestelmään kuuluu arvion mukaan erityisen vähäinen osuus tuottajista Slovakiassa (6 prosenttia), Virossa (vajaat 20 prosenttia) ja Unkarissa (30–40 prosenttia). Tilintarkastustuomioistuin arvioi, että kahdeksassa uudessa Keski- ja Itä-Euroopan jäsenvaltiossa tuotetusta maidosta noin 3,6 miljoonaa tonnia (18), eli 17 prosenttia niiden kokonaistuotannosta, on kiintiöjärjestelmän ulkopuolella.

Taulukko 7

Maitotilojen määrä ja kiintiöiden haltijoiden määrä (Kiintiövuodet 2004–2005 ja 2005–2006)

2004–2005

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Yhteensä

2005–2006

(1)

Tiloja

8 450

12 400

61 239

195 231

22 000

734 112

17 190

14 230

1 064 852

6 780

9 210

50 900

170 790

16 250

727 100

19 710

13 460

1 014 199

(2)

Toimituksia (tuottajat)

2 950

1 585

24 409

99 384

5 194

310 460

10 148

800

454 930

2 871

1 525

22 919

86 601

4 821

284 475

9 509

740

413 461

(3)

Suoramyynti (tuottajat)

252

443

2 253

22 516

1 284

76 014

2 624

99

105 485

264

437

1 808

16 027

1 561

52 837

2 509

100

75 543

(4)

Yhteensä

2 991

1 859

25 457

112 073

6 076

374 000

10 575

814

533 845

2 903

1 752

24 039

98 387

5 980

330 019

9 956

766

473 802

(5)

Järjestelmään kuulumattomat tilat

5 459

10 541

35 782

83 158

15 924

360 112

6 615

13 416

531 007

65 %

85 %

58 %

43 %

72 %

49 %

39 %

94 %

50 %

3 877

7 458

26 861

72 403

10 270

397 081

9 754

12 694

540 397

57 %

81 %

53 %

42 %

63 %

55 %

50 %

94 %

53 %

(1) Kiintiövuosi 2004–2005: Kaikkien jäsenvaltioiden osalta Eurostatin tiedot vuodelta 2003, paitsi LV (vuoden 2004 tiedot tilastokeskus), LT (vuoden 2004 tiedot AIRBC) ja PL (vuoden 2004 tiedot ARR). Kiintiövuosi 2005–2006: Eurostatin tiedot vuodelta 2005.

(2), (3) ja (4) Vastaukset asetuksen (EY) N:o 595/2004 26 artiklassa tarkoitettuun kyselylomakkeeseen sekä maksajavirastojen antamat tiedot (PL ja SI kiintiövuosi 2004–2005).

| 33. | Tuottajien vähäinen osallistuminen järjestelmään ei kuitenkaan ole riittävä syy epäillä uusien jäsenvaltioiden hallinnon kykyä hoitaa kiintiöjärjestelmän käyttöönottoa. On syytä pitää mielessä, että 70 prosentilla Keski- ja Itä-Euroopan uusien jäsenvaltioiden maitotiloista on enintään kaksi lehmää ja tilat niin ollen kuuluvat todennäköisesti omavarais- tai osittaiseen omavaraistuotantoon. Tällaisten pientilojen kokonaismäärä (680 000) on yli 25 prosenttia suurempi kuin ilman kiintiöitä olevien tilojen kokonaismäärä, mistä voidaan päätellä, että suurin osa ilman kiintiötä olevista tiloista todellakin on puoliammattimaisia tai muita kuin ammattimaisia tiloja. |
| --- | --- |

33.

Tuottajien vähäinen osallistuminen järjestelmään ei kuitenkaan ole riittävä syy epäillä uusien jäsenvaltioiden hallinnon kykyä hoitaa kiintiöjärjestelmän käyttöönottoa. On syytä pitää mielessä, että 70 prosentilla Keski- ja Itä-Euroopan uusien jäsenvaltioiden maitotiloista on enintään kaksi lehmää ja tilat niin ollen kuuluvat todennäköisesti omavarais- tai osittaiseen omavaraistuotantoon. Tällaisten pientilojen kokonaismäärä (680 000) on yli 25 prosenttia suurempi kuin ilman kiintiöitä olevien tilojen kokonaismäärä, mistä voidaan päätellä, että suurin osa ilman kiintiötä olevista tiloista todellakin on puoliammattimaisia tai muita kuin ammattimaisia tiloja.

| 34. | Tuottajien osallistuminen järjestelmään vaihtelee huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen. Tietyt jäsenvaltiot ovat sallineet pienten ja erittäin pienten kiintiöiden jakamisen ja kannustaneet siihen. Niin ollen Latviassa 12 prosentille ja Liettuassa kuudelle prosentille kiintiöitä saaneista tuottajista myönnettiin ensimmäiseksi kiintiövuodeksi alle 1 000 kilon viitemäärä (meijeritoimitukset ja/tai suoramyynti). Sitä vastoin Puolassa, Virossa, Unkarissa, Sloveniassa ja Tšekissä alle 1 000 kilon kiintiöt myönnettiin vähemmälle kuin kahdelle prosentille kiintiöitä saaneista tuottajista. Slovakiassa 1 000:ta kiloa pienempiä viitemääriä ei myönnetty lainkaan. Tšekissä ja Slovakiassa kiintiöitä myönnettiin etenkin suurille ammattituottajille, ja noin 75 prosentilla toimituskiintiön haltijoista on enemmän kuin 50 lehmää.

  Laatikko 3 – Ilman kiintiötä olevat maidontuottajat Liettuassa ja SlovakiassaLiettuassa 43 prosentille maidontuottajista ei myönnetty kiintiöitä.Liettuan liittyessä EU:hun maitoa tuotti suuri määrä tuottajia (195 231 tuottajaa), joista lähes kaikilla (95 prosentilla) oli enintään viisi lehmää. Rakenteiden keskittyminen on hidasta, mutta siitä on merkkinä muun muassa se, että vähintään kuuden lehmän tilat lisääntyivät vuosina 2001–2005. (Vuonna 2001 tällaisia tiloja oli 4 501, mikä vastaa kahta prosenttia tiloista, kun niitä vuonna 2005 oli 11 242 eli 6,2 prosenttia tiloista.) Samaan aikaan maanomistuksen yksityistämisestä johtuvien hyvin pienten tilojen määrä vähenee, mutta niitä on edelleen paljon.Tarkastuksessa ilmeni, että maitokiintiöistä oli tiedotettu tehokkaasti kaikille tuottajille. Liettuan maitoalan erityispiirteet huomioon ottaen maan viranomaisten ensimmäisen kiintiövuoden kohdalla saavuttamaa 57 prosentin kattavuutta voidaan pitää kohtuullisena.Kiintiövuodeksi 2004–2005 myönnettiin kiintiöitä 77 484 tuottajalle, joilla oli vain yksi tai kaksi lehmää, vaikka tällaisia tuottajia on kaikkiaan 138 591 (19). Erotus, 61 107 tuottajaa, muodostaa suurimman osan ilman kiintiöitä olevista tuottajista (joita on 63 723). On todennäköistä, että kyseiset ilman kiintiötä olevat tuottajat, joilla on yksi tai kaksi lehmää, harjoittavat omavarais- tai osittaista omavaraistuotantoa. On kiintiöitä hallinnoivien elinten tehtävä tarkastaa, että nämä tuottajat eivät myy tuotantoaan suoraan ilmoittamatta siitä.Slovakiassa 94 prosentille maidontuottajista ei myönnetty kiintiöitä.Slovakian maatalouselinkeino on jakautunut hyvin selvästi kahtia: perhetiloja on paljon (15 586 vuonna 2001 ja 9 853 vuonna 2005) ja kaupallisena yksikkönä toimivia tiloja vähemmän (2 087 vuonna 2001 ja 1 696 vuonna 2005). Vuonna 2005 perhetiloista 89 prosentilla oli vain yksi lehmä ja kymmenellä prosentilla kaksi tai kolme lehmää. Kaupallisista tiloista 38 prosentilla oli enemmän kuin 50 lehmää. Lypsylehmäkannasta ainoastaan kuusi prosenttia kuului perhetiloille ja 94 prosenttia kaupallisille tiloille.Slovakiassa oli käytössä maidon kiintiöjärjestelmä jo ennen maan liittymistä EU:hun. Siihen ei kuitenkaan kuulunut suoramyynnin kiintiöitä, ja toimituskiintiöitä myönnettiin vain tuottajille, jotka toimittivat meijereihin enemmän kuin 20 000 litraa vuodessa. Vuonna 2002 kiintiöitä oli 950 tuottajalla ja noin 1 000 pientä tuottajaa (20) myi maitoa suoraan tai toimitti meijereihin vuosittain vähemmän kuin 20 000 litraa maitoa.Ensimmäisenä kiintiövuonna 2004–2005 Slovakian viranomaiset myönsivät vain 814 toimitus- ja suoramyyntikiintiötä ja ottivat ensisijaisesti järjestelmään mukaan ammattimaisesti toimivia yksiköitä. Tarkastajien arvion mukaan 78 prosenttia toimituskiintiöiden haltijoista omistaa vähintään 50 lehmää ja 21 prosenttia 2–49 lehmää. Hyvin pienet kiintiöt, jotka vastaavat alle kahta lehmää, muodostavat yhden prosentin kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

34.

Tuottajien osallistuminen järjestelmään vaihtelee huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen. Tietyt jäsenvaltiot ovat sallineet pienten ja erittäin pienten kiintiöiden jakamisen ja kannustaneet siihen. Niin ollen Latviassa 12 prosentille ja Liettuassa kuudelle prosentille kiintiöitä saaneista tuottajista myönnettiin ensimmäiseksi kiintiövuodeksi alle 1 000 kilon viitemäärä (meijeritoimitukset ja/tai suoramyynti). Sitä vastoin Puolassa, Virossa, Unkarissa, Sloveniassa ja Tšekissä alle 1 000 kilon kiintiöt myönnettiin vähemmälle kuin kahdelle prosentille kiintiöitä saaneista tuottajista. Slovakiassa 1 000:ta kiloa pienempiä viitemääriä ei myönnetty lainkaan. Tšekissä ja Slovakiassa kiintiöitä myönnettiin etenkin suurille ammattituottajille, ja noin 75 prosentilla toimituskiintiön haltijoista on enemmän kuin 50 lehmää.

Laatikko 3 – Ilman kiintiötä olevat maidontuottajat Liettuassa ja SlovakiassaLiettuassa 43 prosentille maidontuottajista ei myönnetty kiintiöitä.Liettuan liittyessä EU:hun maitoa tuotti suuri määrä tuottajia (195 231 tuottajaa), joista lähes kaikilla (95 prosentilla) oli enintään viisi lehmää. Rakenteiden keskittyminen on hidasta, mutta siitä on merkkinä muun muassa se, että vähintään kuuden lehmän tilat lisääntyivät vuosina 2001–2005. (Vuonna 2001 tällaisia tiloja oli 4 501, mikä vastaa kahta prosenttia tiloista, kun niitä vuonna 2005 oli 11 242 eli 6,2 prosenttia tiloista.) Samaan aikaan maanomistuksen yksityistämisestä johtuvien hyvin pienten tilojen määrä vähenee, mutta niitä on edelleen paljon.Tarkastuksessa ilmeni, että maitokiintiöistä oli tiedotettu tehokkaasti kaikille tuottajille. Liettuan maitoalan erityispiirteet huomioon ottaen maan viranomaisten ensimmäisen kiintiövuoden kohdalla saavuttamaa 57 prosentin kattavuutta voidaan pitää kohtuullisena.Kiintiövuodeksi 2004–2005 myönnettiin kiintiöitä 77 484 tuottajalle, joilla oli vain yksi tai kaksi lehmää, vaikka tällaisia tuottajia on kaikkiaan 138 591 (19). Erotus, 61 107 tuottajaa, muodostaa suurimman osan ilman kiintiöitä olevista tuottajista (joita on 63 723). On todennäköistä, että kyseiset ilman kiintiötä olevat tuottajat, joilla on yksi tai kaksi lehmää, harjoittavat omavarais- tai osittaista omavaraistuotantoa. On kiintiöitä hallinnoivien elinten tehtävä tarkastaa, että nämä tuottajat eivät myy tuotantoaan suoraan ilmoittamatta siitä.Slovakiassa 94 prosentille maidontuottajista ei myönnetty kiintiöitä.Slovakian maatalouselinkeino on jakautunut hyvin selvästi kahtia: perhetiloja on paljon (15 586 vuonna 2001 ja 9 853 vuonna 2005) ja kaupallisena yksikkönä toimivia tiloja vähemmän (2 087 vuonna 2001 ja 1 696 vuonna 2005). Vuonna 2005 perhetiloista 89 prosentilla oli vain yksi lehmä ja kymmenellä prosentilla kaksi tai kolme lehmää. Kaupallisista tiloista 38 prosentilla oli enemmän kuin 50 lehmää. Lypsylehmäkannasta ainoastaan kuusi prosenttia kuului perhetiloille ja 94 prosenttia kaupallisille tiloille.Slovakiassa oli käytössä maidon kiintiöjärjestelmä jo ennen maan liittymistä EU:hun. Siihen ei kuitenkaan kuulunut suoramyynnin kiintiöitä, ja toimituskiintiöitä myönnettiin vain tuottajille, jotka toimittivat meijereihin enemmän kuin 20 000 litraa vuodessa. Vuonna 2002 kiintiöitä oli 950 tuottajalla ja noin 1 000 pientä tuottajaa (20) myi maitoa suoraan tai toimitti meijereihin vuosittain vähemmän kuin 20 000 litraa maitoa.Ensimmäisenä kiintiövuonna 2004–2005 Slovakian viranomaiset myönsivät vain 814 toimitus- ja suoramyyntikiintiötä ja ottivat ensisijaisesti järjestelmään mukaan ammattimaisesti toimivia yksiköitä. Tarkastajien arvion mukaan 78 prosenttia toimituskiintiöiden haltijoista omistaa vähintään 50 lehmää ja 21 prosenttia 2–49 lehmää. Hyvin pienet kiintiöt, jotka vastaavat alle kahta lehmää, muodostavat yhden prosentin kokonaismäärästä.

JÄRJESTELMÄN KÄYTTÖÖNOTTO JA HALLINNOINTI

Yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

| 35. | Yhteiselle maatalouspolitiikalle on ominaista, että sitä hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, joten jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat toimet maito- ja maitotuotealan maksun vahvistamista koskevien säännösten täytäntöönpanemiseksi (laatikko 1). Jäsenvaltioiden täytyy ilmoittaa komissiolle tietty määrä tietoja. Ne toimittavat vuosittain ennen 1. syyskuuta asianmukaisesti täytetyn kyselylomakkeen maksun laskemista varten (21). Lisäksi jäsenvaltioiden piti toimittaa komissiolle 1. syyskuuta 2004 (22) mennessä lyhyt selvitys jäsenvaltioiden kansallisten viitemäärien hallinnointijärjestelmästä (23). Komission muistutettua asiasta Maltan ja Slovenian viranomaiset antoivat lyhyen selvityksensä helmikuussa 2007 ja Puolan viranomaiset maaliskuussa 2007. |
| --- | --- |

35.

Yhteiselle maatalouspolitiikalle on ominaista, että sitä hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, joten jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat toimet maito- ja maitotuotealan maksun vahvistamista koskevien säännösten täytäntöönpanemiseksi (laatikko 1). Jäsenvaltioiden täytyy ilmoittaa komissiolle tietty määrä tietoja. Ne toimittavat vuosittain ennen 1. syyskuuta asianmukaisesti täytetyn kyselylomakkeen maksun laskemista varten (21). Lisäksi jäsenvaltioiden piti toimittaa komissiolle 1. syyskuuta 2004 (22) mennessä lyhyt selvitys jäsenvaltioiden kansallisten viitemäärien hallinnointijärjestelmästä (23). Komission muistutettua asiasta Maltan ja Slovenian viranomaiset antoivat lyhyen selvityksensä helmikuussa 2007 ja Puolan viranomaiset maaliskuussa 2007.

| 36. | Vaikka yhteisön säännökset ovat suoraan sovellettavia, kaikki uudet jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet maitokiintiöitä koskevaa yhteisön säännöstöä kansalliseen lainsäädäntöönsä tai hallinnollisiin määräyksiinsä. Viranomaisten Unkarissa, Liettuassa ja Slovakiassa hyväksymä lainsäädäntö antoi aiheen jäljempänä esitettyihin huomautuksiin. |
| --- | --- |

36.

Vaikka yhteisön säännökset ovat suoraan sovellettavia, kaikki uudet jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet maitokiintiöitä koskevaa yhteisön säännöstöä kansalliseen lainsäädäntöönsä tai hallinnollisiin määräyksiinsä. Viranomaisten Unkarissa, Liettuassa ja Slovakiassa hyväksymä lainsäädäntö antoi aiheen jäljempänä esitettyihin huomautuksiin.

| 37. | Asetuksessa (EY) N:o 1788/2003 ei anneta käytännön määritelmää siitä, mikä on ”toimitus”. Niin ollen Liettuan viranomaiset katsoivat, että toimitukset koskevat maitoa, joka voidaan myydä ostajalle. Tuottajan satunnaisesti korvauksetta luovuttamaa maitoerää ei siis tarvitse kirjata toimitukseksi. Tässä tapauksessa on olemassa vaara, että kiintiönsä ylittänyt tuottaja luovuttaa maitoa ilmaiseksi välttääkseen ylityksestä aiheutuvan maksun. Yhteisön säännösten mukaan jäsenvaltioiden on huolehdittava, että kaikki – myös korvauksetta – toimitettu maito ilmoitetaan. |
| --- | --- |

37.

Asetuksessa (EY) N:o 1788/2003 ei anneta käytännön määritelmää siitä, mikä on ”toimitus”. Niin ollen Liettuan viranomaiset katsoivat, että toimitukset koskevat maitoa, joka voidaan myydä ostajalle. Tuottajan satunnaisesti korvauksetta luovuttamaa maitoerää ei siis tarvitse kirjata toimitukseksi. Tässä tapauksessa on olemassa vaara, että kiintiönsä ylittänyt tuottaja luovuttaa maitoa ilmaiseksi välttääkseen ylityksestä aiheutuvan maksun. Yhteisön säännösten mukaan jäsenvaltioiden on huolehdittava, että kaikki – myös korvauksetta – toimitettu maito ilmoitetaan.

| 38. | Unkarissa tuottajien, jotka ovat muodostaneet osuusmeijerin, tilakohtaisten viitemäärien summaa voidaan käsitellä kiintiökokonaisuutena. Jos osa tuottajista ylittää tilakohtaisen kiintiönsä, tilanne tasapainotetaan osuusmeijerin tasolla. Jos kansallinen kiintiö on ylittynyt, osuusmeijeri ei joudu suorittamaan tästä aiheutuvaa maksua, jos siihen kuuluvien tuottajien yhteenlaskettu kiintiömäärä ei ole ylittynyt. EU:n säännöksissä kuitenkin säädetään, että tilakohtaiset viitemäärät voidaan yhdistää tällä tavoin vain siinä tapauksessa, että kyseinen osuusmeijeri on hyväksytty ostaja. Unkarin viranomaiset myönsivät tarkastuksen aikana, että kansallista lainsäädäntöä on syytä muuttaa sellaisten osuusmeijereiden osalta, jotka eivät ole hyväksyttyjä ostajia. |
| --- | --- |

38.

Unkarissa tuottajien, jotka ovat muodostaneet osuusmeijerin, tilakohtaisten viitemäärien summaa voidaan käsitellä kiintiökokonaisuutena. Jos osa tuottajista ylittää tilakohtaisen kiintiönsä, tilanne tasapainotetaan osuusmeijerin tasolla. Jos kansallinen kiintiö on ylittynyt, osuusmeijeri ei joudu suorittamaan tästä aiheutuvaa maksua, jos siihen kuuluvien tuottajien yhteenlaskettu kiintiömäärä ei ole ylittynyt. EU:n säännöksissä kuitenkin säädetään, että tilakohtaiset viitemäärät voidaan yhdistää tällä tavoin vain siinä tapauksessa, että kyseinen osuusmeijeri on hyväksytty ostaja. Unkarin viranomaiset myönsivät tarkastuksen aikana, että kansallista lainsäädäntöä on syytä muuttaa sellaisten osuusmeijereiden osalta, jotka eivät ole hyväksyttyjä ostajia.

| 39. | Unkari ja Slovakia pitivät mahdollisena, että tuottaja on samanaikaisesti hyväksytty ostaja. Näiden roolien yhdistäminen aiheuttaa tiettyjä riskejä, jotka on pidettävä mielessä riskianalyysin yhteydessä ja toimitettaessa tarkastuksia paikalla. Jos yksi ainoa toimija huolehtii koko asiakirjaketjusta (rekisterit, ilmoitukset, todentava aineisto, analyysien tulokset), tietojen manipuloinnin riski lisääntyy, mikäli kansallinen viitemäärä ylittyy ja siitä määrätään lisämaksu. Tässä tapauksessa tuottaja-ostajat antaisivat maksun laskemiseen tarvittavat tiedot ja myös joutuisivat maksamaan kyseisen maksun. |
| --- | --- |

39.

Unkari ja Slovakia pitivät mahdollisena, että tuottaja on samanaikaisesti hyväksytty ostaja. Näiden roolien yhdistäminen aiheuttaa tiettyjä riskejä, jotka on pidettävä mielessä riskianalyysin yhteydessä ja toimitettaessa tarkastuksia paikalla. Jos yksi ainoa toimija huolehtii koko asiakirjaketjusta (rekisterit, ilmoitukset, todentava aineisto, analyysien tulokset), tietojen manipuloinnin riski lisääntyy, mikäli kansallinen viitemäärä ylittyy ja siitä määrätään lisämaksu. Tässä tapauksessa tuottaja-ostajat antaisivat maksun laskemiseen tarvittavat tiedot ja myös joutuisivat maksamaan kyseisen maksun.

Jäsenvaltiot ottivat järjestelmät käyttöön aikataulussa, mutta järjestelmien vaihtelevaa laatua täytyy parantaa

| 40. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskäynnin kohteena olleet uudet jäsenvaltiot, Puola ja Slovenia mukaan lukien, olivat luoneet tarvittavat rakenteet, joiden ansiosta järjestelmä voitiin käynnistää ja maitokiintiöiden päivittäisestä hallinnoinnista huolehtia 1. toukokuuta 2004 alkaen. Hallinnoijat saivat ajoissa käyttöönsä operatiiviset toiminnot, joiden avulla he hallinnoivat viitemäärien haltijoihin sekä ostajiin liittyviä tiedostoja, täsmäyttävät ilmoitetut määrät viitemääriin, hyödyntävät kansallista varantoa, hallinnoivat kiintiöihin liittyviä tapahtumia (osto, vuokraus, siirto, perintö ja tuotannosta luopuminen) sekä mukauttavat toimitettuja määriä niiden rasvapitoisuuden perusteella. |
| --- | --- |

40.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskäynnin kohteena olleet uudet jäsenvaltiot, Puola ja Slovenia mukaan lukien, olivat luoneet tarvittavat rakenteet, joiden ansiosta järjestelmä voitiin käynnistää ja maitokiintiöiden päivittäisestä hallinnoinnista huolehtia 1. toukokuuta 2004 alkaen. Hallinnoijat saivat ajoissa käyttöönsä operatiiviset toiminnot, joiden avulla he hallinnoivat viitemäärien haltijoihin sekä ostajiin liittyviä tiedostoja, täsmäyttävät ilmoitetut määrät viitemääriin, hyödyntävät kansallista varantoa, hallinnoivat kiintiöihin liittyviä tapahtumia (osto, vuokraus, siirto, perintö ja tuotannosta luopuminen) sekä mukauttavat toimitettuja määriä niiden rasvapitoisuuden perusteella.

| 41. | Tätä yleistulosta on syytä korostaa, sillä tietyissä ”vanhoissa” jäsenvaltioissa maitokiintiöiden käyttöönottoa (vuodesta 1984 lähtien) seurasi pitkä epävarmuuden kausi, joka johtui laiminlyönneistä järjestelmän hallinnoinnissa ja lukuisista pitkistä oikeudenkäynneistä (24). |
| --- | --- |

41.

Tätä yleistulosta on syytä korostaa, sillä tietyissä ”vanhoissa” jäsenvaltioissa maitokiintiöiden käyttöönottoa (vuodesta 1984 lähtien) seurasi pitkä epävarmuuden kausi, joka johtui laiminlyönneistä järjestelmän hallinnoinnissa ja lukuisista pitkistä oikeudenkäynneistä (24).

| 42. | Uusissa jäsenvaltioissa tarkastettujen järjestelmien sisäisen tarkastuksen laatu osoittautui kuitenkin epätasaiseksi. Tarkastuksessa havaittiin, ettei toimia voitu aina jäljittää asianmukaisesti ja että kiintiötietokannan päivittäminen oli viivästynyt Tšekissä, Virossa, Liettuassa, Unkarissa, Puolassa ja Sloveniassa. Slovakiassa alun perin käyttöön otettu it-järjestelmä oli kehittymätön: yhdennetyn tietokannan puuttuessa Slovakian maatalousalan maksajaviraston hallinnoijat loivat kiintiövuoden alussa tilakohtaiset myönnetyt määrät sisältävän laskentataulukon ja kiintiövuoden lopussa toisen tiedoston, joka sisälsi toteutuneet tilakohtaiset toimitukset ja suoramyynnin. Maksajavirastolla ei ollut tietoa tuottajien tilanteen kehittymisestä kiintiövuoden mittaan. |
| --- | --- |

42.

Uusissa jäsenvaltioissa tarkastettujen järjestelmien sisäisen tarkastuksen laatu osoittautui kuitenkin epätasaiseksi. Tarkastuksessa havaittiin, ettei toimia voitu aina jäljittää asianmukaisesti ja että kiintiötietokannan päivittäminen oli viivästynyt Tšekissä, Virossa, Liettuassa, Unkarissa, Puolassa ja Sloveniassa. Slovakiassa alun perin käyttöön otettu it-järjestelmä oli kehittymätön: yhdennetyn tietokannan puuttuessa Slovakian maatalousalan maksajaviraston hallinnoijat loivat kiintiövuoden alussa tilakohtaiset myönnetyt määrät sisältävän laskentataulukon ja kiintiövuoden lopussa toisen tiedoston, joka sisälsi toteutuneet tilakohtaiset toimitukset ja suoramyynnin. Maksajavirastolla ei ollut tietoa tuottajien tilanteen kehittymisestä kiintiövuoden mittaan.

| 43. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastukseen mennessä komissio ei ollut vielä toimittanut ainoatakaan perusteellista tarkastusta paikalla uusissa jäsenvaltioissa varmistuakseen siitä, että järjestelmä toimi hyvin ja säännösten mukaiset tarkastukset suoritettiin ja että vertaisarviointien aikana havaitut puutteet oli korjattu. Tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen liittyvät komission käynnit uusissa jäsenvaltioissa vuonna 2005 eivät johtaneet nimenomaan maitokiintiöitä koskeviin huomioihin. |
| --- | --- |

43.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastukseen mennessä komissio ei ollut vielä toimittanut ainoatakaan perusteellista tarkastusta paikalla uusissa jäsenvaltioissa varmistuakseen siitä, että järjestelmä toimi hyvin ja säännösten mukaiset tarkastukset suoritettiin ja että vertaisarviointien aikana havaitut puutteet oli korjattu. Tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen liittyvät komission käynnit uusissa jäsenvaltioissa vuonna 2005 eivät johtaneet nimenomaan maitokiintiöitä koskeviin huomioihin.

Kansallisen varannon täydentäminen: jäsenvaltiot päätyivät erilaisiin vaihtoehtoihin

| 44. | Maidon kiintiöjärjestelmään kuuluu kansallisen varannon perustaminen erikseen toimituksia ja suoramyyntiä varten. Jäsenvaltiot voivat täydentää kansallista varantoa ottamalla takaisin käyttämättömät viitemäärät, tekemällä vähennyksiä siirroista tai kaikista kiintiöistä tehtävällä tasavähennyksellä. |
| --- | --- |

44.

Maidon kiintiöjärjestelmään kuuluu kansallisen varannon perustaminen erikseen toimituksia ja suoramyyntiä varten. Jäsenvaltiot voivat täydentää kansallista varantoa ottamalla takaisin käyttämättömät viitemäärät, tekemällä vähennyksiä siirroista tai kaikista kiintiöistä tehtävällä tasavähennyksellä.

| 45. | Jäsenvaltiot voivat siis päättää, onko syytä siirtää käyttämätön viitemäärä tai osa siitä kansalliseen varantoon, jos tuottaja ei pidä kaupan vähintään 70:tä prosenttia tilakohtaisesta viitemäärästään yhden kahdentoista kuukauden jakson aikana (25). Uusien jäsenvaltioiden käytännöt vaihtelevat maittain. Latviassa, Liettuassa, Unkarissa ja Tšekissä tuottajille ei aiheutunut seuraamuksia kiintiön vajaakäytöstä, koska ensimmäinen kiintiövuosi oli vain 11 kuukauden mittainen. Viron viranomaiset eivät ottaneet tätä seikkaa huomioon, vaan pienensivät kiintiöitä. Slovakian viranomaiset sovelsivat ensimmäisen kiintiövuoden 2004–2005 osalta seuraamusjärjestelmää (26), joka oli ollut voimassa jo ennen maan liittymistä EU:hun ja joka oli tiukempi kuin yhteisön säännösten mukainen järjestelmä. |
| --- | --- |

45.

Jäsenvaltiot voivat siis päättää, onko syytä siirtää käyttämätön viitemäärä tai osa siitä kansalliseen varantoon, jos tuottaja ei pidä kaupan vähintään 70:tä prosenttia tilakohtaisesta viitemäärästään yhden kahdentoista kuukauden jakson aikana (25). Uusien jäsenvaltioiden käytännöt vaihtelevat maittain. Latviassa, Liettuassa, Unkarissa ja Tšekissä tuottajille ei aiheutunut seuraamuksia kiintiön vajaakäytöstä, koska ensimmäinen kiintiövuosi oli vain 11 kuukauden mittainen. Viron viranomaiset eivät ottaneet tätä seikkaa huomioon, vaan pienensivät kiintiöitä. Slovakian viranomaiset sovelsivat ensimmäisen kiintiövuoden 2004–2005 osalta seuraamusjärjestelmää (26), joka oli ollut voimassa jo ennen maan liittymistä EU:hun ja joka oli tiukempi kuin yhteisön säännösten mukainen järjestelmä.

| 46. | Tuottajille, jota jotka eivät ole harjoittaneet kyseistä maataloustoimintaa tai ovat harjoittaneet sitä vain osittain, myönnettyjen määrien takaisin ottamista koskevia säännöksiä ei kuitenkaan sovelleta, jos kyseessä on ylivoimainen este tai tilanteeseen on perusteltu syy (27). Puolassa kiintiöitä päätettiin vuosina 2005 ja 2006 ottaa takaisin tuottajilta, jotka eivät olleet tuottaneet maitoa lainkaan tai olivat käyttäneet vähemmän kuin 70 prosenttia viitemäärästään. Noin 3 900 tuottajaa (yksi prosentti) ei tuottanut lainkaan maitoa kiintiövuonna 2004–2005. Tehtyään valituksen maksajavirastolle he saivat kuitenkin pitää koko kiintiönsä kiintiövuodeksi 2005–2006. Maksajaviraston (ARR) aluejohtajat arvioivat valitukset, vaikka kansallisia säännöksiä, jotka takaisivat niiden yhdenmukaisen käsittelyn, ei ole annettu. |
| --- | --- |

46.

Tuottajille, jota jotka eivät ole harjoittaneet kyseistä maataloustoimintaa tai ovat harjoittaneet sitä vain osittain, myönnettyjen määrien takaisin ottamista koskevia säännöksiä ei kuitenkaan sovelleta, jos kyseessä on ylivoimainen este tai tilanteeseen on perusteltu syy (27). Puolassa kiintiöitä päätettiin vuosina 2005 ja 2006 ottaa takaisin tuottajilta, jotka eivät olleet tuottaneet maitoa lainkaan tai olivat käyttäneet vähemmän kuin 70 prosenttia viitemäärästään. Noin 3 900 tuottajaa (yksi prosentti) ei tuottanut lainkaan maitoa kiintiövuonna 2004–2005. Tehtyään valituksen maksajavirastolle he saivat kuitenkin pitää koko kiintiönsä kiintiövuodeksi 2005–2006. Maksajaviraston (ARR) aluejohtajat arvioivat valitukset, vaikka kansallisia säännöksiä, jotka takaisivat niiden yhdenmukaisen käsittelyn, ei ole annettu.

Kansallisen varannon käyttö: menettelyt vaihtelevat

| 47. | Kansallisesta varannosta on tarkoitus jakaa kansallisten viranomaisten asettamin objektiivisin perustein kiintiöitä uusille tuottajille tai lisämääriä jo olemassa oleville tuottajille. Eräissä uusissa jäsenvaltioissa myöntämisperusteet olivat tarkoituksellisesti sellaiset, että ne sulkivat joitakin hakijoita järjestelmän ulkopuolelle. Tietyt jäsenvaltiot käyttivät kansallista varantoa lisäksi siihen, että ne muunsivat suuria määriä käytettävissä olevia suoramyynnin kiintiöitä toimituskiintiöiksi (laatikko 4).

  Laatikko 4 – Määrien myöntäminen kansallisesta varannostaPuolan lainsäädäntö ei sallinut kiintiöiden myöntämistä kansallisesta varannosta uusille tuottajille. Olemassa olevien tuottajien kiintiöitä sen sijaan ei ollut rajoitettu tuottajan pyytämän määrän perusteella. Eräät tuottajat saivat toisin sanoen tarvettaan suuremman viitemäärän, mikä johti kansallisen varannon toimituskiintiöiden nopeaan ehtymiseen.Liettuassa tuottajat, joilla oli vähemmän kuin viisi lehmää, eivät saaneet viitemääriä kansallisesta varannosta kiintiövuonna 2004–2005.Virossa ja Unkarissa kansallisesta varannosta myönnettiin kahtena ensimmäisenä kiintiövuonna systemaattisesti suoramyynnin kiintiöitä tuottajille, jotka eivät harjoittaneet eivätkä aikoneet harjoittaa suoramyyntiä. Tämän käytännön mahdollistivat myöntämisperusteet, joita sovellettiin Virossa (kokonaiskiintiön käyttöaste) ja Unkarissa (liian pieni toimituskiintiö).Unkarissa ja Slovakiassa myönnettiin lisää toimituskiintiöitä kiintiövuodeksi 2004–2005 vielä, kun toimituksille asetettu kansallinen varanto oli jo ylitetty. |
| --- | --- |

47.

Kansallisesta varannosta on tarkoitus jakaa kansallisten viranomaisten asettamin objektiivisin perustein kiintiöitä uusille tuottajille tai lisämääriä jo olemassa oleville tuottajille. Eräissä uusissa jäsenvaltioissa myöntämisperusteet olivat tarkoituksellisesti sellaiset, että ne sulkivat joitakin hakijoita järjestelmän ulkopuolelle. Tietyt jäsenvaltiot käyttivät kansallista varantoa lisäksi siihen, että ne muunsivat suuria määriä käytettävissä olevia suoramyynnin kiintiöitä toimituskiintiöiksi (laatikko 4).

Laatikko 4 – Määrien myöntäminen kansallisesta varannostaPuolan lainsäädäntö ei sallinut kiintiöiden myöntämistä kansallisesta varannosta uusille tuottajille. Olemassa olevien tuottajien kiintiöitä sen sijaan ei ollut rajoitettu tuottajan pyytämän määrän perusteella. Eräät tuottajat saivat toisin sanoen tarvettaan suuremman viitemäärän, mikä johti kansallisen varannon toimituskiintiöiden nopeaan ehtymiseen.Liettuassa tuottajat, joilla oli vähemmän kuin viisi lehmää, eivät saaneet viitemääriä kansallisesta varannosta kiintiövuonna 2004–2005.Virossa ja Unkarissa kansallisesta varannosta myönnettiin kahtena ensimmäisenä kiintiövuonna systemaattisesti suoramyynnin kiintiöitä tuottajille, jotka eivät harjoittaneet eivätkä aikoneet harjoittaa suoramyyntiä. Tämän käytännön mahdollistivat myöntämisperusteet, joita sovellettiin Virossa (kokonaiskiintiön käyttöaste) ja Unkarissa (liian pieni toimituskiintiö).Unkarissa ja Slovakiassa myönnettiin lisää toimituskiintiöitä kiintiövuodeksi 2004–2005 vielä, kun toimituksille asetettu kansallinen varanto oli jo ylitetty.

Käyttämättömiä suoramyynnin kiintiöitä muunnettiin runsaasti

| 48. | Kahdelle ensimmäiselle maidon kiintiövuodelle oli uusissa jäsenvaltioissa tyypillistä se, että toimituksia koskevassa kansallisessa varannossa oli liian vähän viitemääriä, kun taas suoramyynnin määriä jäi runsaasti käyttämättä. Edellä on jo käsitelty kaksiosaista ongelmaa, joka koostuu uusien jäsenvaltioiden suoramyynnin kiintiöiden tarpeen yliarvioimisesta ja suoramyynnin ilmoittamisesta liian pienenä (ks. kohdasta 20 eteenpäin). |
| --- | --- |

48.

Kahdelle ensimmäiselle maidon kiintiövuodelle oli uusissa jäsenvaltioissa tyypillistä se, että toimituksia koskevassa kansallisessa varannossa oli liian vähän viitemääriä, kun taas suoramyynnin määriä jäi runsaasti käyttämättä. Edellä on jo käsitelty kaksiosaista ongelmaa, joka koostuu uusien jäsenvaltioiden suoramyynnin kiintiöiden tarpeen yliarvioimisesta ja suoramyynnin ilmoittamisesta liian pienenä (ks. kohdasta 20 eteenpäin).

| 49. | Lisätäkseen käytettävissä olevia toimituskiintiöitä uudet jäsenvaltiot voivat tuottajan perustellusta pyynnöstä sallia suoramyynnin viitemäärien muuntamisen toimitusten viitemääriksi ja päinvastoin (28). Näitä säännöksiä sovellettiin innokkaasti kaikissa uusissa jäsenvaltioissa. Suoramyynnin kiintiöitä muunnettiin toimituskiintiöiksi erityisen runsaasti Tšekissä ja Baltian maissa (kaavio 3). |
| --- | --- |

49.

Lisätäkseen käytettävissä olevia toimituskiintiöitä uudet jäsenvaltiot voivat tuottajan perustellusta pyynnöstä sallia suoramyynnin viitemäärien muuntamisen toimitusten viitemääriksi ja päinvastoin (28). Näitä säännöksiä sovellettiin innokkaasti kaikissa uusissa jäsenvaltioissa. Suoramyynnin kiintiöitä muunnettiin toimituskiintiöiksi erityisen runsaasti Tšekissä ja Baltian maissa (kaavio 3).

Image

Toimitetun maidon rasvapitoisuus: tärkeä osatekijä, jota ei aina otettu huomioon

| 50. | Maitokiintiöillä rajoitetaan kaupan pidetyn maidon määrää, mutta toimitusten osalta niiden avulla rajoitetaan myös tuotetun rasvan määrää. Jokaiselle toimituskiintiölle asetetaan ominainen rasvapitoisuus eli tilakohtainen viiterasvapitoisuus, joka perustuu tuottajan aiempiin arvoihin. Jokaisen tuottajan toimittamia määriä mukautetaan ylös- tai alaspäin todellisen rasvapitoisuuden ja tilakohtaisen viiterasvapitoisuuden erotuksen perusteella. Viimeksi mainittu on siis tärkeä muuttuja laskettaessa lopullista toimitettua määrää. |
| --- | --- |

50.

Maitokiintiöillä rajoitetaan kaupan pidetyn maidon määrää, mutta toimitusten osalta niiden avulla rajoitetaan myös tuotetun rasvan määrää. Jokaiselle toimituskiintiölle asetetaan ominainen rasvapitoisuus eli tilakohtainen viiterasvapitoisuus, joka perustuu tuottajan aiempiin arvoihin. Jokaisen tuottajan toimittamia määriä mukautetaan ylös- tai alaspäin todellisen rasvapitoisuuden ja tilakohtaisen viiterasvapitoisuuden erotuksen perusteella. Viimeksi mainittu on siis tärkeä muuttuja laskettaessa lopullista toimitettua määrää.

| 51. | Virossa, Liettuassa, Unkarissa ja Slovakiassa jotkin tuottajat toimittivat kiintiövuonna 2004–2005 maitoa, vaikka heille ei ollut osoitettu kiintiöitä eikä viiterasvapitoisuutta. Puolassa järjestelmä ei havaitse tuottajia, joille on asetettu epärealistinen viiterasvapitoisuus (joka on vaihteluvälin 30–50g/kg ulkopuolella). Tilintarkastustuomioistuin yksilöi kiintiövuoden 2004–2005 osalta tuottajia, joiden viiterasvapitoisuus oli epänormaalin alhainen tai korkea. |
| --- | --- |

51.

Virossa, Liettuassa, Unkarissa ja Slovakiassa jotkin tuottajat toimittivat kiintiövuonna 2004–2005 maitoa, vaikka heille ei ollut osoitettu kiintiöitä eikä viiterasvapitoisuutta. Puolassa järjestelmä ei havaitse tuottajia, joille on asetettu epärealistinen viiterasvapitoisuus (joka on vaihteluvälin 30–50g/kg ulkopuolella). Tilintarkastustuomioistuin yksilöi kiintiövuoden 2004–2005 osalta tuottajia, joiden viiterasvapitoisuus oli epänormaalin alhainen tai korkea.

| 52. | Kun suoramyynnin määriä muunnetaan toimituksiksi, kyseistä viitemäärää vastaavaksi viiterasvapitoisuudeksi vahvistetaan 38 g/kg (29). Toimitusten viiterasvapitoisuus voi pysyä muuttumattomana vain, jos tuottaja perustelee asian toimivaltaista viranomaista tyydyttävällä tavalla. Tšekin, Liettuan ja Slovakian viranomaiset eivät ota tätä rajoitusta huomioon, vaan pitävät muuntamisen suorittanutta tuottajaa koskevan viiterasvapitoisuuden aina entisellään. |
| --- | --- |

52.

Kun suoramyynnin määriä muunnetaan toimituksiksi, kyseistä viitemäärää vastaavaksi viiterasvapitoisuudeksi vahvistetaan 38 g/kg (29). Toimitusten viiterasvapitoisuus voi pysyä muuttumattomana vain, jos tuottaja perustelee asian toimivaltaista viranomaista tyydyttävällä tavalla. Tšekin, Liettuan ja Slovakian viranomaiset eivät ota tätä rajoitusta huomioon, vaan pitävät muuntamisen suorittanutta tuottajaa koskevan viiterasvapitoisuuden aina entisellään.

TARKASTUKSET

| 53. | Yhteisön säännöksissä vaaditaan tietty määrä tarkastuksia (30). Jäsenvaltioiden täytyy tarkistaa tuottajien ja ostajien ilmoitusten oikeellisuus sekä huolehtia tarvittaessa siitä, että kansallisten viitemäärien ylitykseen vaikuttaneet tuottajat todella joutuvat suorittamaan ylittämisestä aiheutuvan maksun. |
| --- | --- |

53.

Yhteisön säännöksissä vaaditaan tietty määrä tarkastuksia (30). Jäsenvaltioiden täytyy tarkistaa tuottajien ja ostajien ilmoitusten oikeellisuus sekä huolehtia tarvittaessa siitä, että kansallisten viitemäärien ylitykseen vaikuttaneet tuottajat todella joutuvat suorittamaan ylittämisestä aiheutuvan maksun.

| 54. | Tarkastuksessa kävi ilmi, että tarkastusten suunnittelua ja toteutusta voidaan huomattavasti parantaa. |
| --- | --- |

54.

Tarkastuksessa kävi ilmi, että tarkastusten suunnittelua ja toteutusta voidaan huomattavasti parantaa.

Jäsenvaltiot suunnittelivat tarkastukset myöhään ja puutteellisesti

| 55. | Jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on laadittava kullekin kahdentoista kuukauden jaksolle valvontasuunnitelma riskianalyysin perusteella. Tarkastukset (tiloilla, maidon kuljetuksen aikana ja ostajan luona) on tehtävä kiintiövuoden aikana ja sen jälkeen, 18 kuukauden kuluessa kyseisen kiintiövuoden päättymisestä. |
| --- | --- |

55.

Jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on laadittava kullekin kahdentoista kuukauden jaksolle valvontasuunnitelma riskianalyysin perusteella. Tarkastukset (tiloilla, maidon kuljetuksen aikana ja ostajan luona) on tehtävä kiintiövuoden aikana ja sen jälkeen, 18 kuukauden kuluessa kyseisen kiintiövuoden päättymisestä.

| 56. | Tietyissä jäsenvaltioissa, kuten Latviassa, Liettuassa ja Puolassa, valvontasuunnitelmat julkaistiin myöhäisessä vaiheessa. Lisäksi valvontasuunnitelmaan pitäisi sisällyttää luettelo valituista ostajista ja tuottajista, mitä Unkarissa ja Slovakiassa ei kuitenkaan ollut tehty kiintiövuoden 2004–2005 osalta. |
| --- | --- |

56.

Tietyissä jäsenvaltioissa, kuten Latviassa, Liettuassa ja Puolassa, valvontasuunnitelmat julkaistiin myöhäisessä vaiheessa. Lisäksi valvontasuunnitelmaan pitäisi sisällyttää luettelo valituista ostajista ja tuottajista, mitä Unkarissa ja Slovakiassa ei kuitenkaan ollut tehty kiintiövuoden 2004–2005 osalta.

| 57. | Kiintiövuoden 2004–2005 tarkastuksia varten suoritettu riskianalyysi oli kehittymätöntä Unkarissa ja Slovakiassa. Tšekissä ja Latviassa riskianalyysi oli käytettävissä vasta maaliskuussa 2005 eli kiintiövuoden lopulla. Puolassa kiintiövuoden 2005–2006 mittaan toimitetut tarkastukset eivät perustuneet riskianalyysiin, joka tehtiin vasta kiintiövuoden päätyttyä. |
| --- | --- |

57.

Kiintiövuoden 2004–2005 tarkastuksia varten suoritettu riskianalyysi oli kehittymätöntä Unkarissa ja Slovakiassa. Tšekissä ja Latviassa riskianalyysi oli käytettävissä vasta maaliskuussa 2005 eli kiintiövuoden lopulla. Puolassa kiintiövuoden 2005–2006 mittaan toimitetut tarkastukset eivät perustuneet riskianalyysiin, joka tehtiin vasta kiintiövuoden päätyttyä.

| 58. | On syytä muistaa, että ilman kiintiötä olevat tuottajat tuottavat noin 17 prosenttia uusien jäsenvaltioiden maidosta. Suurin osa heistä on pieniä tuottajia, joilla on enintään neljä lehmää. Tilastolliset vertailut osoittavat kuitenkin, että tietty osuus näistä ilman kiintiötä olevista tuottajista pitää maitoa kaupan, lähinnä suoramyynnin kautta. Uudet jäsenvaltiot eivät yleensä ota riskianalyysissään huomioon tuottajia, joilla ei ole kiintiöitä. Koska näihin tuottajiin ei käytännöllisesti katsoen kohdisteta lainkaan tarkastuksia, kansallisilla viranomaisilla ei voi olla kohtuullista varmuutta siitä, että kaikki tuottajat ilmoittavat kaupan pitämänsä maitomäärät oikein. Se riski, että määrä ilmoitetaan liian pienenä, on kuitenkin vähäisempi toimitusten kuin suoramyynnin kohdalla. On hyvin vaikea tarkistaa, onko kiintiöiden ulkopuolinen suoramyynti ilmoitettu asianmukaisesti. Ilman kiintiötä olevien tuottajien toimitukset voidaan sitä vastoin tarkistaa ostajien kirjanpidon avulla. Tilintarkastustuomioistuin yksilöi pääasiassa Virossa, Liettuassa, Unkarissa ja Slovakiassa tuottajia, jotka olivat toimittaneet maitoa, vaikka heille ei ollut osoitettu toimituskiintiötä eikä tilakohtaista viiterasvapitoisuutta (31). |
| --- | --- |

58.

On syytä muistaa, että ilman kiintiötä olevat tuottajat tuottavat noin 17 prosenttia uusien jäsenvaltioiden maidosta. Suurin osa heistä on pieniä tuottajia, joilla on enintään neljä lehmää. Tilastolliset vertailut osoittavat kuitenkin, että tietty osuus näistä ilman kiintiötä olevista tuottajista pitää maitoa kaupan, lähinnä suoramyynnin kautta. Uudet jäsenvaltiot eivät yleensä ota riskianalyysissään huomioon tuottajia, joilla ei ole kiintiöitä. Koska näihin tuottajiin ei käytännöllisesti katsoen kohdisteta lainkaan tarkastuksia, kansallisilla viranomaisilla ei voi olla kohtuullista varmuutta siitä, että kaikki tuottajat ilmoittavat kaupan pitämänsä maitomäärät oikein. Se riski, että määrä ilmoitetaan liian pienenä, on kuitenkin vähäisempi toimitusten kuin suoramyynnin kohdalla. On hyvin vaikea tarkistaa, onko kiintiöiden ulkopuolinen suoramyynti ilmoitettu asianmukaisesti. Ilman kiintiötä olevien tuottajien toimitukset voidaan sitä vastoin tarkistaa ostajien kirjanpidon avulla. Tilintarkastustuomioistuin yksilöi pääasiassa Virossa, Liettuassa, Unkarissa ja Slovakiassa tuottajia, jotka olivat toimittaneet maitoa, vaikka heille ei ollut osoitettu toimituskiintiötä eikä tilakohtaista viiterasvapitoisuutta (31).

| 59. | Liettuaa lukuun ottamatta muissa tarkastuksen kohteena olleissa uusissa jäsenvaltioissa ei tehty järjestelmällisiä ristiintarkastuksia maitokiintiöt sisältävän tietokannan ja eläinrekisterin välillä. Vertailu auttaisi kuitenkin yksilöimään järjestelmään kohdistuvia selviä riskejä: kiintiöiden haltijat, joilla ei ole lypsylehmiä; lypsylehmien omistajat, joilla ei ole kiintiöitä; myönnetyt kiintiöt ja ilmoitetut määrät, jotka ovat epäsuhdassa karjan koon ja koostumuksen kanssa. Eräät jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet, että ristiintarkastuksia oli alettu tehdä tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten seurauksena. |
| --- | --- |

59.

Liettuaa lukuun ottamatta muissa tarkastuksen kohteena olleissa uusissa jäsenvaltioissa ei tehty järjestelmällisiä ristiintarkastuksia maitokiintiöt sisältävän tietokannan ja eläinrekisterin välillä. Vertailu auttaisi kuitenkin yksilöimään järjestelmään kohdistuvia selviä riskejä: kiintiöiden haltijat, joilla ei ole lypsylehmiä; lypsylehmien omistajat, joilla ei ole kiintiöitä; myönnetyt kiintiöt ja ilmoitetut määrät, jotka ovat epäsuhdassa karjan koon ja koostumuksen kanssa. Eräät jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet, että ristiintarkastuksia oli alettu tehdä tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten seurauksena.

Tarkastukset toimitettiin myöhäisessä vaiheessa ja dokumentoitiin puutteellisesti

| 60. | Liettuassa noudatettiin muodollisesti periaatetta, jonka mukaan osa tarkastuksista on tehtävä kiintiövuoden aikana (32), sillä neljä tuottajaa tarkastettiin 31. maaliskuuta 2005. Lähes kaikki tarkastukset toimitettiin siis kiintiövuoden päätyttyä. Unkarissa tuottajia ei tarkastettu lainkaan kiintiövuoden 2004–2005 kuluessa, vaan vasta syyskuussa 2006. |
| --- | --- |

60.

Liettuassa noudatettiin muodollisesti periaatetta, jonka mukaan osa tarkastuksista on tehtävä kiintiövuoden aikana (32), sillä neljä tuottajaa tarkastettiin 31. maaliskuuta 2005. Lähes kaikki tarkastukset toimitettiin siis kiintiövuoden päätyttyä. Unkarissa tuottajia ei tarkastettu lainkaan kiintiövuoden 2004–2005 kuluessa, vaan vasta syyskuussa 2006.

| 61. | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi paikalla toimitettujen tarkastusten aikana joitakin puutteita:






  — | Tšekissä (kiintiövuonna 2004–2005) ja Sloveniassa (kiintiövuonna 2005–2006) tarkastusmenettelyt eivät olleet riittävän täsmällisiä eivätkä taanneet yhdenmukaisia tarkastuksia. Kumpikin jäsenvaltio on ilmoittanut tilitarkastustuomioistuimelle, että toista kiintiövuotta varten valvontaohjeita oli huomattavasti parannettu. |
| --- | --- | --- |

61.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi paikalla toimitettujen tarkastusten aikana joitakin puutteita:

—

Tšekissä (kiintiövuonna 2004–2005) ja Sloveniassa (kiintiövuonna 2005–2006) tarkastusmenettelyt eivät olleet riittävän täsmällisiä eivätkä taanneet yhdenmukaisia tarkastuksia. Kumpikin jäsenvaltio on ilmoittanut tilitarkastustuomioistuimelle, että toista kiintiövuotta varten valvontaohjeita oli huomattavasti parannettu.

| — | Virossa kaupan pidetyn määrän ja tuotantokyvyn (33) välinen vastaavuus tarkastettiin tilan eläinluettelon avulla. Luettelon ajantasaisuutta ei kuitenkaan varmistettu, sillä menettelyt eivät sisältäneet eläinten fyysisiä tarkastuksia. Vuodesta 2006 alkaen uusi tietokonejärjestelmä on mahdollistanut ristiintarkastukset eläintietokannan ja kiintiötietokannan välillä. |
| --- | --- |

—

Virossa kaupan pidetyn määrän ja tuotantokyvyn (33) välinen vastaavuus tarkastettiin tilan eläinluettelon avulla. Luettelon ajantasaisuutta ei kuitenkaan varmistettu, sillä menettelyt eivät sisältäneet eläinten fyysisiä tarkastuksia. Vuodesta 2006 alkaen uusi tietokonejärjestelmä on mahdollistanut ristiintarkastukset eläintietokannan ja kiintiötietokannan välillä.

| — | Puolassa ei ollut säilytetty tuottajien luona kiintiövuonna 2005–2006 toimitettuja tarkastuksia koskevien kertomusten liitteitä, joten tarkastusten jälkeen ei voitu toteuttaa seurantaa. Eräässä meijerissä, jonne tilintarkastustuomioistuin teki tarkastuskäynnin, akkreditoidun laboratorion analysoimat tosiasialliset rasvapitoisuudet poikkesivat keskiarvosta ja vaihtelivat eri aikoina poikkeuksellisella tavalla. Asianomaiset tarkastajat eivät olleet vaatineet lisätarkistuksia, vaikka niistä säädetään kansallisessa lainsäädännössä tällaisten tapausten varalta. Tarkastuksen paikalla toimittaneet tarkastajat olivat arvioineet tuotantokyvyn järjestelmällisesti väärin käyttäen lähtökohtana liian alhaista tuotosta, joka ei ollut edustava. Näin ollen he olivat havainneet huomattavasti liian suuren määrän sääntöjenvastaisuuksia (34). |
| --- | --- |

—

Puolassa ei ollut säilytetty tuottajien luona kiintiövuonna 2005–2006 toimitettuja tarkastuksia koskevien kertomusten liitteitä, joten tarkastusten jälkeen ei voitu toteuttaa seurantaa. Eräässä meijerissä, jonne tilintarkastustuomioistuin teki tarkastuskäynnin, akkreditoidun laboratorion analysoimat tosiasialliset rasvapitoisuudet poikkesivat keskiarvosta ja vaihtelivat eri aikoina poikkeuksellisella tavalla. Asianomaiset tarkastajat eivät olleet vaatineet lisätarkistuksia, vaikka niistä säädetään kansallisessa lainsäädännössä tällaisten tapausten varalta. Tarkastuksen paikalla toimittaneet tarkastajat olivat arvioineet tuotantokyvyn järjestelmällisesti väärin käyttäen lähtökohtana liian alhaista tuotosta, joka ei ollut edustava. Näin ollen he olivat havainneet huomattavasti liian suuren määrän sääntöjenvastaisuuksia (34).

| — | Asiasta vastaavat Slovakian viranomaiset kykenivät ilmoittamaan yleisen rikkomustason kiintiövuoden 2004–2005 osalta (44 prosentissa tarkastuksista), mutta havaittujen poikkeamien tyyppiä ja esiintyvyyttä ei ollut tilastoitu. |
| --- | --- |

—

Asiasta vastaavat Slovakian viranomaiset kykenivät ilmoittamaan yleisen rikkomustason kiintiövuoden 2004–2005 osalta (44 prosentissa tarkastuksista), mutta havaittujen poikkeamien tyyppiä ja esiintyvyyttä ei ollut tilastoitu.

ENSIMMÄISIÄ KIINTIÖVUOSIA KOSKEVA YLEISKATSAUS

Toimitusten kansalliset viitemäärät on saavutettu, kun taas suoramyynnin kansallisia viitemääriä ei ole käytetty kokonaan

| 62. | Uusien jäsenvaltioiden ensimmäisenä maidon kiintiövuonna 2004–2005 (taulukot 8 ja 9) kansalliset viitemäärät eivät ylittyneet missään. Toimituskiintiö oli kuitenkin jo hyvin lähellä ehtymistä, kun taas suoramyynnin kiintiötä oli runsaasti käyttämättä. |
| --- | --- |

62.

Uusien jäsenvaltioiden ensimmäisenä maidon kiintiövuonna 2004–2005 (taulukot 8 ja 9) kansalliset viitemäärät eivät ylittyneet missään. Toimituskiintiö oli kuitenkin jo hyvin lähellä ehtymistä, kun taas suoramyynnin kiintiötä oli runsaasti käyttämättä.

| 63. | Toisena kiintiövuonna 2005–2006 (taulukot 8 ja 9) toimitukset lisääntyivät kaikissa uusissa jäsenvaltioissa paitsi Unkarissa ja Maltassa, joissa ne pysyivät vakaina. Tšekki, Kypros ja Puola joutuvat suorittamaan toimitusten kansallisen viitemäärän ylittymisestä aiheutuvan maksun, kaikkiaan 67,7 miljoonaa euroa (35). |
| --- | --- |

63.

Toisena kiintiövuonna 2005–2006 (taulukot 8 ja 9) toimitukset lisääntyivät kaikissa uusissa jäsenvaltioissa paitsi Unkarissa ja Maltassa, joissa ne pysyivät vakaina. Tšekki, Kypros ja Puola joutuvat suorittamaan toimitusten kansallisen viitemäärän ylittymisestä aiheutuvan maksun, kaikkiaan 67,7 miljoonaa euroa (35).

| 64. | Suoramyynnin määrä vakiintui tai väheni, etenkin Puolassa. Suoramyynnin kiintiöiden käyttöasteen yleinen kasvu johtuu siitä, että käytettävissä olevat kansalliset viitemäärät ovat muuntamisen vuoksi pienentyneet. |
| --- | --- |

64.

Suoramyynnin määrä vakiintui tai väheni, etenkin Puolassa. Suoramyynnin kiintiöiden käyttöasteen yleinen kasvu johtuu siitä, että käytettävissä olevat kansalliset viitemäärät ovat muuntamisen vuoksi pienentyneet.

| 65. | Kyproksella jäätiin vain kilon päähän suoramyynnin kansallisen viitemäärän täyttymisestä (36). |
| --- | --- |

65.

Kyproksella jäätiin vain kilon päähän suoramyynnin kansallisen viitemäärän täyttymisestä (36).

| 66. | Kiintiövuonna 2006–2007 erityisestä rakenneuudistusvarannosta 1. huhtikuuta 2006 alkaen vapautetut määrät vähensivät toimituskiintiön ylittymisen riskiä Tšekissä ja Puolassa. Kyproksessa kansallinen viitemäärä ylittyi sekä toimitusten että suoramyynnin kohdalla. Tästä aiheutuu toimitusten osalta noin 180 000 euron ja suoramyynnin osalta 16 000 euron maksu.
  Taulukko 8
  Toimitusten kansallisten viitemäärien käyttö uusissa jäsenvaltioissa (kiintiövuodet 2004–2005 ja 2005–2006)
















  (1000 tonnia) |
| --- | --- |
| Kiintiövuosi | Määrä | CZ | EE | CY | LV | LT | HU | MT | PL | SI | SK |
| 2004–2005 | Toimitukset
  (1) | 2 608 | 520 | 141 | 502 | 1 209 | 1 589 | 46 | 8 347 | 499 | 949 |
| Käytettävissä oleva kiintiö
  (2) | 2 616 | 554 | 141 | 632 | 1 280 | 1 783 | 49 | 8 500 | 516 | 1 003 |
| Toimituskiintiön käyttö
  (1)/(2) | 99,7 % | 93,9 % | 99,9 % | 79,3 % | 94,5 % | 89,1 % | 93,8 % | 98,2 % | 96,7 % | 94,6 % |
| 2005–2006 | Toimitukset
  (1) | 2 696 | 569 | 144 | 568 | 1 250 | 1 581 | 41 | 8 931 | 509 | 981 |
| Käytettävissä oleva kiintiö
  (2) | 2 679 | 605 | 142 | 678 | 1 520 | 1 835 | 49 | 8 730 | 536 | 1 005 |
| Toimituskiintiön käyttö
  (1)/(2) | 100,6 % | 94,1 % | 100,9 % | 83,7 % | 82,2 % | 86,1 % | 84,6 % | 102,3 % | 95,0 % | 97,6 % |
| Kiintiövuosi 2004–2005: Vastaukset asetuksen (EY) N:o 595/2004 26 artiklassa tarkoitettuun kyselylomakkeeseen (Viron tietoja lukuun ottamatta 11 kuukauden luvut on ekstrapoloitu kattamaan 12 kuukautta) sekä maksajaviraston antamat tiedot PL (ARR) ja SI (ARSKTRP).
  Kiintiövuosi 2005–2006: Vastaukset asetuksen (EY) N:o 595/2004 26 artiklassa tarkoitettuun kyselylomakkeeseen.
  Kiintiöiden (väliaikainen ja lopullinen) muuntaminen on otettu huomioon. |

66.

Kiintiövuonna 2006–2007 erityisestä rakenneuudistusvarannosta 1. huhtikuuta 2006 alkaen vapautetut määrät vähensivät toimituskiintiön ylittymisen riskiä Tšekissä ja Puolassa. Kyproksessa kansallinen viitemäärä ylittyi sekä toimitusten että suoramyynnin kohdalla. Tästä aiheutuu toimitusten osalta noin 180 000 euron ja suoramyynnin osalta 16 000 euron maksu.

Taulukko 8

Toimitusten kansallisten viitemäärien käyttö uusissa jäsenvaltioissa (kiintiövuodet 2004–2005 ja 2005–2006)

(1000 tonnia)

Kiintiövuosi

Määrä

CZ

EE

CY

LV

LT

HU

MT

PL

SI

SK

2004–2005

Toimitukset

(1)

2 608

520

141

502

1 209

1 589

46

8 347

499

949

Käytettävissä oleva kiintiö

(2)

2 616

554

141

632

1 280

1 783

49

8 500

516

1 003

Toimituskiintiön käyttö

(1)/(2)

99,7 %

93,9 %

99,9 %

79,3 %

94,5 %

89,1 %

93,8 %

98,2 %

96,7 %

94,6 %

2005–2006

Toimitukset

(1)

2 696

569

144

568

1 250

1 581

41

8 931

509

981

Käytettävissä oleva kiintiö

(2)

2 679

605

142

678

1 520

1 835

49

8 730

536

1 005

Toimituskiintiön käyttö

(1)/(2)

100,6 %

94,1 %

100,9 %

83,7 %

82,2 %

86,1 %

84,6 %

102,3 %

95,0 %

97,6 %

Kiintiövuosi 2004–2005: Vastaukset asetuksen (EY) N:o 595/2004 26 artiklassa tarkoitettuun kyselylomakkeeseen (Viron tietoja lukuun ottamatta 11 kuukauden luvut on ekstrapoloitu kattamaan 12 kuukautta) sekä maksajaviraston antamat tiedot PL (ARR) ja SI (ARSKTRP).

Kiintiövuosi 2005–2006: Vastaukset asetuksen (EY) N:o 595/2004 26 artiklassa tarkoitettuun kyselylomakkeeseen.

Kiintiöiden (väliaikainen ja lopullinen) muuntaminen on otettu huomioon.

Taulukko 9

Suoramyynnin kansallisten viitemäärien käyttö uusissa jäsenvaltioissa (kiintiövuodet 2004–2005 ja 2005–2006)

| (1000 tonnia) |
| --- |
| Kiintiövuosi | Määrä | CZ | EE | CY | LV | LT | HU | MT | PL | SI | SK |
| 2004–2005 | Suoramyynti
  (1) | 3 | 10 | 2 | 11 | 76 | 26 | 0 | 309 | 20 | 7 |
| Käytettävissä oleva kiintiö
  (2) | 67 | 70 | 4 | 63 | 367 | 165 | 0 | 464 | 45 | 10 |
| Suoramyynnin kiintiöiden käyttö
  (1)/(2) | 4,2 % | 13,6 % | 61,7 % | 18 % | 20,8 % | 15,8 % | | 66,6 % | 45,4 % | 66,3 % |
| 2005–2006 | Suoramyynti
  (1) | 3 | 9 | 3 | 11 | 56 | 19 | 0 | 195 | 21 | 4 |
| Käytettävissä oleva kiintiö
  (2) | 3 | 19 | 3 | 17 | 127 | 112 | 0 | 234 | 25 | 8 |
| Suoramyynnin kiintiöiden käyttö
  (1)/(2) | 81 % | 44,3 % | 100 % | 63,3 % | 44,2 % | 17,2 % | | 83,2 % | 83,5 % | 44,6 % |
| Kiintiövuosi 2004–2005: Vastaukset asetuksen (EY) N:o 595/2004 26 artiklassa tarkoitettuun kyselylomakkeeseen (Viron tietoja lukuun ottamatta 11 kuukauden luvut on ekstrapoloitu kattamaan 12 kuukautta) sekä maksajaviraston antamat tiedot PL (ARR) ja SI (ARSKTRP).
  Kiintiövuosi 2005–2006: Vastaukset asetuksen (EY) N:o 595/2004 26 artiklassa tarkoitettuun kyselylomakkeeseen.
  Kiintiöiden (väliaikainen ja lopullinen) muuntaminen on otettu huomioon. |

(1000 tonnia)

Kiintiövuosi

Määrä

CZ

EE

CY

LV

LT

HU

MT

PL

SI

SK

2004–2005

Suoramyynti

(1)

3

10

2

11

76

26

0

309

20

7

Käytettävissä oleva kiintiö

(2)

67

70

4

63

367

165

0

464

45

10

Suoramyynnin kiintiöiden käyttö

(1)/(2)

4,2 %

13,6 %

61,7 %

18 %

20,8 %

15,8 %

66,6 %

45,4 %

66,3 %

2005–2006

Suoramyynti

(1)

3

9

3

11

56

19

0

195

21

4

Käytettävissä oleva kiintiö

(2)

3

19

3

17

127

112

0

234

25

8

Suoramyynnin kiintiöiden käyttö

(1)/(2)

81 %

44,3 %

100 %

63,3 %

44,2 %

17,2 %

83,2 %

83,5 %

44,6 %

Kiintiövuosi 2004–2005: Vastaukset asetuksen (EY) N:o 595/2004 26 artiklassa tarkoitettuun kyselylomakkeeseen (Viron tietoja lukuun ottamatta 11 kuukauden luvut on ekstrapoloitu kattamaan 12 kuukautta) sekä maksajaviraston antamat tiedot PL (ARR) ja SI (ARSKTRP).

Kiintiövuosi 2005–2006: Vastaukset asetuksen (EY) N:o 595/2004 26 artiklassa tarkoitettuun kyselylomakkeeseen.

Kiintiöiden (väliaikainen ja lopullinen) muuntaminen on otettu huomioon.

Rakenneuudistus jatkuu uusissa jäsenvaltioissa

| 67. | Ammattimaisen maidontuotannon perusteellinen uudelleenorganisointi alkoi uusissa jäsenvaltioissa jo kauan ennen kuin ne liittyivät EU:hun (ks. kohdasta 8 alkaen). Maitokiintiöiden käyttöönotto ei siis mullistanut niiden tuotantojärjestelmää, joka jatkaa asteittaista kehittymistään kohti ”vanhojen” jäsenvaltioiden teknisiä ja taloudellisia standardeja. |
| --- | --- |

67.

Ammattimaisen maidontuotannon perusteellinen uudelleenorganisointi alkoi uusissa jäsenvaltioissa jo kauan ennen kuin ne liittyivät EU:hun (ks. kohdasta 8 alkaen). Maitokiintiöiden käyttöönotto ei siis mullistanut niiden tuotantojärjestelmää, joka jatkaa asteittaista kehittymistään kohti ”vanhojen” jäsenvaltioiden teknisiä ja taloudellisia standardeja.

| 68. | Tuoreimmat kattavat tiedot uusien jäsenvaltioiden maitokarjasta ovat vuodelta 2005. Väliaikaisten tietojen mukaan lypsylehmien määrä on edelleen vähentynyt uusissa jäsenvaltioissa noin 366 000 yksiköllä vuosina 2005–2007 eli 8 prosenttia (37). Rakenneuudistus näkyy myös meijeriteollisuudessa: hyväksyttyjen ostajien määrä on laskenut 935:stä kiintiövuonna 2004–2005 enää 895:teen kiintiövuonna 2006–2007. Meijeriteollisuuden markkinat ovat muuttuneet uusissa jäsenvaltioissa. Meijeriteollisuus tuottaa aiempaa enemmän juustoja ja vähemmän muita alhaisemman lisäarvon maitotuotteita (rasvatonta maitoa, maitojauhetta ja voita). |
| --- | --- |

68.

Tuoreimmat kattavat tiedot uusien jäsenvaltioiden maitokarjasta ovat vuodelta 2005. Väliaikaisten tietojen mukaan lypsylehmien määrä on edelleen vähentynyt uusissa jäsenvaltioissa noin 366 000 yksiköllä vuosina 2005–2007 eli 8 prosenttia (37). Rakenneuudistus näkyy myös meijeriteollisuudessa: hyväksyttyjen ostajien määrä on laskenut 935:stä kiintiövuonna 2004–2005 enää 895:teen kiintiövuonna 2006–2007. Meijeriteollisuuden markkinat ovat muuttuneet uusissa jäsenvaltioissa. Meijeriteollisuus tuottaa aiempaa enemmän juustoja ja vähemmän muita alhaisemman lisäarvon maitotuotteita (rasvatonta maitoa, maitojauhetta ja voita).

| 69. | Maitokiintiöiden käyttöönotto osui aikaan, jolloin maidon hinta alkoi yleisesti ottaen nousta. Tuottajille maksetaan uusissa jäsenvaltioissa edelleen alhaisempi hinta kuin EU-15-jäsenvaltioissa, mutta ero on pienenemässä. Hintakehitys on saattanut kannustaa maidontuottajia lisäämään toimituksia suoramyynnin kustannuksella. Toimitusten osuus uusissa jäsenvaltioissa lähenee siis yhä muiden jäsenvaltioiden lukuja. Voimakkaasti keskittyneen maidontuotannon maissa (Tšekissä, Unkarissa ja Slovakiassa) tilanne on kuitenkin hyvin erilainen kuin niissä maissa, joissa tuotanto on yhä hajautunutta (Liettuassa ja Puolassa). |
| --- | --- |

69.

Maitokiintiöiden käyttöönotto osui aikaan, jolloin maidon hinta alkoi yleisesti ottaen nousta. Tuottajille maksetaan uusissa jäsenvaltioissa edelleen alhaisempi hinta kuin EU-15-jäsenvaltioissa, mutta ero on pienenemässä. Hintakehitys on saattanut kannustaa maidontuottajia lisäämään toimituksia suoramyynnin kustannuksella. Toimitusten osuus uusissa jäsenvaltioissa lähenee siis yhä muiden jäsenvaltioiden lukuja. Voimakkaasti keskittyneen maidontuotannon maissa (Tšekissä, Unkarissa ja Slovakiassa) tilanne on kuitenkin hyvin erilainen kuin niissä maissa, joissa tuotanto on yhä hajautunutta (Liettuassa ja Puolassa).

Uusien jäsenvaltioiden liittyminen EU:hun lisäsi maitokuljetuksia maiden rajojen yli ilman, että yhteinen markkinajärjestely joutui epätasapainoon

| 70. | Siitä asti, kun kyseiset kymmenen uutta jäsenvaltiota liittyivät EU:hun, niiden maidon ja maitotuotteiden kauppa yhteisön sisällä on lisääntynyt (taulukko 10). Eräiltä uusien jäsenvaltioiden raja-alueilta, joilla maidon hinta on edullinen, on alettu kuljettaa raakamaitoa naapurijäsenvaltioihin, joissa hinta on korkeampi. Tämä koskee etenkin Sloveniaa (laatikko 5).
  Taulukko 10
  Maito ja maitotuotteet – KIE-maiden ulkomaankauppa











  (1000 tonnia) |
| --- | --- |
| Määrä | Yhteisön sisäinen vienti | Yhteisön sisäinen tuonti |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Maito ja kerma, tiivistämätön, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältämätön | 334 | 978 | 1 470 | 127 | 322 | 514 |
| josta raakamaitoa | 144 | 570 | 905 | 38 | 147 | 292 |
| Maito ja kerma, tiivistetty tai lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävä | 144 | 165 | 160 | 19 | 30 | 33 |
| Kirnupiimä, juoksutettu maito ja kerma, jogurtti, kefiiri ja muu käynyt tai hapatettu maito ja kerma | 62 | 124 | 163 | 79 | 106 | 121 |
| Hera, maidon luonnollisista ainesosista koostuvat tuotteet | 68 | 102 | 197 | 38 | 48 | 69 |
| Voi ja muu voirasva | 53 | 49 | 36 | 15 | 18 | 25 |
| Juusto | 120 | 170 | 184 | 75 | 114 | 144 |
| Lähde: Komissio, Eurostat (COMEXT). |

70.

Siitä asti, kun kyseiset kymmenen uutta jäsenvaltiota liittyivät EU:hun, niiden maidon ja maitotuotteiden kauppa yhteisön sisällä on lisääntynyt (taulukko 10). Eräiltä uusien jäsenvaltioiden raja-alueilta, joilla maidon hinta on edullinen, on alettu kuljettaa raakamaitoa naapurijäsenvaltioihin, joissa hinta on korkeampi. Tämä koskee etenkin Sloveniaa (laatikko 5).

Taulukko 10

Maito ja maitotuotteet – KIE-maiden ulkomaankauppa

(1000 tonnia)

Määrä

Yhteisön sisäinen vienti

Yhteisön sisäinen tuonti

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Maito ja kerma, tiivistämätön, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältämätön

334

978

1 470

127

322

514

josta raakamaitoa

144

570

905

38

147

292

Maito ja kerma, tiivistetty tai lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävä

144

165

160

19

30

33

Kirnupiimä, juoksutettu maito ja kerma, jogurtti, kefiiri ja muu käynyt tai hapatettu maito ja kerma

62

124

163

79

106

121

Hera, maidon luonnollisista ainesosista koostuvat tuotteet

68

102

197

38

48

69

Voi ja muu voirasva

53

49

36

15

18

25

Juusto

120

170

184

75

114

144

Lähde: Komissio, Eurostat (COMEXT).

Laatikko 5 – Suurimittaiset raakamaidon kuljetukset Sloveniasta ItaliaanEU:hun liittyminen muutti uusista jäsenvaltioista eniten Slovenian maidon paikallisia markkinoita. Hintaero Italiaan nähden on johtanut siihen, että raakamaidon vienti Sloveniasta Italiaan on kasvanut vuodesta 2005 alkaen. Vuonna 2006, jolloin maito oli Sloveniassa noin 18 prosenttia edullisempaa kuin Italiassa, noin 28 prosenttia Slovenian maidontuotannosta vietiin Italiaan jalostettavaksi. Tästä seurasi, että Sloveniassa tuotettiin vähemmän maitotuotteita (vuonna 2006 voin tuotanto väheni 22 prosenttia, kulutusmaidon 13 prosenttia, kerman 11 prosenttia ja juuston tuotanto 7 prosenttia), mikä puolestaan lisäsi niiden tuontia.

| 71. | Ennuste, jonka mukaan EU:n laajentuminen kasvattaisi merkittävästi vientiin suunnattavaa maitotuotteiden ylitarjontaa vuodesta 2005 alkaen (38), ei ole toteutunut. Euroopan unioni on vuodesta 2004 lukien myöntänyt tukea vain hyvin rajalliselle määrälle maitotuotteita uusissa jäsenvaltioissa. Uusien jäsenvaltioiden osalta maitoon liittyvät talousarviomenot olivat 3,7 prosenttia maidon interventioihin, vientitukeen ja myyntiä koskeviin toimenpiteisiin liittyvistä kokonaismenoista vuonna 2005 ja 4,8 prosenttia vuonna 2006. |
| --- | --- |

71.

Ennuste, jonka mukaan EU:n laajentuminen kasvattaisi merkittävästi vientiin suunnattavaa maitotuotteiden ylitarjontaa vuodesta 2005 alkaen (38), ei ole toteutunut. Euroopan unioni on vuodesta 2004 lukien myöntänyt tukea vain hyvin rajalliselle määrälle maitotuotteita uusissa jäsenvaltioissa. Uusien jäsenvaltioiden osalta maitoon liittyvät talousarviomenot olivat 3,7 prosenttia maidon interventioihin, vientitukeen ja myyntiä koskeviin toimenpiteisiin liittyvistä kokonaismenoista vuonna 2005 ja 4,8 prosenttia vuonna 2006.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 72. | Maidon kiintiöjärjestelmä, jolla maidontuotantoa rajoitetaan, on laajentunut koskemaan myös niitä uusia jäsenvaltioita, jotka liittyivät Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004. Tämän jälkeen maidon markkinat ovat muuttuneet perusteellisesti: erityisesti maailmanmarkkinahinnat ovat nousseet ja kiintiöjärjestelmään johtanut rakenteellinen ylitarjonta on vähentynyt asteittain. On lähes varmaa, että maitokiintiöistä luovutaan vuonna 2015, mutta siihen saakka niiden soveltamista on valvottava asianmukaisesti. |
| --- | --- |

72.

Maidon kiintiöjärjestelmä, jolla maidontuotantoa rajoitetaan, on laajentunut koskemaan myös niitä uusia jäsenvaltioita, jotka liittyivät Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004. Tämän jälkeen maidon markkinat ovat muuttuneet perusteellisesti: erityisesti maailmanmarkkinahinnat ovat nousseet ja kiintiöjärjestelmään johtanut rakenteellinen ylitarjonta on vähentynyt asteittain. On lähes varmaa, että maitokiintiöistä luovutaan vuonna 2015, mutta siihen saakka niiden soveltamista on valvottava asianmukaisesti.

Valmisteliko ja valvoiko komissio vaikuttavasti maidon kiintiöjärjestelmän laajentumista uusiin jäsenvaltioihin?

| 73. | Kun liittymistä valmisteltiin, komissio tuki järjestelmän käyttöönottoa, etenkin koordinoimalla vertaisarviointeja ja neuvottelemalla ehdokasmaiden kanssa kansallisista viitemääristä. Toimituskiintiöiden osalta kansalliset viitemäärät vahvistettiin tasolle, joka oli lähellä viitekauden aikana tosiasiallisesti toimitettua määrää. Sitä vastoin suoramyynnin osalta neuvotteluissa päädyttiin tarvetta huomattavasti suurempiin viitemääriin (ks. kohdat 15–21). |
| --- | --- |

73.

Kun liittymistä valmisteltiin, komissio tuki järjestelmän käyttöönottoa, etenkin koordinoimalla vertaisarviointeja ja neuvottelemalla ehdokasmaiden kanssa kansallisista viitemääristä. Toimituskiintiöiden osalta kansalliset viitemäärät vahvistettiin tasolle, joka oli lähellä viitekauden aikana tosiasiallisesti toimitettua määrää. Sitä vastoin suoramyynnin osalta neuvotteluissa päädyttiin tarvetta huomattavasti suurempiin viitemääriin (ks. kohdat 15–21).

| 74. | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi komission toiminnassa vuosina 2004–2006 seuraavat puutteet:






  — | Komissio vapautti erityisen rakenneuudistusvarannon kaikkien Keski- ja Itä-Euroopan uusien jäsenvaltioiden osalta, vaikka sillä ei ollut kaikkia tarvittavia tietoja tietyiltä rakenneuudistuksen osa-alueilta. Komissio käytti pääasiallisena arviointiperusteena jäsenvaltioiden ilmoittamaa oman käytön kehitystä eikä kyseenalaistanut kansallisten viranomaisten ilmoittamia tietoja (ks. kohdat 23–26). |
| --- | --- | --- |

74.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi komission toiminnassa vuosina 2004–2006 seuraavat puutteet:

—

Komissio vapautti erityisen rakenneuudistusvarannon kaikkien Keski- ja Itä-Euroopan uusien jäsenvaltioiden osalta, vaikka sillä ei ollut kaikkia tarvittavia tietoja tietyiltä rakenneuudistuksen osa-alueilta. Komissio käytti pääasiallisena arviointiperusteena jäsenvaltioiden ilmoittamaa oman käytön kehitystä eikä kyseenalaistanut kansallisten viranomaisten ilmoittamia tietoja (ks. kohdat 23–26).

| — | Tarkastusajankohtaan mennessä komissio ei vielä ollut suorittanut perusteellisia tarkastuksia paikalla varmistuakseen siitä, että järjestelmä toimii hyvin, että vertaisarviointien yhteydessä yksilöidyt puutteet on korjattu ja että säännöksissä edellytetyt tarkastukset toimitetaan (ks. kohdat 40–43). |
| --- | --- |

—

Tarkastusajankohtaan mennessä komissio ei vielä ollut suorittanut perusteellisia tarkastuksia paikalla varmistuakseen siitä, että järjestelmä toimii hyvin, että vertaisarviointien yhteydessä yksilöidyt puutteet on korjattu ja että säännöksissä edellytetyt tarkastukset toimitetaan (ks. kohdat 40–43).

Suositus 1Komission olisi yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin puitteissa tehtävä jatkossakin kaikki tarvittavat aloitteet varmistaakseen, että maidon kiintiöjärjestelmän täytäntöönpano ja sujuva hallinnointi ovat tehokkaan seurannan kohteena.On ehdottoman tärkeää, että komissio saa käyttöönsä luotettavat ja vertailukelpoiset tiedot, niin että se voi arvioida rakenneuudistuksen tosiasiallista etenemistä ja saada vahvistuksen suoramyyntiä koskeville tiedoille.

Onko uusissa jäsenvaltioissa perustettu asianmukaiset rakenteet maitokiintiöiden hallinnointia varten? Onko järjestelmän hallinnoinnissa ja valvonnassa noudatettu yhteisön säännöksiä?

| 75. | Maitokiintiöiden käyttöönotto oli uusille jäsenvaltioille suuri logistinen haaste. Yleisesti ottaen ne toimivat aktiivisesti, jotta hallinto- ja valvontajärjestelmät olisivat toimintakunnossa aikataulun mukaisesti, ja todella loivat hyvin tarkoituksenmukaiset rakenteet maitokiintiöiden hallinnoimista varten (ks. kohdat 35–61). Seuraavassa yhteenvetotaulukossa (kaavio 4) on keskeisten tarkastushavaintojen perusteella arvioitu järjestelmän toteuttamisen laatua kunkin vaiheen ja kunkin tarkastuskäynnin kohteena olleen jäsenvaltion osalta. |
| --- | --- |

75.

Maitokiintiöiden käyttöönotto oli uusille jäsenvaltioille suuri logistinen haaste. Yleisesti ottaen ne toimivat aktiivisesti, jotta hallinto- ja valvontajärjestelmät olisivat toimintakunnossa aikataulun mukaisesti, ja todella loivat hyvin tarkoituksenmukaiset rakenteet maitokiintiöiden hallinnoimista varten (ks. kohdat 35–61). Seuraavassa yhteenvetotaulukossa (kaavio 4) on keskeisten tarkastushavaintojen perusteella arvioitu järjestelmän toteuttamisen laatua kunkin vaiheen ja kunkin tarkastuskäynnin kohteena olleen jäsenvaltion osalta.

Kaavio 4

Arvio maidon kiintiöjärjestelmän toteuttamisesta Keski- ja Itä-Euroopan maissa (perustuu tarkastusajankohtana vuonna 2005 tai 2006 vallinneeseen tilanteeseen)

| | Kiintiövuosi 2004–2005 | Kiintiövuosi 2004–2005 ja/tai 2005–2006 |
| --- | --- | --- |
| Toimitukset | Suoramyynti | Yhteisön säännöstön hallinnoiminen | Kansallisen varannon hallinnointi | Tietokantojen kehittäminen ja päivittäminen | Tarkastukset |
| Tarpeiden arviointi | Kiintiöiden käyttö | Tarpeiden arviointi | Kiintiöiden käyttö | Riskianalyysi | Valvontasuunnitelma | Tarkastukset paikalla |
| CZ | | | (2) | (4) | | | (10) | (12) | | (16) |
| EE | | | (2) | (4) | | (9) | (10) | (12) | | (16) |
| LV | | | (3) | (5) | | | | (12) | (13) | |
| LT | | | (3) | (5) | (6) | (9) | (10) | (12) | (13) | (14) |
| HU | (1) | | (2) | (5) | (7) | (9) | (10) | (12) | (13) | (15) |
| PL | | | | | | (9) | (10) | (12) | (13) | (16) |
| SI | | | | (5) | | | (10) | (12) | | (16) |
| SK | (1) | | (3) | | (8) | (9) | (11) | (12) | (13) | |
| Asianmukaista (ongelmia ei havaittu) | Keskinkertaista (voidaan parantaa) | Heikkoa (vakavia puutteita) |

Kiintiövuosi 2004–2005

Kiintiövuosi 2004–2005 ja/tai 2005–2006

Toimitukset

Suoramyynti

Yhteisön säännöstön hallinnoiminen

Kansallisen varannon hallinnointi

Tietokantojen kehittäminen ja päivittäminen

Tarkastukset

Tarpeiden arviointi

Kiintiöiden käyttö

Tarpeiden arviointi

Kiintiöiden käyttö

Riskianalyysi

Valvontasuunnitelma

Tarkastukset paikalla

CZ

(2)

(4)

(10)

(12)

(16)

EE

(2)

(4)

(9)

(10)

(12)

(16)

LV

(3)

(5)

(12)

(13)

LT

(3)

(5)

(6)

(9)

(10)

(12)

(13)

(14)

HU

(1)

(2)

(5)

(7)

(9)

(10)

(12)

(13)

(15)

PL

(9)

(10)

(12)

(13)

(16)

SI

(5)

(10)

(12)

(16)

SK

(1)

(3)

(8)

(9)

(11)

(12)

(13)

Asianmukaista (ongelmia ei havaittu)

Keskinkertaista (voidaan parantaa)

Heikkoa (vakavia puutteita)

| 76. | On kohtuullista olettaa, että suurin osan tilintarkastustuomioistuimen havaitsemista ongelmista ja puutteista johtuu siitä, että järjestelmää oltiin vasta käynnistämässä. Vertailun vuoksi on syytä muistaa, että tietyissä EU-15-jäsenvaltioissa maitokiintiöiden käyttöönottoa seurasi pitkä epävarmuuden kausi, jonka aikana kiintiöiden ylittämisestä aiheutuvaa maksua ei kannettu asianmukaisesti, mikä johtui laiminlyönneistä järjestelmän hallinnoinnissa ja lukuisista pitkistä oikeudenkäynneistä.

  Suositus 2On komission tehtävä on edelleen valvoa, että uudet jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat toimenpiteet korjatakseen tilintarkastuksen tarkastuksen yhteydessä havaitut suurimmat puutteet, jotka on esitetty järjestelmän arviointia koskevassa yhteenvetotaulukossa (kaavio 4).Komission olisi kehotettava uusia jäsenvaltioita ensisijaisesti parantamaan tietokantojen ylläpitoa (nautaeläinten tunnistus, maitotoimitusten ja suoramyynnin ilmoittaminen sekä tarkastustulokset) ja optimoimaan ristiintarkastukset.Suoramyynnin osalta on syytä panna merkille, että tarkastusten kohdentaminen säännösten mukaisesti vähintään viiteen prosenttiin tuottajista vastaa huonosti useimpien uusien jäsenvaltioiden maitoalan hajautunutta rakennetta. Vaatimuksen vuoksi jäsenvaltioiden viranomaiset joutuvat toimittamaan suuren määrän tarkastuksia, jotka saattavat jäädä pinnallisiksi eivätkä lopulta anna mahdollisuutta varmistua suoramyyntiä koskevien ilmoitusten oikeellisuudesta. Maidon markkinoiden uudistusta varten ja tilanteen yksinkertaistamiseksi komission olisi näin ollen tutkittava, voisivatko jäsenvaltiot säädellä paikalla toimitettavien tarkastusten määrää tilojen koon perusteella.Komission olisi lisäksi kehotettava jäsenvaltioita yhdistämään maidontuottajien luona toimitettavat tarkastukset muihin yhteisen maatalouspolitiikan perusteella toimitettaviin tarkastuksiin (nautaeläinten tunnistaminen, suorat maksut ja ympäristöehdot). |
| --- | --- |

76.

On kohtuullista olettaa, että suurin osan tilintarkastustuomioistuimen havaitsemista ongelmista ja puutteista johtuu siitä, että järjestelmää oltiin vasta käynnistämässä. Vertailun vuoksi on syytä muistaa, että tietyissä EU-15-jäsenvaltioissa maitokiintiöiden käyttöönottoa seurasi pitkä epävarmuuden kausi, jonka aikana kiintiöiden ylittämisestä aiheutuvaa maksua ei kannettu asianmukaisesti, mikä johtui laiminlyönneistä järjestelmän hallinnoinnissa ja lukuisista pitkistä oikeudenkäynneistä.

Suositus 2On komission tehtävä on edelleen valvoa, että uudet jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat toimenpiteet korjatakseen tilintarkastuksen tarkastuksen yhteydessä havaitut suurimmat puutteet, jotka on esitetty järjestelmän arviointia koskevassa yhteenvetotaulukossa (kaavio 4).Komission olisi kehotettava uusia jäsenvaltioita ensisijaisesti parantamaan tietokantojen ylläpitoa (nautaeläinten tunnistus, maitotoimitusten ja suoramyynnin ilmoittaminen sekä tarkastustulokset) ja optimoimaan ristiintarkastukset.Suoramyynnin osalta on syytä panna merkille, että tarkastusten kohdentaminen säännösten mukaisesti vähintään viiteen prosenttiin tuottajista vastaa huonosti useimpien uusien jäsenvaltioiden maitoalan hajautunutta rakennetta. Vaatimuksen vuoksi jäsenvaltioiden viranomaiset joutuvat toimittamaan suuren määrän tarkastuksia, jotka saattavat jäädä pinnallisiksi eivätkä lopulta anna mahdollisuutta varmistua suoramyyntiä koskevien ilmoitusten oikeellisuudesta. Maidon markkinoiden uudistusta varten ja tilanteen yksinkertaistamiseksi komission olisi näin ollen tutkittava, voisivatko jäsenvaltiot säädellä paikalla toimitettavien tarkastusten määrää tilojen koon perusteella.Komission olisi lisäksi kehotettava jäsenvaltioita yhdistämään maidontuottajien luona toimitettavat tarkastukset muihin yhteisen maatalouspolitiikan perusteella toimitettaviin tarkastuksiin (nautaeläinten tunnistaminen, suorat maksut ja ympäristöehdot).

Kattaako maidon kiintiöjärjestelmä kaiken uusissa jäsenvaltioissa kaupan pidetyn maidon?

| 77. | Maidon kiintiöjärjestelmän käyttöönotto koski yleisesti ottaen vain puolta maidontuottajista. Suurin osa niistä maidontuottajista, joilla ei ole kiintiötä, harjoittaa omavaraistuotantoa tai osittaista omavaraistuotantoa. Osa heistä pitää kuitenkin maitoa kaupan, tavallisesti suoramyynnin kautta (ks. kohdat 14, 21, 22 ja 32–34).

  Suositus 3Komission olisi kehotettava uusia jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että noudatetaan yleisperiaatetta, jonka mukaan kaikki kaupan pidettävä maito on kirjattava. Niin kauan kuin maidon kiintiöjärjestelmä on voimassa, kaikkia tuottajia, jotka ilmoittamatta toimittavat tai myyvät maitoa suoraan, on syytä muistuttaa siitä, että järjestelmään kuuluminen on pakollista. |
| --- | --- |

77.

Maidon kiintiöjärjestelmän käyttöönotto koski yleisesti ottaen vain puolta maidontuottajista. Suurin osa niistä maidontuottajista, joilla ei ole kiintiötä, harjoittaa omavaraistuotantoa tai osittaista omavaraistuotantoa. Osa heistä pitää kuitenkin maitoa kaupan, tavallisesti suoramyynnin kautta (ks. kohdat 14, 21, 22 ja 32–34).

Suositus 3Komission olisi kehotettava uusia jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että noudatetaan yleisperiaatetta, jonka mukaan kaikki kaupan pidettävä maito on kirjattava. Niin kauan kuin maidon kiintiöjärjestelmä on voimassa, kaikkia tuottajia, jotka ilmoittamatta toimittavat tai myyvät maitoa suoraan, on syytä muistuttaa siitä, että järjestelmään kuuluminen on pakollista.

Miten kiintiöiden käyttöönotto yleisesti ottaen vaikutti maitoalaan jäsenvaltioissa? Mitä laajentuminen merkitsi maidon yhteisen markkinajärjestelyn kannalta?

| 78. | Maitokiintiöiden käyttöönotto ei alentanut useimpien uusien jäsenvaltioiden omavaraisuusastetta eikä vähentänyt maitoalan aktiivisuutta. Maitokiintiöiden käyttöönoton aikaan maidon hinta oli nousussa, mikä hyödytti etenkin maitoa toimittavia ammattimaisia tuottajia (ks. kohdat 62–69). |
| --- | --- |

78.

Maitokiintiöiden käyttöönotto ei alentanut useimpien uusien jäsenvaltioiden omavaraisuusastetta eikä vähentänyt maitoalan aktiivisuutta. Maitokiintiöiden käyttöönoton aikaan maidon hinta oli nousussa, mikä hyödytti etenkin maitoa toimittavia ammattimaisia tuottajia (ks. kohdat 62–69).

| 79. | Osittainen omavaraistuotanto hidastaa edelleen maatalouden tuottavuuden kehitystä uusissa jäsenvaltioissa, mutta muodostaa toisaalta yhteiskuntaa vakauttavan tekijän hillitsemällä maaltamuuttoa (ks. kohdat 8–14). Tässä tilanteessa uudet jäsenvaltiot ovat vastanneet kukin omalla tavallaan kysymykseen siitä, ovatko maitokiintiöt ensi sijassa ammattimaisille tuottajille tarkoitettu väline rakenneuudistuksen edistämistä varten vai voidaanko kiintiöjärjestelmällä myös saada pieniä tuottajia osallistumaan viralliseen taloudelliseen vaihdantaan tai pysymään osana sitä (ks. kohdat 20 ja 33–34). |
| --- | --- |

79.

Osittainen omavaraistuotanto hidastaa edelleen maatalouden tuottavuuden kehitystä uusissa jäsenvaltioissa, mutta muodostaa toisaalta yhteiskuntaa vakauttavan tekijän hillitsemällä maaltamuuttoa (ks. kohdat 8–14). Tässä tilanteessa uudet jäsenvaltiot ovat vastanneet kukin omalla tavallaan kysymykseen siitä, ovatko maitokiintiöt ensi sijassa ammattimaisille tuottajille tarkoitettu väline rakenneuudistuksen edistämistä varten vai voidaanko kiintiöjärjestelmällä myös saada pieniä tuottajia osallistumaan viralliseen taloudelliseen vaihdantaan tai pysymään osana sitä (ks. kohdat 20 ja 33–34).

| 80. | Laajentuminen vuonna 2004 ei horjuttanut maidon ja maitotuotteiden markkinoiden yleistä tasapainoa yhteisössä. Uusien jäsenvaltioiden osuus maitotuotteiden ylitarjonnasta, jota tuetaan yhteisön talousarviosta, on hyvin vähäinen (ks. kohdat 70–71).

  Suositus 4Tilintarkastustuomioistuin kehottaa komissiota ottamaan yhteisen maatalouspolitiikan ”terveystarkastusta” tehtäessä huomioon kaikki tämän tarkastuksen havainnot.Maidon yhteisen markkinajärjestelyyn ja kiintiöjärjestelmään mahdollisesti tehtäviä muutoksia pohdittaessa olisi keskityttävä erityisesti seuraaviin näkökohtiin:





  — | liitännäistoimenpiteet ja siirtymäjärjestelyt alueilla, joilla ylivoimaisesti suurin osa tuottajista on edelleen pieniä |
| --- | --- | --- |

80.

Laajentuminen vuonna 2004 ei horjuttanut maidon ja maitotuotteiden markkinoiden yleistä tasapainoa yhteisössä. Uusien jäsenvaltioiden osuus maitotuotteiden ylitarjonnasta, jota tuetaan yhteisön talousarviosta, on hyvin vähäinen (ks. kohdat 70–71).

Suositus 4Tilintarkastustuomioistuin kehottaa komissiota ottamaan yhteisen maatalouspolitiikan ”terveystarkastusta” tehtäessä huomioon kaikki tämän tarkastuksen havainnot.Maidon yhteisen markkinajärjestelyyn ja kiintiöjärjestelmään mahdollisesti tehtäviä muutoksia pohdittaessa olisi keskityttävä erityisesti seuraaviin näkökohtiin:





  —

liitännäistoimenpiteet ja siirtymäjärjestelyt alueilla, joilla ylivoimaisesti suurin osa tuottajista on edelleen pieniä

| — | uusien jäsenvaltioiden maidontuottajille on tarjottava vakaa lainsäädännöllinen toimintakehys ja selkeät tulevaisuuden näkymät, jotka rohkaisevat heitä toiminnan turvaamisen edellyttämiin investointeihin. |
| --- | --- |

—

uusien jäsenvaltioiden maidontuottajille on tarjottava vakaa lainsäädännöllinen toimintakehys ja selkeät tulevaisuuden näkymät, jotka rohkaisevat heitä toiminnan turvaamisen edellyttämiin investointeihin.

Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 5. kesäkuuta 2008 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Vitor Manuel DA SILVA CALDEIRA

presidentti

---

(1)  Maidon markkinointivuosi eli kiintiövuosi on 12 kuukauden ajanjakso, joka alkaa 1. huhtikuuta ja päättyy 31. maaliskuuta.

1

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1788/2003, annettu 29 päivänä syyskuuta 2003, maito- ja maitotuotealan maksun vahvistamisesta, johdanto-osan kolmas kappale (EUVL L 270, 21.10.2003, s. 123).

2

(3)  Puola ja Slovenia alkoivat soveltaa kansallisia viitemääriä 1. toukokuuta 2004, mutta tilakohtaiset viitemäärät niiden täytyi vahvistaa vasta 1. huhtikuuta 2005 alkaen.

3

(4)  Asetus (EY) N:o 1788/2003, liite I g.

4

(5)  Asetus (EY) N:o 1788/2003, 1 artiklan 4 kohta.

5

(6)  Puolassa ja Sloveniassa 1. huhtikuuta 2005–31. maaliskuuta 2006.

6

(7)  Ks. KIE-maiden elintarviketeollisuuden kilpailukykyä ja maataloustuloja koskeva tutkimus, jonka A. Pouliquen teki Euroopan komission pyynnöstä: ”Compétitivité et revenus agricoles dans les secteurs agro-alimentaires des PECO”, INRA, lokakuu 2001.

7

(8)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1698/2005, annettu 20 päivänä syyskuuta 2005, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen (EUVL L 277, 21.10.2005, s. 1). Kunkin uuden jäsenvaltion on maaseudun kehittämissuunnitelmansa yhteydessä määriteltävä ”osittainen omavaraistila” tiettyjen kriteereiden mukaisesti: tilan vähimmäis- ja/tai enimmäiskoko, kaupan pidettävän tuotannon osuus ja/tai tukikelpoisten tilojen tulotaso.

8

(9)  Edellä mainittu A. Pouliquenin teos, s. 41–45.

9

(10)  Neuvoston direktiivi 92/46/ETY, annettu 16 päivänä kesäkuuta 1992, raakamaidon, lämpökäsitellyn maidon ja maitopohjaisten tuotteiden tuotantoa ja markkinoille saattamista koskevista terveyssäännöistä (EYVL L 268, 14.9.1992, s. 1).

10

(11)  Baltian maiden vuoden 1999 tietoja ei otettu huomioon Venäjän talouskriisistä johtuneiden häiriöiden vuoksi.

11

(12)  Asetus (EY) N:o 1788/2003, 1 artiklan 4 kohta.

12

(13)  Komission asetus (EY) N:o 927/2006, annettu 22 päivänä kesäkuuta 2006, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1788/2003 1 artiklan 4 kohdassa säädetyn erityisen rakenneuudistusvarannon vapauttamisesta (EUVL L 170, 23.6.2006, s. 12).

13

(14)  Asetuksen (EY) N:o 1788/2003 6 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaan toimitusten ja suoramyynnin tilakohtaisten viitemäärien perusta vahvistettiin asetuksen liitteessä I olevassa taulukossa f.

14

(15)  Unkarissa tuottajille myönnettiin 23 201,4 tonnin ylimäärä kiintiövuoden 2004–2005 alussa, mikä vastaa 1,3:a prosenttia toimitusten kansallisesta viitemäärästä. Slovakiassa kiintiövuodeksi 2004–2005 myönnettyjen toimituskiintiöiden kokonaismäärä ylitti kansallisen viitemäärän 10 348,4 tonnilla eli yhdellä prosentilla.

15

(16)  Komission asetus (EY) N:o 1611/2006, annettu 27 päivänä lokakuuta 2006, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1788/2003 liitteessä I markkinointivuodeksi 2005/2006 vahvistettujen kansallisten viitemäärien toimitusten ja suoramyynnin välisestä jaosta annetun asetuksen (EY) N:o 832/2006 muuttamisesta (EUVL L 299, 28.10.2006, s. 13).

16

(17)  Asetuksen (EY) N:o 1788/2003 6 artiklan 2 kohdan ja 8 artiklan mukaan Slovakian olisi pitänyt ilmoittaa komissiolle määrät, jotka oli lopullisesti muunnettu tuottajien pyynnöstä.

17

(18)  Arvio perustuu ilman kiintiötä olevien tuottajien määrään (kiintiövuosi 2004–2005) ja lypsylehmien keskimääräiseen tuottavuuteen (vuonna 2005). Oletusarvona on, että kyseisillä tuottajilla on keskimäärin 1,5 lehmää.

18

(19)  Tiedot 1. tammikuuta 2005 (Liettuan maatalousalan tiedotuksesta ja maaseudun yritystoiminnasta huolehtiva keskus).

19

(20)  Lähde:”Peer Review – Evaluation Mission on Milk in the Slovak Republic, Final report”, maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto sekä laajentumisasioiden pääosasto, 2003.

20

Lähde:

(21)  Komission asetus (EY) N:o 595/2004, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2004, maito- ja maitotuotealan maksun vahvistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1788/2003 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, 26 artiklan 1 kohta (EUVL L 94, 31.3.2004, s. 22).

21

(22)  Puolan ja Slovenian 1. syyskuuta 2005 mennessä.

22

(23)  Asetuksen (EY) N:o 595/2004 27 artiklan 3 kohta.

23

(24)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 1988, kohdat 5.33–5.38 (EYVL C 312, 12.12.1989).

24

Vuosikertomus varainhoitovuodelta 1992, kohdat 2.17–2.19 (EYVL C 309, 16.11.1993).

Vuosikertomus varainhoitovuodelta 1993, kohdat 2.10–2.59 (EYVL C 327, 24.11.1994).

Erityiskertomus nro 2/87 (EYVL C 266, 5.10.1987), erityiskertomus nro 4/93 (EYVL C 12, 15.1.1994) ja erityiskertomus nro 6/2001 (EYVL C 305, 30.10.2001).

(25)  Asetus (EY) N:o 1788/2003, 15 artiklan 2 kohta.

25

(26)  Slovakian tasavallan maatalousministeriön 25 päivänä marraskuuta 2002 antama asetus nro 2953/2002–100, liite 2, kohta III. Kyseisen järjestelmän mukaisesti maksajavirasto on pienentänyt niiden maidontuottajien toimituskiintiöitä, jotka olivat käyttäneet alle 90 prosenttia kiintiöstään kiintiövuonna 2003–2004. Käyttöprosentti laskettiin lisäksi kokonaiskiintiöstä, vaikka se olisi pitänyt laskea erikseen toimituksille ja suoramyynnille.

26

(27)  Asetus (EY) N:o 1788/2003, 15 artiklan 3 kohta.

27

(28)  Asetus (EY) N:o 1788/2003, 6 artiklan 2 kohta.

28

(29)  Asetus (EY) N:o 595/2004, 7 artiklan 2 kohta.

29

(30)  Asetuksen (EY) N:o 595/2004 18–22 artikla.

30

(31)  Tuottajille, jotka pitävät maitoa kaupan vaikka heillä ei ole kiintiötä, voi aiheutua huomattavia taloudellisia seuraamuksia, jos (toimitusten tai suoramyynnin) kansallinen viitemäärä ylittyy. Silloin ”ylimääräisenä” pidetään tuottajan kaupan pitämän maidon kokonaismäärää ja ylityksestä aiheutuva maksu määritetään kiintiövuoden mittaan toimitetun tai suoraan myydyn kokonaismäärän perusteella.

31

(32)  Asetus (EY) N:o 595/2004, 19 artiklan 2 kohta.

32

(33)  Asetus (EY) N:o 595/2004, 21 artikla.

33

(34)  Tarkastajat olivat havainneet 755 sääntöjenvastaisuutta kiintiövuoden 2005–2006 osalta. Maatalousministeriö tutki 12 tapausta, joista yksikään ei johtanut seuraamuksiin.

34

(35)  Ylittymisestä aiheutuvaa maksua koskevia järjestelmiä ei tarkastettu, sillä kansalliset viitemäärät eivät ylittyneet ensimmäisenä maidon kiintiövuonna 2004–2005. Tšekin, Kyproksen ja Puolan kiintiövuotta 2005–2006 koskevaan maksuun liittyvät tiedot eivät vielä olleet käytettävissä tarkastuksen ajankohtana.

35

(36)  Suoramyynnin kansallinen viitemäärä oli 2 780 863 kg ja ilmoitettu kokonaismäärä 2 780 862 kg.

36

(37)  Lähde: Euroopan komissio, maidon ja maitotuotteiden hallintokomitea, neljännesvuosittaiset kyselylomakkeet (maaliskuu 2008).

37

Lähde:

(38)  Agenda 2000, osa II, KOM(97) lopullinen, 15.7.1997.

38

(39)  Jäsenvaltiot luokiteltiin suhteessa kiintiövuonna 2004–2005 myönnettyjen kansallisten viitemäärien keskiarvoon (41 prosenttia) tai keskimääräiseen käyttöasteeseen (31 prosenttia). Heikko tulos = myöntämis- tai käyttöaste alle puolet keskiarvosta. Keskinkertainen tulos = myöntämis- tai käyttöaste asettuu haarukkaan ”keskimääräinen myöntämis- tai käyttöaste –50 prosenttia” ja ”keskimääräinen myöntämis- tai käyttöaste +50 prosenttia”. Hyvä tulos = keskimääräinen myöntämis- tai käyttöaste yli puolet keskiarvosta.

39

Heikko tulos

Keskinkertainen tulos

Hyvä tulos

---

KOMISSION VASTAUKSET

TIIVISTELMÄ

Maidon kiintiöjärjestelmä otettiin käyttöön 10 uudessa jäsenvaltiossa 1. toukokuuta 2004. Ymmärrettävästi kaikki ei sujunut täydellisesti ensimmäisestä päivästä alkaen, mutta yleistulosta voidaan pitää hyvin myönteisenä ottaen huomioon kuinka valtava haaste laajentuminen oli uusille jäsenvaltioille. Alkuajan ongelmat on ratkaistu kahden ensimmäisen kiintiövuoden aikana, ja jos/kun on tarpeen, puutteita seurataan tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyjen yhteydessä.

| IV | Komissio on käyttänyt saatavillaan olleita tietoja, ja neuvoston lopullinen päätös kullekin uudelle jäsenvaltiolle osoitetusta kiintiöstä perustui komission arvioihin.
  Suoramyyntiä arvioidessaan komissio on ollut mahdollisimman tiukka ja käyttänyt objektiivisiin kriteereihin perustuvaa arviointimenetelmää. Esimerkiksi tilan oma kulutus on arvioitu tilalla asuvien henkilöiden ja pienten vasikoiden lukumäärän perusteella. Näitä arvioita pidetään kohtuullisina, ja niitä on sovellettu yhtenäisesti kaikkiin jäsenvaltioihin. |
| --- | --- |

IV

Komissio on käyttänyt saatavillaan olleita tietoja, ja neuvoston lopullinen päätös kullekin uudelle jäsenvaltiolle osoitetusta kiintiöstä perustui komission arvioihin.

Suoramyyntiä arvioidessaan komissio on ollut mahdollisimman tiukka ja käyttänyt objektiivisiin kriteereihin perustuvaa arviointimenetelmää. Esimerkiksi tilan oma kulutus on arvioitu tilalla asuvien henkilöiden ja pienten vasikoiden lukumäärän perusteella. Näitä arvioita pidetään kohtuullisina, ja niitä on sovellettu yhtenäisesti kaikkiin jäsenvaltioihin.

| V | Liian suuret toimituskiintiöt myönnettiin kahdessa tapauksessa Unkarissa ja Slovakiassa.
  Molemmat tapaukset on korjattu: Slovakian tapauksessa kiintiövuonna 2004–2005 ja Unkarin tapauksessa kiintiövuonna 2005–2006. |
| --- | --- |

V

Liian suuret toimituskiintiöt myönnettiin kahdessa tapauksessa Unkarissa ja Slovakiassa.

Molemmat tapaukset on korjattu: Slovakian tapauksessa kiintiövuonna 2004–2005 ja Unkarin tapauksessa kiintiövuonna 2005–2006.

| VI | Komissio on järjestelmällisesti tarkastellut toteutettuja kansallisia täytäntöönpanotoimia ja vastannut lukuisiin jäsenvaltioiden kysymyksiin vuosina 2004–2006, joko kirjallisesti tai joka toinen viikko kokoontuvassa hallintokomiteassa. Lisäksi komissio on ottanut huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautukset ja seurannut tilanteen parantumista ja kehittymistä vuosina 2004 ja 2005 tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä paikalla suoritettujen tarkastusten jälkeisissä kahdenvälisissä kokouksissa. Viimeaikaisten tarkastuskäyntien ansiosta tarkastukset kattavat ne vuodet ja jäsenvaltiot, jotka tilintarkastustuomioistuimen mielestä ovat alttiimpia sen esille ottamille puutteille. Tähän mennessä rahoitusoikaisuja ei ole katsottu tarpeellisiksi. |
| --- | --- |

VI

Komissio on järjestelmällisesti tarkastellut toteutettuja kansallisia täytäntöönpanotoimia ja vastannut lukuisiin jäsenvaltioiden kysymyksiin vuosina 2004–2006, joko kirjallisesti tai joka toinen viikko kokoontuvassa hallintokomiteassa. Lisäksi komissio on ottanut huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautukset ja seurannut tilanteen parantumista ja kehittymistä vuosina 2004 ja 2005 tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä paikalla suoritettujen tarkastusten jälkeisissä kahdenvälisissä kokouksissa. Viimeaikaisten tarkastuskäyntien ansiosta tarkastukset kattavat ne vuodet ja jäsenvaltiot, jotka tilintarkastustuomioistuimen mielestä ovat alttiimpia sen esille ottamille puutteille. Tähän mennessä rahoitusoikaisuja ei ole katsottu tarpeellisiksi.

| VII | Komissio katsoo, että yhteisön lainsäädäntöä on noudatettu ja että kansallisen varannon hallinnoinnissa on noudatettu voimassa olevia säännöksiä. Ks. vastaukset 35–39 ja 44–47 kohtaan. |
| --- | --- |

VII

Komissio katsoo, että yhteisön lainsäädäntöä on noudatettu ja että kansallisen varannon hallinnoinnissa on noudatettu voimassa olevia säännöksiä. Ks. vastaukset 35–39 ja 44–47 kohtaan.

| VIII | Komissio hyväksyy suosituksen ja toteaa, että se on jo useissa tapauksissa ryhtynyt tilintarkastustuomioistuimen huomautusten johdosta toimenpiteisiin tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä. Heinäkuussa 2007 komissio lähetti kyselylomakkeen jäsenvaltioille ja sai lisätietoja tuottajien lukumäärästä ja tuottajakohtaisista kiintiöistä.
  Komission kannalta merkityksellisimmät tiedot perustuvat ostajien tai yksittäisten tuottajien ilmoittamiin suoramyynnin maitomääriin kyseisessä jäsenvaltiossa. Tiivistelmä näistä tiedoista lähetetään jo kyselylomakkeen muodossa komissiolle vuosittain ennen syyskuun 1. päivää asetuksen (EY) N:o 595/2004 26 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

VIII

Komissio hyväksyy suosituksen ja toteaa, että se on jo useissa tapauksissa ryhtynyt tilintarkastustuomioistuimen huomautusten johdosta toimenpiteisiin tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä. Heinäkuussa 2007 komissio lähetti kyselylomakkeen jäsenvaltioille ja sai lisätietoja tuottajien lukumäärästä ja tuottajakohtaisista kiintiöistä.

Komission kannalta merkityksellisimmät tiedot perustuvat ostajien tai yksittäisten tuottajien ilmoittamiin suoramyynnin maitomääriin kyseisessä jäsenvaltiossa. Tiivistelmä näistä tiedoista lähetetään jo kyselylomakkeen muodossa komissiolle vuosittain ennen syyskuun 1. päivää asetuksen (EY) N:o 595/2004 26 artiklan mukaisesti.

| IX | Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat kolme jäsenvaltiota olivat jo komission vuonna 2007 ja vuoden 2008 alussa paikalla suorittamien tarkastusten kohteena. Näin ollen tarkastukset kattavat kyseiset aikaisemmat kiintiövuodet ja nykyisen kiintiövuoden. |
| --- | --- |

IX

Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat kolme jäsenvaltiota olivat jo komission vuonna 2007 ja vuoden 2008 alussa paikalla suorittamien tarkastusten kohteena. Näin ollen tarkastukset kattavat kyseiset aikaisemmat kiintiövuodet ja nykyisen kiintiövuoden.

KANSALLISTEN VIITEMÄÄRIEN MÄÄRITTÄMINEN (KANSALLISET KIINTIÖT)

| 19. | Komissio hyväksyy tilintarkastustuomioistuimen esittämät luvut ja toteaa, että sen neuvottelumenetelmä oli hyvin suunniteltu, perustui mahdollisimman objektiivisiin kriteereihin ja sen tavoitteena oli rajoittaa alkuperäisiä pyyntöjä, jotka olivat yliarvioituja. |
| --- | --- |

19.

Komissio hyväksyy tilintarkastustuomioistuimen esittämät luvut ja toteaa, että sen neuvottelumenetelmä oli hyvin suunniteltu, perustui mahdollisimman objektiivisiin kriteereihin ja sen tavoitteena oli rajoittaa alkuperäisiä pyyntöjä, jotka olivat yliarvioituja.

| 20. | Komission arviointimenetelmää voidaan pitää kohtuullisena. Uusien jäsenvaltioiden (Puolaa lukuun ottamatta) alun perin pyytämä 1,5 miljoonan tonnin kiintiö laski menetelmän ansiosta hyväksyttävälle 0,83 miljoonan tonnin tasolle (komission neuvottelukanta). Neuvostossa neuvoteltu määrä oli miljoonan tonnin luokkaa.
  Kuten tilintarkastustuomioistuin totesi, rakenneuudistusprosessi pienensi kiinnostusta suoramyyntiin. Koska rakenneuudistus oli välttämätön ja koska jäsenvaltiot tarvitsivat mahdollisuuden hallinnoida viitemääriään tarpeidensa mukaan, ministerineuvosto päätti 18. syyskuuta 2006 pidetyssä kokouksessaan, että suoramyynnin viitemääriä (kansallisessa varannossa olevat käyttämättömät määrät) voitiin siirtää toimitusten viitemääriin kiintiövuonna 2006–2007 (neuvoston asetus (EY) N:o 1406/2006). |
| --- | --- |

20.

Komission arviointimenetelmää voidaan pitää kohtuullisena. Uusien jäsenvaltioiden (Puolaa lukuun ottamatta) alun perin pyytämä 1,5 miljoonan tonnin kiintiö laski menetelmän ansiosta hyväksyttävälle 0,83 miljoonan tonnin tasolle (komission neuvottelukanta). Neuvostossa neuvoteltu määrä oli miljoonan tonnin luokkaa.

Kuten tilintarkastustuomioistuin totesi, rakenneuudistusprosessi pienensi kiinnostusta suoramyyntiin. Koska rakenneuudistus oli välttämätön ja koska jäsenvaltiot tarvitsivat mahdollisuuden hallinnoida viitemääriään tarpeidensa mukaan, ministerineuvosto päätti 18. syyskuuta 2006 pidetyssä kokouksessaan, että suoramyynnin viitemääriä (kansallisessa varannossa olevat käyttämättömät määrät) voitiin siirtää toimitusten viitemääriin kiintiövuonna 2006–2007 (neuvoston asetus (EY) N:o 1406/2006).

| 21. | Puolassa suuri määrä tuottajia, joille oli myönnetty suoramyyntikiintiö, on myöhemmin luopunut siitä, minkä seurauksena kansallinen varanto on kasvanut. |
| --- | --- |

21.

Puolassa suuri määrä tuottajia, joille oli myönnetty suoramyyntikiintiö, on myöhemmin luopunut siitä, minkä seurauksena kansallinen varanto on kasvanut.

| 22. | Seurannasta vastaavat ensi sijassa jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset asetuksen (EY) N:o 595/2004 mukaisesti. |
| --- | --- |

22.

Seurannasta vastaavat ensi sijassa jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset asetuksen (EY) N:o 595/2004 mukaisesti.

| 24–25. | Komissio on liittymisasiakirjan mukaisesti päättänyt vapauttaa rakenneuudistusvarannon kyseisten jäsenvaltioiden osalta analysoituaan asiaa perusteellisesti kertomuksessa.
  Tässä analyysissa komissio on käyttänyt jäsenvaltioiden sille toimittamia tietoja ja arvioinut siirtymistä tilan omaan kulutukseen tarkoitetusta tuotannosta markkinoille tarkoitettuun tuotantoon kahden kriteerin perusteella: kaupan pidettyjen määrien kehitys ja tilan oma kulutus. |
| --- | --- |

24–25.

Komissio on liittymisasiakirjan mukaisesti päättänyt vapauttaa rakenneuudistusvarannon kyseisten jäsenvaltioiden osalta analysoituaan asiaa perusteellisesti kertomuksessa.

Tässä analyysissa komissio on käyttänyt jäsenvaltioiden sille toimittamia tietoja ja arvioinut siirtymistä tilan omaan kulutukseen tarkoitetusta tuotannosta markkinoille tarkoitettuun tuotantoon kahden kriteerin perusteella: kaupan pidettyjen määrien kehitys ja tilan oma kulutus.

| 26. | Kertomuksessaan komissio totesi oman kulutuksen vähentyneen kaikissa kyseessä olevissa maissa vuosina 2000–2005 lukuun ottamatta Liettuaa, jossa oman kulutuksen todettiin vähentyneen vuosina 2002–2005.
  Tšekissä markkinoille tarkoitettu tuotanto lisääntyi 0,8 prosenttia vuosien 2000 ja 2004 välillä ja sen jälkeen 3,7 prosenttia vuosien 2004 ja 2005 välillä.
  Latvian ja Slovakian tapauksessa komission liittymisneuvottelujen aikana arvioimat luvut eivät poikkea merkittävästi rakenneuudistusvarantoa koskevissa kertomuksissa esitetyistä luvuista.
  Tärkein arviointikriteeri oli tilan oman kulutuksen ja kaupan pidettyjen määrien prosenttiosuuden kehitys. |
| --- | --- |

26.

Kertomuksessaan komissio totesi oman kulutuksen vähentyneen kaikissa kyseessä olevissa maissa vuosina 2000–2005 lukuun ottamatta Liettuaa, jossa oman kulutuksen todettiin vähentyneen vuosina 2002–2005.

Tšekissä markkinoille tarkoitettu tuotanto lisääntyi 0,8 prosenttia vuosien 2000 ja 2004 välillä ja sen jälkeen 3,7 prosenttia vuosien 2004 ja 2005 välillä.

Latvian ja Slovakian tapauksessa komission liittymisneuvottelujen aikana arvioimat luvut eivät poikkea merkittävästi rakenneuudistusvarantoa koskevissa kertomuksissa esitetyistä luvuista.

Tärkein arviointikriteeri oli tilan oman kulutuksen ja kaupan pidettyjen määrien prosenttiosuuden kehitys.

| 28. | Ottaen huomioon tuotantotilanteen kahden ensimmäisen kiintiövuoden eli vuoden 2004–2005 (vain 11 kuukautta) ja vuoden 2005–2006 aikana tämä kiintiöiden liiallinen myöntäminen ei juurikaan uhannut johtaa käytettävissä olevan kansallisen viitemäärän nopeaan ehtymiseen. Tämä riski ei myöskään toteutunut. Unkarissa toimituskiintiöstä käytettiin 82 prosenttia kiintiövuonna 2004–2005 ja 86 prosenttia kiintiövuonna 2005–2006.
  Slovakiassa vastaavat luvut olivat 87 prosenttia kiintiövuonna 2004–2005 ja 97 prosenttia kiintiövuonna 2005–2006. |
| --- | --- |

28.

Ottaen huomioon tuotantotilanteen kahden ensimmäisen kiintiövuoden eli vuoden 2004–2005 (vain 11 kuukautta) ja vuoden 2005–2006 aikana tämä kiintiöiden liiallinen myöntäminen ei juurikaan uhannut johtaa käytettävissä olevan kansallisen viitemäärän nopeaan ehtymiseen. Tämä riski ei myöskään toteutunut. Unkarissa toimituskiintiöstä käytettiin 82 prosenttia kiintiövuonna 2004–2005 ja 86 prosenttia kiintiövuonna 2005–2006.

Slovakiassa vastaavat luvut olivat 87 prosenttia kiintiövuonna 2004–2005 ja 97 prosenttia kiintiövuonna 2005–2006.

| 30. | Komissio hyväksyi asetuksen (EY) N:o 1788/2003 6 artiklan mukaisesti helmikuussa 2005 esitetyt viitemäärien muuntamista koskevat pyynnöt kaikkien jäsenvaltioiden osalta, Slovakia mukaan luettuna. Slovakian osalta komissio myöhemmin havaitsi käytetyn menetelmän epäjohdonmukaisuuden saatuaan lisätietoja Slovakian viranomaisilta.
  Koska rakenneuudistus oli välttämätön ja koska jäsenvaltiot tarvitsivat mahdollisuuden hallinnoida viitemääriään tarpeidensa mukaan, ministerineuvosto päätti 18. syyskuuta 2006 pidetyssä kokouksessaan, että kansallisessa varannossa olevia käyttämättömiä suoramyynnin viitemääriä voitiin siirtää toimitusten viitemääriin kiintiövuonna 2006–2007 (neuvoston asetus (EY) N:o 1406/2006). |
| --- | --- |

30.

Komissio hyväksyi asetuksen (EY) N:o 1788/2003 6 artiklan mukaisesti helmikuussa 2005 esitetyt viitemäärien muuntamista koskevat pyynnöt kaikkien jäsenvaltioiden osalta, Slovakia mukaan luettuna. Slovakian osalta komissio myöhemmin havaitsi käytetyn menetelmän epäjohdonmukaisuuden saatuaan lisätietoja Slovakian viranomaisilta.

Koska rakenneuudistus oli välttämätön ja koska jäsenvaltiot tarvitsivat mahdollisuuden hallinnoida viitemääriään tarpeidensa mukaan, ministerineuvosto päätti 18. syyskuuta 2006 pidetyssä kokouksessaan, että kansallisessa varannossa olevia käyttämättömiä suoramyynnin viitemääriä voitiin siirtää toimitusten viitemääriin kiintiövuonna 2006–2007 (neuvoston asetus (EY) N:o 1406/2006).

Laatikko 3, neljäs kappale

Seurannasta vastaavat ensi sijassa jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset asetuksen (EY) N:o 595/2004 mukaisesti.

JÄRJESTELMÄN KÄYTTÖÖNOTTO JA HALLINNOINTI

| 35. | Tärkein tietolähde oli kansallinen lainsäädäntö, joka jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle hyväksymistä seuraavan kuukauden aikana. Kaikki jäsenvaltiot tekivät näin Puola, Slovenia ja Malta mukaan luettuina. Tämä oli keskeinen tekijä yhteisön säännöstön täytäntöönpanon valvonnassa. |
| --- | --- |

35.

Tärkein tietolähde oli kansallinen lainsäädäntö, joka jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle hyväksymistä seuraavan kuukauden aikana. Kaikki jäsenvaltiot tekivät näin Puola, Slovenia ja Malta mukaan luettuina. Tämä oli keskeinen tekijä yhteisön säännöstön täytäntöönpanon valvonnassa.

| 37. | Asetuksen (EY) N:o 1788/2003 5 artiklan f alakohdassa olevassa toimituksen määritelmässä ei eroteta selkeästi toisistaan maidontuottajien harjoittamaa myyntiä ja lahjoitusta korvauksetta ostajille. Sen sijaan 5 artiklan e alakohdassa olevassa ostajan määritelmässä todetaan, että ostaja ”ostaa” maitoa tuottajalta. Tämän mukaisesti Liettuan määritelmissä viitataan tuottajaan, joka myy maitoa ostajalle. Kun komissio pyysi Liettuan viranomaisia varmistamaan, että kaikki maidon toimitukset tuottajalta ostajalle ilmoitetaan kiintiöiden seuraamiseksi, Liettuan viranomaiset vastasivat, että tuottajat eivät voi luovuttaa eivätkä luovuta maitoa korvauksetta ostajille, koska ostajan määritelmän mukaan ostaja ”ostaa” maitoa tuottajalta.
  Liettuan viranomaiset ovat vahvistaneet, että kaikki toimitukset (myös ilmaiset toimitukset) ilmoitetaan. |
| --- | --- |

37.

Asetuksen (EY) N:o 1788/2003 5 artiklan f alakohdassa olevassa toimituksen määritelmässä ei eroteta selkeästi toisistaan maidontuottajien harjoittamaa myyntiä ja lahjoitusta korvauksetta ostajille. Sen sijaan 5 artiklan e alakohdassa olevassa ostajan määritelmässä todetaan, että ostaja ”ostaa” maitoa tuottajalta. Tämän mukaisesti Liettuan määritelmissä viitataan tuottajaan, joka myy maitoa ostajalle. Kun komissio pyysi Liettuan viranomaisia varmistamaan, että kaikki maidon toimitukset tuottajalta ostajalle ilmoitetaan kiintiöiden seuraamiseksi, Liettuan viranomaiset vastasivat, että tuottajat eivät voi luovuttaa eivätkä luovuta maitoa korvauksetta ostajille, koska ostajan määritelmän mukaan ostaja ”ostaa” maitoa tuottajalta.

Liettuan viranomaiset ovat vahvistaneet, että kaikki toimitukset (myös ilmaiset toimitukset) ilmoitetaan.

| 38. | Unkarin osuusmeijereitä koskevat kyseenalaistetut määräykset sallivat sen, että osuusmeijeri voi pyytää toimivaltaisia viranomaisia käsittelemään jäsentensä tilakohtaisia kiintiöitä yhtenä kokonaiskiintiönä, jonka hallinnosta vastaa osuusmeijeri. Sen vuoksi kiintiörekisteriin merkitään yksi kiintiö osuusmeijerin nimissä, joka on oikeushenkilö. Lisäksi määrätään, että osuusmeijeri vastaa tämän jälkeen jäsentensä puolesta kaikista velvoitteista, joita kiintiöasetuksissa asetetaan tuottajille. Komissio ei katso tämän järjestelmän sisältävän minkäänlaista maksujen kantamiseen liittyvää riskiä. Se, että tietynlaiset osuusmeijerit Unkarissa voivat yhdistää jäsentensä tilakohtaiset kiintiöt siirtämättä kiintiöiden omistusoikeuksia, vastaa täysin maidontuotantoa osana toiminnastaan harjoittavien GAEC-yhteenliittymien (Groupement Agricole d'Exploitation en Commun) tilannetta Ranskassa. Tämä vastaavuus ilmenee julkisasiamiehen asiassa C-15/95 antaman ratkaisuehdotuksen 45 kohdassa esitetystä tällaisten yhteenliittymien määritelmästä. Yhteisöjen tuomioistuin hyväksyi kyseisessä asiassa antamassaan tuomiossa tietynlaisten yhtiömuotojen, kuten GAEC-yhteenliittymien, käyttämisen maidon tuottamiseksi maitokiintiöjärjestelmässä. |
| --- | --- |

38.

Unkarin osuusmeijereitä koskevat kyseenalaistetut määräykset sallivat sen, että osuusmeijeri voi pyytää toimivaltaisia viranomaisia käsittelemään jäsentensä tilakohtaisia kiintiöitä yhtenä kokonaiskiintiönä, jonka hallinnosta vastaa osuusmeijeri. Sen vuoksi kiintiörekisteriin merkitään yksi kiintiö osuusmeijerin nimissä, joka on oikeushenkilö. Lisäksi määrätään, että osuusmeijeri vastaa tämän jälkeen jäsentensä puolesta kaikista velvoitteista, joita kiintiöasetuksissa asetetaan tuottajille. Komissio ei katso tämän järjestelmän sisältävän minkäänlaista maksujen kantamiseen liittyvää riskiä. Se, että tietynlaiset osuusmeijerit Unkarissa voivat yhdistää jäsentensä tilakohtaiset kiintiöt siirtämättä kiintiöiden omistusoikeuksia, vastaa täysin maidontuotantoa osana toiminnastaan harjoittavien GAEC-yhteenliittymien (Groupement Agricole d'Exploitation en Commun) tilannetta Ranskassa. Tämä vastaavuus ilmenee julkisasiamiehen asiassa C-15/95 antaman ratkaisuehdotuksen 45 kohdassa esitetystä tällaisten yhteenliittymien määritelmästä. Yhteisöjen tuomioistuin hyväksyi kyseisessä asiassa antamassaan tuomiossa tietynlaisten yhtiömuotojen, kuten GAEC-yhteenliittymien, käyttämisen maidon tuottamiseksi maitokiintiöjärjestelmässä.

| 39. | Tuottaja-ostajan asemaan sisältyvä luontainen riski voidaan ottaa huomioon riskianalyysissa, joka kuuluu olennaisena osana tuottajia ja ostajia koskevaan valvontaprosessiin. On selvää, että tuottajan ominaisuudessa kyseinen toimija rekisteröidään kiintiön haltijaksi ja ostajana toimija puolestaan hyväksytään tavanomaisten menettelyjen mukaisesti. Tuottaja-ostaja voi joutua tarkastusten kohteeksi kummassakin ominaisuudessa minkä tahansa kiintiökauden osalta.
  Olisi kohtuutonta kieltää tuottajaa harjoittamasta ostajan toimintoja ja päinvastoin. Tällainen kielto estäisi esimerkiksi oman tuotteensa jalostusta harjoittavia maidontuottajia lisäämästä toimintojaan, koska niillä ei olisi mahdollisuutta hankkia maitoa toisilta tuottajilta. Lisäksi tuottaja-ostajia on vanhoissa jäsenvaltioissakin, eikä se ole aiheuttanut ristiriitoja maitokiintiöjärjestelmän kanssa. |
| --- | --- |

39.

Tuottaja-ostajan asemaan sisältyvä luontainen riski voidaan ottaa huomioon riskianalyysissa, joka kuuluu olennaisena osana tuottajia ja ostajia koskevaan valvontaprosessiin. On selvää, että tuottajan ominaisuudessa kyseinen toimija rekisteröidään kiintiön haltijaksi ja ostajana toimija puolestaan hyväksytään tavanomaisten menettelyjen mukaisesti. Tuottaja-ostaja voi joutua tarkastusten kohteeksi kummassakin ominaisuudessa minkä tahansa kiintiökauden osalta.

Olisi kohtuutonta kieltää tuottajaa harjoittamasta ostajan toimintoja ja päinvastoin. Tällainen kielto estäisi esimerkiksi oman tuotteensa jalostusta harjoittavia maidontuottajia lisäämästä toimintojaan, koska niillä ei olisi mahdollisuutta hankkia maitoa toisilta tuottajilta. Lisäksi tuottaja-ostajia on vanhoissa jäsenvaltioissakin, eikä se ole aiheuttanut ristiriitoja maitokiintiöjärjestelmän kanssa.

| 42. | Kahdenvälisten kokousten ja komission vuonna 2007 paikalla suorittamien tarkastusten perusteella voidaan todeta, että tilintarkastustuomioistuimen kiintiöjärjestelmän toiminnasta ensimmäisten vuosien aikana esittämä kritiikki ei ole enää ajankohtaista ja sen esille ottamat ongelmat on ratkaistu. Lisäksi on tapahtunut parannusta. |
| --- | --- |

42.

Kahdenvälisten kokousten ja komission vuonna 2007 paikalla suorittamien tarkastusten perusteella voidaan todeta, että tilintarkastustuomioistuimen kiintiöjärjestelmän toiminnasta ensimmäisten vuosien aikana esittämä kritiikki ei ole enää ajankohtaista ja sen esille ottamat ongelmat on ratkaistu. Lisäksi on tapahtunut parannusta.

| 43. | Mahdolliset taloudelliset riskit yhteisön talousarviolle alkoivat vasta ensimmäisenä sellaisena soveltamisvuonna, jonka aikana oli mahdollista kantaa lisämaksu, toisin sanoen vuonna 2005–2006. Komissio suoritti paikalla kaksi tarkastusta vuonna 2007 niissä kahdessa jäsenvaltiossa, jotka muodostivat suurimman taloudellisen riskin (eli kansallisen maitokiintiön ylittyminen oli lähellä tai se oli jo ylittynyt). Koska tilien tarkastamis- ja hyväksymismenetelmä kattaa takautuvasti 24 kuukautta, tarkastus kattoi näiden maiden osalta kiintiövuoden 2005–2006 kiintiön. Komission vuonna 2005 suorittamiin muihin tarkastuksiin liittyvät kahdenväliset kokoukset antoivat erinomaisen tilaisuuden keskustella maitokiintiöitä koskevista tilintarkastustuomioistuimen havainnoista ja seurata kehitystä. Vuoden 2008 alussa suoritettiin tarkastus kolmannessa uudessa jäsenvaltiossa, joka ylitti kiintiön. Myös tämä tarkastus kattaa vuoden 2005–2006. |
| --- | --- |

43.

Mahdolliset taloudelliset riskit yhteisön talousarviolle alkoivat vasta ensimmäisenä sellaisena soveltamisvuonna, jonka aikana oli mahdollista kantaa lisämaksu, toisin sanoen vuonna 2005–2006. Komissio suoritti paikalla kaksi tarkastusta vuonna 2007 niissä kahdessa jäsenvaltiossa, jotka muodostivat suurimman taloudellisen riskin (eli kansallisen maitokiintiön ylittyminen oli lähellä tai se oli jo ylittynyt). Koska tilien tarkastamis- ja hyväksymismenetelmä kattaa takautuvasti 24 kuukautta, tarkastus kattoi näiden maiden osalta kiintiövuoden 2005–2006 kiintiön. Komission vuonna 2005 suorittamiin muihin tarkastuksiin liittyvät kahdenväliset kokoukset antoivat erinomaisen tilaisuuden keskustella maitokiintiöitä koskevista tilintarkastustuomioistuimen havainnoista ja seurata kehitystä. Vuoden 2008 alussa suoritettiin tarkastus kolmannessa uudessa jäsenvaltiossa, joka ylitti kiintiön. Myös tämä tarkastus kattaa vuoden 2005–2006.

| 45. | Jäsenvaltioilla on harkintavaltaan perustuva mahdollisuus siirtää käyttämättömät viitemäärät kansalliseen varantoon silloin, kun tuottaja ei ole pystynyt tuottamaan vähintään 70:tä prosenttia kiintiöstään kahdentoista kuukauden jakson aikana. Komissio neuvoi kuitenkin uusia jäsenvaltioita olemaan käyttämättä tätä mahdollisuutta liittymistä seuraavan ensimmäisen tuotantokauden osalta. Koska liittymispäivä oli 1. toukokuuta 2004, uusien jäsenvaltioiden tuottajat eivät voineet verrata tuotantoaan täyteen 12 kuukauden lakisääteiseen viitejaksoon. Sen vuoksi pienennyksillä ei olisi vankkaa oikeusperustaa.
  Viron ja Slovakian viranomaiset osoittivat liittymistä edeltävien kansallisten säännöstensä perusteella, että niiden tuottajiin oli 1. huhtikuuta 2004 alkaen sovellettu pienennyslauseketta, joka koskee täyttä 12 kuukauden jaksoa, johon ne voivat verrata tuotantoaan. Komissio vahvisti, että ne pystyivät sen vuoksi tekemään pienennyksiä edellyttäen, että liittymistä edeltäviä korkeampia tuotannon raja-arvoja lasketaan siten, että pienennyksiä ei tehdä kiintiövuoden 2004–2005 siltä osalta, joka ei saavuttanut 70 prosentin rajaa.
  Alaviitteessä 26 viitataan Slovakian tekemiin pienennyksiin, joiden laskennassa sovellettiin 70 prosentin raja-arvoa korkeampaa raja-arvoa ja jotka laskettiin kokonaiskiintiöstä eikä erikseen toimituksille ja suoramyynnille. Nämä pienennykset koskivat tuotantoa liittymistä edeltävänä kiintiövuonna 2003–2004, eikä niihin sen vuoksi sovellettu liittymisen jälkeisiä rajoituksia. |
| --- | --- |

45.

Jäsenvaltioilla on harkintavaltaan perustuva mahdollisuus siirtää käyttämättömät viitemäärät kansalliseen varantoon silloin, kun tuottaja ei ole pystynyt tuottamaan vähintään 70:tä prosenttia kiintiöstään kahdentoista kuukauden jakson aikana. Komissio neuvoi kuitenkin uusia jäsenvaltioita olemaan käyttämättä tätä mahdollisuutta liittymistä seuraavan ensimmäisen tuotantokauden osalta. Koska liittymispäivä oli 1. toukokuuta 2004, uusien jäsenvaltioiden tuottajat eivät voineet verrata tuotantoaan täyteen 12 kuukauden lakisääteiseen viitejaksoon. Sen vuoksi pienennyksillä ei olisi vankkaa oikeusperustaa.

Viron ja Slovakian viranomaiset osoittivat liittymistä edeltävien kansallisten säännöstensä perusteella, että niiden tuottajiin oli 1. huhtikuuta 2004 alkaen sovellettu pienennyslauseketta, joka koskee täyttä 12 kuukauden jaksoa, johon ne voivat verrata tuotantoaan. Komissio vahvisti, että ne pystyivät sen vuoksi tekemään pienennyksiä edellyttäen, että liittymistä edeltäviä korkeampia tuotannon raja-arvoja lasketaan siten, että pienennyksiä ei tehdä kiintiövuoden 2004–2005 siltä osalta, joka ei saavuttanut 70 prosentin rajaa.

Alaviitteessä 26 viitataan Slovakian tekemiin pienennyksiin, joiden laskennassa sovellettiin 70 prosentin raja-arvoa korkeampaa raja-arvoa ja jotka laskettiin kokonaiskiintiöstä eikä erikseen toimituksille ja suoramyynnille. Nämä pienennykset koskivat tuotantoa liittymistä edeltävänä kiintiövuonna 2003–2004, eikä niihin sen vuoksi sovellettu liittymisen jälkeisiä rajoituksia.

| 46. | Kiintiövuosi 2005–2006 oli Puolassa ensimmäinen kiintiövuosi, jonka aikana oli pakollista ottaa kiintiö takaisin, jos maitoa ei tuotettu lainkaan ja jos tapaukseen ei liittynyt ylivoimaisia esteitä tai sitä ei ollut perusteltu asianmukaisesti. Puolalla ei ollut velvoitetta jakaa tilakohtaisia kiintiöitä kiintiövuodelle 2004–2005 eikä sillä sen vuoksi voinut myöskään olla velvoitetta ottaa takaisin kiintiöitä liian vähäisen käytön perusteella kyseisenä kiintiövuonna. Kritiikki, jota tilintarkastustuomioistuin esitti kiintiöiden takaisin ottamisesta, mikä ei ollut pakollista, tehtyjen valitusten myönteisestä tuloksesta tai tällaisia valitusmenettelyjä koskevista säännöistä, ei ole merkityksellistä sen kannalta, kuinka Puola soveltaa yhteisön maitokiintiöjärjestelmää.
  Tilintarkastustuomioistuimen kuvailema menettely koski 3 900:aa tuottajaa Puolassa, ja se on asetuksen (EY) N:o 1788/2003 15 artiklan 1 ja 3 kohdan mukainen. |
| --- | --- |

46.

Kiintiövuosi 2005–2006 oli Puolassa ensimmäinen kiintiövuosi, jonka aikana oli pakollista ottaa kiintiö takaisin, jos maitoa ei tuotettu lainkaan ja jos tapaukseen ei liittynyt ylivoimaisia esteitä tai sitä ei ollut perusteltu asianmukaisesti. Puolalla ei ollut velvoitetta jakaa tilakohtaisia kiintiöitä kiintiövuodelle 2004–2005 eikä sillä sen vuoksi voinut myöskään olla velvoitetta ottaa takaisin kiintiöitä liian vähäisen käytön perusteella kyseisenä kiintiövuonna. Kritiikki, jota tilintarkastustuomioistuin esitti kiintiöiden takaisin ottamisesta, mikä ei ollut pakollista, tehtyjen valitusten myönteisestä tuloksesta tai tällaisia valitusmenettelyjä koskevista säännöistä, ei ole merkityksellistä sen kannalta, kuinka Puola soveltaa yhteisön maitokiintiöjärjestelmää.

Tilintarkastustuomioistuimen kuvailema menettely koski 3 900:aa tuottajaa Puolassa, ja se on asetuksen (EY) N:o 1788/2003 15 artiklan 1 ja 3 kohdan mukainen.

| 47. | Kuten tilintarkastustuomioistuin itse totesi aikaisemmin, jäsenvaltiot voivat melko vapaasti hallinnoida kansallisia viitemääriään omien erityisten taloudellisten ja sosiaalisten tavoitteidensa mukaisesti. Tätä harkintavaltaa säännellään neuvoston asetuksen (EY) N:o 1788/2003 7 artiklassa, jonka mukaan jäsenvaltiot voivat jakaa kansallisessa varannossa olevat määrät tuottajille ”komissiolle ilmoitettujen puolueettomien perusteiden perusteella”. |
| --- | --- |

47.

Kuten tilintarkastustuomioistuin itse totesi aikaisemmin, jäsenvaltiot voivat melko vapaasti hallinnoida kansallisia viitemääriään omien erityisten taloudellisten ja sosiaalisten tavoitteidensa mukaisesti. Tätä harkintavaltaa säännellään neuvoston asetuksen (EY) N:o 1788/2003 7 artiklassa, jonka mukaan jäsenvaltiot voivat jakaa kansallisessa varannossa olevat määrät tuottajille ”komissiolle ilmoitettujen puolueettomien perusteiden perusteella”.

Laatikko 4, ensimmäinen kappale

Jäsenvaltioilla olevan harkintavallan mukaisesti Puolan järjestelmässä suositaan uusien tuottajien sijasta olemassa olevia tuottajia, jotka laajentavat tuotantoaan. Puolan viranomaisten ilmoittaman lainsäädännön mukaan kiintiöiden jakaminen kansallisesta varannosta olemassa oleville tuottajille edellyttää todistettua myynnin lisääntymistä verrattuna edelliseen kiintiövuoteen. Jaettavat kiintiöt määritetään laajennetun tilan keskimääräistä vuosimyyntiä koskevan matemaattisen laskelman avulla. Sen vuoksi jaettava kiintiö vastaa todellista todistettua maitomyyntiä tietyn ajanjakson aikana eikä siten ylitä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tilan kapasiteetin kattamiseksi. Tämän järjestelmän puolueettomuus ei vaikuta kyseenalaiselta.

Toinen kappale

Komissio katsoo, että tuotannon laajuus ja kapasiteetti ovat objektiivisia kriteerejä erottaa toisistaan kansalliseen varantoon pääsyluokat.

Kolmas kappale

Koska rakenneuudistus oli välttämätön ja koska jäsenvaltiot tarvitsivat mahdollisuuden hallinnoida viitemääriä tarpeidensa mukaan, neuvosto päätti 18. syyskuuta 2006, että kansallisessa varannossa olevia käyttämättömiä suoramyynnin viitemääriä voitiin siirtää toimitusten viitemääriin kiintiövuonna 2006–2007 (neuvoston asetus (EY) N:o 1406/2006). Tämä koskee myös 49 kohtaa.

| 51. | Tuottajakohtainen viiterasvapitoisuus voidaan asettaa ainoastaan tuottajan maitokiintiön osalta. Sen vuoksi on itsestään selvää, että sellaisilla tuottajilla, jotka toimittavat maitoa ilman maitokiintiötä, ei ole viiterasvapitoisuutta, jonka perusteella niiden toimituksia voitaisiin mukauttaa ylös- tai alaspäin. |
| --- | --- |

51.

Tuottajakohtainen viiterasvapitoisuus voidaan asettaa ainoastaan tuottajan maitokiintiön osalta. Sen vuoksi on itsestään selvää, että sellaisilla tuottajilla, jotka toimittavat maitoa ilman maitokiintiötä, ei ole viiterasvapitoisuutta, jonka perusteella niiden toimituksia voitaisiin mukauttaa ylös- tai alaspäin.

| 52. | Yleensä tuottajat eivät vaihda karjaansa siirtyessään ”suoramyynnistä” toimitusmyyntiin. Tämän seurauksena niiden lypsylehmät ovat edelleen samaa rotua ja tuottavat samanlaatuista maitoa. Sen vuoksi vaikuttaa johdonmukaiselta soveltaa komission asetuksen (EY) N:o 595/2004 7 artiklan 2 kohdassa säädettyä poikkeusta.
  Liettuan viranomaisten vastaus osoitti, kuinka tarkkaan rasvapitoisuutta analysoidaan viitepitoisuuksien vahvistamisen yhteydessä ja siirryttäessä toimitusmyyntiin.
  Jotta vältettäisiin riski, että viitepitoisuudet poikkeavat järjestelmän alussa vahvistetusta arvosta, on asetuksen (EY) N:o 1788/2003 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti säädetty mukautusmenetelmästä viiterasvapitoisuuksien vahvistamiseksi uudelleen, kun pitoisuuksien kasvu on yli 0,1 grammaa kiloa kohden. |
| --- | --- |

52.

Yleensä tuottajat eivät vaihda karjaansa siirtyessään ”suoramyynnistä” toimitusmyyntiin. Tämän seurauksena niiden lypsylehmät ovat edelleen samaa rotua ja tuottavat samanlaatuista maitoa. Sen vuoksi vaikuttaa johdonmukaiselta soveltaa komission asetuksen (EY) N:o 595/2004 7 artiklan 2 kohdassa säädettyä poikkeusta.

Liettuan viranomaisten vastaus osoitti, kuinka tarkkaan rasvapitoisuutta analysoidaan viitepitoisuuksien vahvistamisen yhteydessä ja siirryttäessä toimitusmyyntiin.

Jotta vältettäisiin riski, että viitepitoisuudet poikkeavat järjestelmän alussa vahvistetusta arvosta, on asetuksen (EY) N:o 1788/2003 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti säädetty mukautusmenetelmästä viiterasvapitoisuuksien vahvistamiseksi uudelleen, kun pitoisuuksien kasvu on yli 0,1 grammaa kiloa kohden.

TARKASTUKSET

| 53. | Komissio on samaa mieltä tarkastusten tärkeydestä, mutta korostaa, että tilintarkastustuomioistuimen tarkasteleman ensimmäisen täytäntöönpanovuoden aikana taloudelliset riskit olivat erittäin pieniä, koska kansallisten viitemäärien ylittäminen oli epätodennäköistä, sillä niitä sovellettiin ainoastaan 11 kuukautta (1.5.2004–31.3.2005). |
| --- | --- |

53.

Komissio on samaa mieltä tarkastusten tärkeydestä, mutta korostaa, että tilintarkastustuomioistuimen tarkasteleman ensimmäisen täytäntöönpanovuoden aikana taloudelliset riskit olivat erittäin pieniä, koska kansallisten viitemäärien ylittäminen oli epätodennäköistä, sillä niitä sovellettiin ainoastaan 11 kuukautta (1.5.2004–31.3.2005).

| 54. | Komission kahdenväliset yhteydet kyseisten jäsenvaltioiden kanssa ja viimeaikaiset paikalla tehdyt tarkastukset Puolassa ja Tšekissä osoittavat, että tilintarkastustuomioistuimen havainnot on otettu huomioon ja parannuksia on tehty ja tehdään jatkossakin. |
| --- | --- |

54.

Komission kahdenväliset yhteydet kyseisten jäsenvaltioiden kanssa ja viimeaikaiset paikalla tehdyt tarkastukset Puolassa ja Tšekissä osoittavat, että tilintarkastustuomioistuimen havainnot on otettu huomioon ja parannuksia on tehty ja tehdään jatkossakin.

| 55. | Tarkastukset ostajan luona tehdään ostajan vuosittain tekemän ostoja koskevan ilmoituksen perusteella, minkä vuoksi ne on paras suorittaa ilmoituksen tekemisen jälkeen. |
| --- | --- |

55.

Tarkastukset ostajan luona tehdään ostajan vuosittain tekemän ostoja koskevan ilmoituksen perusteella, minkä vuoksi ne on paras suorittaa ilmoituksen tekemisen jälkeen.

| 56. | On loogista, että ostajia koskeva valvontasuunnitelma saatetaan päätökseen vasta maitokiintiövuoden lopussa, sillä se perustuu ostajien ilmoituksiin. Tuottajien ja kuljetusyritysten osalta komissio on samaa mieltä siitä, että valvontasuunnitelmien viivästyminen haittaa asianmukaista valvontaa.
  Unkarin viranomaiset ovat ilmoittaneet, että kaikkia ostajia valvottiin kiintiövuonna 2004–2005, mutta riskikriteerit otettiin käyttöön myöhempiä vuosia varten.
  Slovakia on ilmoittanut, että jonkin muotoinen riskianalyysi oli olemassa jo kiintiövuonna 2005–2006, ja vuodesta 2006–2007 on käytetty pisteisiin perustuvaa järjestelmää. Huhtikuusta 2007 valvontaosastossa on ollut riippumaton riskianalyysiyksikkö. |
| --- | --- |

56.

On loogista, että ostajia koskeva valvontasuunnitelma saatetaan päätökseen vasta maitokiintiövuoden lopussa, sillä se perustuu ostajien ilmoituksiin. Tuottajien ja kuljetusyritysten osalta komissio on samaa mieltä siitä, että valvontasuunnitelmien viivästyminen haittaa asianmukaista valvontaa.

Unkarin viranomaiset ovat ilmoittaneet, että kaikkia ostajia valvottiin kiintiövuonna 2004–2005, mutta riskikriteerit otettiin käyttöön myöhempiä vuosia varten.

Slovakia on ilmoittanut, että jonkin muotoinen riskianalyysi oli olemassa jo kiintiövuonna 2005–2006, ja vuodesta 2006–2007 on käytetty pisteisiin perustuvaa järjestelmää. Huhtikuusta 2007 valvontaosastossa on ollut riippumaton riskianalyysiyksikkö.

| 57. | Riskianalyysin laatiminen on vaikeaa alalla, jota ei ole aikaisemmin valvottu ja jonka kaikkia riskejä ei vielä tunneta. Komission kahdenväliset keskustelut ja tarkastukset osoittavat, että riskianalyysi ja valvontasuunnittelu ovat kehittyneet myöhempinä vuosina. Esimerkiksi Tšekissä riskianalyysi virallistettiin vuodesta 2005–2006.
  Puolan viranomaiset tekevät maidon ostajia koskevan riskianalyysinsa kiintiövuoden lopussa. Tarkastuksessa tarkistetaan toimitusilmoituksen (joka on tehty toukokuussa) täydellisyys ja totuudenmukaisuus, joten on kohtuullista, että riskianalyysi tehdään kiintiövuoden päätyttyä. Puolassa valvontasuunnitelma esitettiin syyskuussa 2006, ja kiintiövuoden 2005–2006 tarkastukset oli määrä saada päätökseen 30. syyskuuta 2007 mennessä. Tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyyn liittyvän tarkastuskäynnin yhteydessä vahvistettiin, että kiintiövuoden 2006–2007 tarkastukset perustuivat riskianalyysiin. Lisäksi vahvistettiin, että kiintiövuosien 2004–2005 ja 2005–2006 tarkastukset oli toteutettu, vaikka ne eivät perustuneetkaan ennakolta suoritettuun riskianalyysiin. |
| --- | --- |

57.

Riskianalyysin laatiminen on vaikeaa alalla, jota ei ole aikaisemmin valvottu ja jonka kaikkia riskejä ei vielä tunneta. Komission kahdenväliset keskustelut ja tarkastukset osoittavat, että riskianalyysi ja valvontasuunnittelu ovat kehittyneet myöhempinä vuosina. Esimerkiksi Tšekissä riskianalyysi virallistettiin vuodesta 2005–2006.

Puolan viranomaiset tekevät maidon ostajia koskevan riskianalyysinsa kiintiövuoden lopussa. Tarkastuksessa tarkistetaan toimitusilmoituksen (joka on tehty toukokuussa) täydellisyys ja totuudenmukaisuus, joten on kohtuullista, että riskianalyysi tehdään kiintiövuoden päätyttyä. Puolassa valvontasuunnitelma esitettiin syyskuussa 2006, ja kiintiövuoden 2005–2006 tarkastukset oli määrä saada päätökseen 30. syyskuuta 2007 mennessä. Tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyyn liittyvän tarkastuskäynnin yhteydessä vahvistettiin, että kiintiövuoden 2006–2007 tarkastukset perustuivat riskianalyysiin. Lisäksi vahvistettiin, että kiintiövuosien 2004–2005 ja 2005–2006 tarkastukset oli toteutettu, vaikka ne eivät perustuneetkaan ennakolta suoritettuun riskianalyysiin.

| 58. | Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että valvontajärjestelmän olisi katettava kaikki maitoa kaupan pitävät maanviljelijät. Komissio on tarkastuskäyntien ja kahdenvälisten keskustelujen yhteydessä kehottanut jäsenvaltioita sisällyttämään riskianalyysiinsa kaikki maidontuottajat riippumatta siitä, onko niillä kiintiö.
  Maidon toimittaminen ilman kiintiötä ei kuitenkaan ole asetuksen vastaista, ja erittäin pienten tuottajien osalta taloudellinen riski ei voi olla suuri. Suoramyynnin osuus suhteessa toimituskiintiöön on useimmissa tapauksissa huomattavasti alle 3 prosenttia. |
| --- | --- |

58.

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että valvontajärjestelmän olisi katettava kaikki maitoa kaupan pitävät maanviljelijät. Komissio on tarkastuskäyntien ja kahdenvälisten keskustelujen yhteydessä kehottanut jäsenvaltioita sisällyttämään riskianalyysiinsa kaikki maidontuottajat riippumatta siitä, onko niillä kiintiö.

Maidon toimittaminen ilman kiintiötä ei kuitenkaan ole asetuksen vastaista, ja erittäin pienten tuottajien osalta taloudellinen riski ei voi olla suuri. Suoramyynnin osuus suhteessa toimituskiintiöön on useimmissa tapauksissa huomattavasti alle 3 prosenttia.

| 59. | Myös komissio kannattaa voimakkaasti tilintarkastustuomioistuimen kuvailemia ristiintarkastuksia, vaikkei niitä vaaditakaan maitokiintiölainsäädännössä. |
| --- | --- |

59.

Myös komissio kannattaa voimakkaasti tilintarkastustuomioistuimen kuvailemia ristiintarkastuksia, vaikkei niitä vaaditakaan maitokiintiölainsäädännössä.

| 60. | Komissio tunnustaa oikeaan aikaan tehtyjen asianmukaisten tarkastusten tärkeyden. Tarkastuskäyntien/kahdenvälisten keskustelujen yhteydessä jäsenvaltioita on muistutettu siitä, että tuottajien tarkastukset on ainakin osittain toteutettava asianomaisen kiintiövuoden aikana. Kiintiövuonna 2005–2006 Liettuan viranomaiset suorittivat kyseisen kiintiövuoden kuluessa tuottajien ja kuljetusyhtiöiden tarkastuksia.
  Unkarissa yhtäkään tuottajaa ei tarkastettu kyseisen kiintiövuoden aikana kiintiövuosina 2004–2005 ja 2005–2006, vaan tarkastukset tehtiin kiintiövuosien päätyttyä. Kiintiövuonna 2006–2007 Unkari kuitenkin suoritti tarkastuksia kyseisen vuoden aikana. |
| --- | --- |

60.

Komissio tunnustaa oikeaan aikaan tehtyjen asianmukaisten tarkastusten tärkeyden. Tarkastuskäyntien/kahdenvälisten keskustelujen yhteydessä jäsenvaltioita on muistutettu siitä, että tuottajien tarkastukset on ainakin osittain toteutettava asianomaisen kiintiövuoden aikana. Kiintiövuonna 2005–2006 Liettuan viranomaiset suorittivat kyseisen kiintiövuoden kuluessa tuottajien ja kuljetusyhtiöiden tarkastuksia.

Unkarissa yhtäkään tuottajaa ei tarkastettu kyseisen kiintiövuoden aikana kiintiövuosina 2004–2005 ja 2005–2006, vaan tarkastukset tehtiin kiintiövuosien päätyttyä. Kiintiövuonna 2006–2007 Unkari kuitenkin suoritti tarkastuksia kyseisen vuoden aikana.

61, kolmas luetelmakohta

Puolan viranomaiset hyväksyivät tilintarkastustuomioistuimen suosituksen ja lupautuivat liittämään tarkastuspaperit valvontakertomuksiin elokuusta 2006.

Puolan viranomaisten seuranta- ja seuraamusprosessia käsitellään komission tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn puitteissa, joka kattaa kyseessä olevan vuoden ja on tällä hetkellä käynnissä.

61, neljäs luetelmakohta

Vaikka tällaisten tietojen tilastoiminen voi olla hyödyllistä tietyissä tilanteissa, esimerkiksi mukautettaessa riskianalyysikriteerejä vuodesta toiseen, sitä ei vaadita lainsäädännössä.

Komissio esittää jäsenvaltioille tätä koskevia suosituksia.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 73. | Suoramyyntiä arvioidessaan komissio on ollut mahdollisimman tiukka ja käyttänyt objektiivisiin kriteereihin perustuvaa arviointimenetelmää. Näitä arvioita pidetään kohtuullisina, ja niitä on sovellettu yhtenäisesti kaikkiin jäsenvaltioihin.
  Uusien jäsenvaltioiden (Puolaa lukuun ottamatta) alun perin pyytämä 1,5 miljoonan tonnin kiintiö laski menetelmän ansiosta hyväksyttävälle 0,73 miljoonan tonnin tasolle (komission neuvottelukanta). Neuvostossa neuvoteltu määrä oli miljoonan tonnin luokkaa. |
| --- | --- |

73.

Suoramyyntiä arvioidessaan komissio on ollut mahdollisimman tiukka ja käyttänyt objektiivisiin kriteereihin perustuvaa arviointimenetelmää. Näitä arvioita pidetään kohtuullisina, ja niitä on sovellettu yhtenäisesti kaikkiin jäsenvaltioihin.

Uusien jäsenvaltioiden (Puolaa lukuun ottamatta) alun perin pyytämä 1,5 miljoonan tonnin kiintiö laski menetelmän ansiosta hyväksyttävälle 0,73 miljoonan tonnin tasolle (komission neuvottelukanta). Neuvostossa neuvoteltu määrä oli miljoonan tonnin luokkaa.

| 74. | Komissio on liittymisasiakirjan mukaisesti päättänyt vapauttaa rakenneuudistusvarannon kyseisten jäsenvaltioiden osalta analysoituaan asiaa perusteellisesti kertomuksessa. Jäsenvaltioiden toimittamia tilastoja on käytetty ja ne on tarkistettu. Ristiintarkistuksia on tehty kertomuksessa ja kyselylomakkeessa (asetuksen (EY) N:o 595/2004 26 artiklan 1 kohta) esitettyjen tietojen välillä sekä kertomuksessa esitettyjen tilastojen ja Eurostatin ja saksalaisen maatalousalan markkinatutkimuslaitoksen ZMP:n tilastojen välillä. Ks. vastaus 24 ja 25 kohtaan.
  Mahdolliset taloudelliset riskit yhteisön talousarviolle alkoivat vasta ensimmäisenä sellaisena soveltamisvuonna, jonka aikana oli mahdollista kantaa lisämaksu, toisin sanoen vuonna 2005–2006. Komissio suoritti vuonna 2007 paikalla kaksi tarkastusta niissä kahdessa jäsenvaltiossa, jotka muodostivat suurimman taloudellisen riskin (eli kansallisen maitokiintiön ylittyminen oli lähellä tai se oli jo ylittynyt). Koska tilien tarkastamis- ja hyväksymismenetelmä kattaa takautuvasti 24 kuukautta, tarkastus kattoi näiden maiden osalta kiintiövuoden 2005–2006. Komission vuonna 2005 suorittamiin muihin tarkastuksiin liittyvät kahdenväliset kokoukset antoivat erinomaisen tilaisuuden keskustella maitokiintiöitä koskevista tilintarkastustuomioistuimen havainnoista ja seurata kehitystä. Vuoden 2008 alussa suoritettiin tarkastus kolmannessa uudessa jäsenvaltiossa, joka ylitti kiintiön. Myös tämä tarkastus kattaa vuoden 2005–2006. |
| --- | --- |

74.

Komissio on liittymisasiakirjan mukaisesti päättänyt vapauttaa rakenneuudistusvarannon kyseisten jäsenvaltioiden osalta analysoituaan asiaa perusteellisesti kertomuksessa. Jäsenvaltioiden toimittamia tilastoja on käytetty ja ne on tarkistettu. Ristiintarkistuksia on tehty kertomuksessa ja kyselylomakkeessa (asetuksen (EY) N:o 595/2004 26 artiklan 1 kohta) esitettyjen tietojen välillä sekä kertomuksessa esitettyjen tilastojen ja Eurostatin ja saksalaisen maatalousalan markkinatutkimuslaitoksen ZMP:n tilastojen välillä. Ks. vastaus 24 ja 25 kohtaan.

Mahdolliset taloudelliset riskit yhteisön talousarviolle alkoivat vasta ensimmäisenä sellaisena soveltamisvuonna, jonka aikana oli mahdollista kantaa lisämaksu, toisin sanoen vuonna 2005–2006. Komissio suoritti vuonna 2007 paikalla kaksi tarkastusta niissä kahdessa jäsenvaltiossa, jotka muodostivat suurimman taloudellisen riskin (eli kansallisen maitokiintiön ylittyminen oli lähellä tai se oli jo ylittynyt). Koska tilien tarkastamis- ja hyväksymismenetelmä kattaa takautuvasti 24 kuukautta, tarkastus kattoi näiden maiden osalta kiintiövuoden 2005–2006. Komission vuonna 2005 suorittamiin muihin tarkastuksiin liittyvät kahdenväliset kokoukset antoivat erinomaisen tilaisuuden keskustella maitokiintiöitä koskevista tilintarkastustuomioistuimen havainnoista ja seurata kehitystä. Vuoden 2008 alussa suoritettiin tarkastus kolmannessa uudessa jäsenvaltiossa, joka ylitti kiintiön. Myös tämä tarkastus kattaa vuoden 2005–2006.

Suositus 1

Toinen kappale

Komissio lähetti heinäkuussa 2007 kiintiöiden soveltamista koskevan kyselylomakkeen kerätäkseen tilastotietoja suoramyyntiä ja toimitusmyyntiä harjoittavien tuottajien lukumäärästä ja koosta.

Vaikka rakenneuudistusprosessin seuranta on hyödyllistä tuotantoketjun tuntemuksen kannalta, sillä ei ole niin suurta merkitystä kiintiöjärjestelmästä aiheutuvien velvoitteiden seuraamisen kannalta.

| 75. | (1) | Toimituskiintiöitä myönnettiin liikaa kahdessa jäsenvaltiossa. Kiintiöosuudet yhdenmukaistettiin vastaavien kokonaismäärien kanssa ensimmäisen kauden aikana (Slovakiassa) ja toisen kauden aikana (Unkarissa). Kumpikaan kyseisistä jäsenvaltioista ei kirjannut toimitusmääränsä ylittävää tuotantoa. |
| --- | --- | --- |

75.

(1)

Toimituskiintiöitä myönnettiin liikaa kahdessa jäsenvaltiossa. Kiintiöosuudet yhdenmukaistettiin vastaavien kokonaismäärien kanssa ensimmäisen kauden aikana (Slovakiassa) ja toisen kauden aikana (Unkarissa). Kumpikaan kyseisistä jäsenvaltioista ei kirjannut toimitusmääränsä ylittävää tuotantoa.

| (6) | Liettuan viranomaiset ovat varmistaneet, että kaikki toimitukset (myös ilmaiset toimitukset) ilmoitetaan. |
| --- | --- |

(6)

Liettuan viranomaiset ovat varmistaneet, että kaikki toimitukset (myös ilmaiset toimitukset) ilmoitetaan.

| (7) | Osuuskuntien kiintiöt Unkarissa ovat yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisia eivätkä aiheuta maksun kantamiseen liittyvää riskiä. |
| --- | --- |

(7)

Osuuskuntien kiintiöt Unkarissa ovat yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisia eivätkä aiheuta maksun kantamiseen liittyvää riskiä.

| (8) | Komissio katsoo, että tuottaja-ostajan asemaan liittyvät riskit on otettava huomioon riskianalyysissa, joka on osa valvontamenettelyä. |
| --- | --- |

(8)

Komissio katsoo, että tuottaja-ostajan asemaan liittyvät riskit on otettava huomioon riskianalyysissa, joka on osa valvontamenettelyä.

| (9) | Kuten komission vastauksissa 47 kohtaan ja laatikkoon 4 yksityiskohtaisesti selitettiin, komission mielestä kansallisten varantojen toiminnassa ei esiintynyt poikkeamia. |
| --- | --- |

(9)

Kuten komission vastauksissa 47 kohtaan ja laatikkoon 4 yksityiskohtaisesti selitettiin, komission mielestä kansallisten varantojen toiminnassa ei esiintynyt poikkeamia.

| (10) | Kahdenvälisten kokousten ja komission paikalla suorittamien tarkastusten perusteella voidaan todeta, että tilintarkastustuomioistuimen kiintiöjärjestelmän toiminnasta ensimmäisten vuosien aikana esittämä kritiikki ei ole enää ajankohtaista ja sen esille ottamat ongelmat on ratkaistu. Lisäksi on tapahtunut parannusta. |
| --- | --- |

(10)

Kahdenvälisten kokousten ja komission paikalla suorittamien tarkastusten perusteella voidaan todeta, että tilintarkastustuomioistuimen kiintiöjärjestelmän toiminnasta ensimmäisten vuosien aikana esittämä kritiikki ei ole enää ajankohtaista ja sen esille ottamat ongelmat on ratkaistu. Lisäksi on tapahtunut parannusta.

| (11) | Kahdenvälisten kokousten ja komission paikalla suorittamien tarkastusten perusteella voidaan todeta, että tilintarkastustuomioistuimen kiintiöjärjestelmän toiminnasta ensimmäisten vuosien aikana esittämä kritiikki ei ole enää ajankohtaista ja sen esille ottamat ongelmat on ratkaistu. Lisäksi on tapahtunut parannusta. |
| --- | --- |

(11)

Kahdenvälisten kokousten ja komission paikalla suorittamien tarkastusten perusteella voidaan todeta, että tilintarkastustuomioistuimen kiintiöjärjestelmän toiminnasta ensimmäisten vuosien aikana esittämä kritiikki ei ole enää ajankohtaista ja sen esille ottamat ongelmat on ratkaistu. Lisäksi on tapahtunut parannusta.

| (12) | Jäsenvaltiot ovat ratkaisseet alkuvaiheen ongelmat ja tehneet merkittäviä parannuksia. |
| --- | --- |

(12)

Jäsenvaltiot ovat ratkaisseet alkuvaiheen ongelmat ja tehneet merkittäviä parannuksia.

| (13) | Kuten komission vastauksessa 56 kohtaan todetaan, jäsenvaltiot ovat tehneet parannuksia. |
| --- | --- |

(13)

Kuten komission vastauksessa 56 kohtaan todetaan, jäsenvaltiot ovat tehneet parannuksia.

| (14) | Komissio tunnustaa oikeaan aikaan tehtyjen asianmukaisten tarkastusten tärkeyden. Jäsenvaltiot ovat tehneet parannuksia. |
| --- | --- |

(14)

Komissio tunnustaa oikeaan aikaan tehtyjen asianmukaisten tarkastusten tärkeyden. Jäsenvaltiot ovat tehneet parannuksia.

| (15) | Unkaria ja muita kyseessä olevia jäsenvaltioita on muistutettu siitä, että tuottajien ja kuljetusyritysten tarkastukset on ainakin osittain toteutettava kyseisen kiintiövuoden aikana. Jäsenvaltiot ovat tämän jälkeen tehneet parannuksia. |
| --- | --- |

(15)

Unkaria ja muita kyseessä olevia jäsenvaltioita on muistutettu siitä, että tuottajien ja kuljetusyritysten tarkastukset on ainakin osittain toteutettava kyseisen kiintiövuoden aikana. Jäsenvaltiot ovat tämän jälkeen tehneet parannuksia.

| (16) | Komissio on seurannut jäsenvaltioiden kanssa esille otettuja kysymyksiä ja on vakuuttunut siitä, että parannuksia on saatu aikaan tilintarkastustuomioistuimen tarkastusta seuraavien vuosien aikana. |
| --- | --- |

(16)

Komissio on seurannut jäsenvaltioiden kanssa esille otettuja kysymyksiä ja on vakuuttunut siitä, että parannuksia on saatu aikaan tilintarkastustuomioistuimen tarkastusta seuraavien vuosien aikana.

| 76. | Havaitut ongelmat liittyvät uuden järjestelmän käyttöönottoon. Komissio on kuitenkin todennut, että ongelmat, joita tilintarkastustuomioistuin havaitsi ensimmäisen täytäntöönpanovuoden osalta, jolloin yhteisön talousarvioon kohdistuvan taloudellisen vaikutuksen riski oli pieni, on ratkaistu ja parannuksia on saatu aikaan. Tilannetta seurataan jatkossakin tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä, myös tilintarkastustuomioistuimen tarkastelemien kiintiövuosien osalta, erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joissa kiintiön ylittäminen on ilmeistä tai todennäköistä. |
| --- | --- |

76.

Havaitut ongelmat liittyvät uuden järjestelmän käyttöönottoon. Komissio on kuitenkin todennut, että ongelmat, joita tilintarkastustuomioistuin havaitsi ensimmäisen täytäntöönpanovuoden osalta, jolloin yhteisön talousarvioon kohdistuvan taloudellisen vaikutuksen riski oli pieni, on ratkaistu ja parannuksia on saatu aikaan. Tilannetta seurataan jatkossakin tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä, myös tilintarkastustuomioistuimen tarkastelemien kiintiövuosien osalta, erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joissa kiintiön ylittäminen on ilmeistä tai todennäköistä.

Suositus 2

Ensimmäinen kappale

Komissio on seurannut kehitystä sekä kahdenvälisten kokousten puitteissa että tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä paikalla toteutettujen tarkastusten puitteissa.

Kaaviossa 4 oleva 1 kohta: Unkarin ja Slovakian myöntämät liian suuret toimituskiintiöt on korjattu.

Kaaviossa 4 oleva 10 kohta: kansallisen varannon käyttö Puolassa ja Liettuassa perustui objektiivisiin kriteereihin eikä sen vuoksi ole syrjivää.

Toinen kappale

Komissio yhtyy tilintarkastustuomioistuimen kantaan ja lupautuu korostamaan sen havaintoja jatkossakin.

Kolmas kappale

Komissio on jo ehdottanut asetuksen (EY) N:o 595/2004 21 artiklan 2 kohdassa säädettyjen tarkastusten intensiteetin pienentämistä kuultuaan asiasta maidon ja maitotuotteiden hallintokomiteaa. Alle 5 000 kiloa tuottavien tuottajien osalta tarkastusaste on nyt 1 prosentti. Komission asetusta (EY) N:o 228/2008 (1) sovelletaan kiintiövuodesta 2007–2008 alkaen.

Viides kappale

Tällaiseen käytäntöön todella kannustetaan sen ollessa mahdollista. Se ei käytännön syistä kuitenkaan ole usein mahdollista, koska tarkastuksista vastaavat eri yksiköt ja niissä tarvitaan erilaista pätevyyttä ja teknistä tietämystä jne.

Suositus 3

Kiintiötä ei ole pakko myöntää kaikille tuottajille. Komissio on kuitenkin samaa mieltä siitä, että kaikki kaupan pidettävä maito on kirjattava.

Suositus 4

Ensimmäinen kappale

Terveystarkastuksen yhteydessä on mahdollista selvittää, onko kiintiön suuruutta mukautettava tai tehtävä teknisiä parannuksia ennen järjestelmän päättymistä vuonna 2015. Tavoitteena on, että siirtyminen tapahtuu ennen vuotta 2015 mahdollisimman avoimesti ja yksinkertaisesti.

Ensimmäinen luetelmakohta

Jäsenvaltioilla on runsaasti liikkumavaraa, kun ne organisoivat kiintiöiden siirtämistä. Tämä mahdollistaa maan tilanteeseen parhaiten soveltuvan rakenneuudistuksen toteuttamisen. Ne voivat esimerkiksi päättää toteuttaa rakenneuudistusohjelman asetuksen (EY) N:o 1788/2003 18 artiklan a kohdan mukaisesti.

Toinen luetelmakohta

Komissio pyrkii ehdottamaan neuvostolle tarkkaa kehystä, jossa kiintiöitä nostetaan asteittain vuoteen 2015 asti, jolloin niiden voimassaolo lakkaa. Näin tuottajille taataan selkeät tulevaisuuden näkymät, ja toiminnassa olevat tuottajat voivat jatkaa liiketoimintansa kehittämistä.

---

(1)  Komission asetus (EY) N:o 228/2008, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2008, asetuksen (EY) N:o 595/2004 muuttamisesta maidon toimituksia ja suoramyyntiä koskevien tarkastusten intensiteetin osalta (EUVL L 70, 14.3.2008, s. 7).

---