# Az Európai Unió C 181/2008

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 181 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 51. évfolyam2008. július 18. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 181

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

51. évfolyam2008. július 18.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Adatvédelmi Biztos |
| 2008/C 181/01 | Az európai adatvédelmi biztos véleménye a többek között az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelv (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatról | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Adatvédelmi Biztos

2008/C 181/01

Az európai adatvédelmi biztos véleménye a többek között az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelv (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatról

1

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2008/C 181/02 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást | 14 |
| 2008/C 181/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5162 – Avnet/Horizon) (
  1
  ) | 17 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2008/C 181/02

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

14

2008/C 181/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5162 – Avnet/Horizon) (
  1
  )

1

17

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 181/04 | Euro-átváltási árfolyamok | 18 |
| | TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2008/C 181/05 | A tagállamok által közölt információ az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról (
  1
  ) | 19 |
| 2008/C 181/06 | A tagállamok tájékoztatása az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról (
  1
  ) | 20 |
| 2008/C 181/07 | Tagállamok által közölt információk az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló 68/2001/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásról (
  1
  ) | 22 |
| 2008/C 181/08 | A tagállamok által közölt információ az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról (
  1
  ) | 24 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2008/C 181/04

Euro-átváltási árfolyamok

18

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2008/C 181/05

A tagállamok által közölt információ az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról (
  1
  )

1

19

2008/C 181/06

A tagállamok tájékoztatása az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról (
  1
  )

1

20

2008/C 181/07

Tagállamok által közölt információk az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló 68/2001/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásról (
  1
  )

1

22

2008/C 181/08

A tagállamok által közölt információ az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról (
  1
  )

1

24

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 181/09 | Értesítés a Norvégiából származó tenyésztett lazac behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatos részleges időközi felülvizsgálati eljárás megindításáról | 25 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 181/10 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5231 – Bain Capital/D&M) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 28 |
| 2008/C 181/11 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5227 – Robert Bosch/Samsung/JV) (
  1
  ) | 29 |
| 2008/C 181/12 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5267 – Sun Capital/SCS Group) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 30 |

V   Vélemények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2008/C 181/09

Értesítés a Norvégiából származó tenyésztett lazac behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatos részleges időközi felülvizsgálati eljárás megindításáról

25

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2008/C 181/10

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5231 – Bain Capital/D&M) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

28

2008/C 181/11

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5227 – Robert Bosch/Samsung/JV) (
  1
  )

1

29

2008/C 181/12

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5267 – Sun Capital/SCS Group) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Adatvédelmi Biztos

| 18.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/1

---

Az európai adatvédelmi biztos véleménye a többek között az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelv („elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv”) módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatról

(2008/C 181/01)

AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 286. cikkére,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 8. cikkére,

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), és különösen annak 41. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottságtól 2007. november 16-án kapott, a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdése szerinti véleménykérésre,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

I.   BEVEZETŐ

| 1. | A Bizottság 2007. november 13-án javaslatot fogadott el többek között az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelv módosításáról (a továbbiakban: javaslat, illetve javasolt módosítások). A 2002/58/EK irányelv hatályos változatára ebben a véleményben is a megszokott módon, azaz mint az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvre történik hivatkozás. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság 2007. november 13-án javaslatot fogadott el többek között az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelv módosításáról (a továbbiakban: javaslat, illetve javasolt módosítások). A 2002/58/EK irányelv hatályos változatára ebben a véleményben is a megszokott módon, azaz mint az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvre történik hivatkozás.

| 2. | A javaslat célja, hogy az elektronikus hírközlési ágazatban fokozza az egyének magánéletének és személyes adatainak védelmét. A javaslat nem a jelenleg hatályos elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv teljes átformálásával kívánja mindezt elérni, hanem annak ad hoc módosításaival, melyek legfőképp a biztonsági vonatkozású rendelkezések megerősítésére és a végrehajtási mechanizmusok javítására irányulnak. |
| --- | --- |

2.

A javaslat célja, hogy az elektronikus hírközlési ágazatban fokozza az egyének magánéletének és személyes adatainak védelmét. A javaslat nem a jelenleg hatályos elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv teljes átformálásával kívánja mindezt elérni, hanem annak ad hoc módosításaival, melyek legfőképp a biztonsági vonatkozású rendelkezések megerősítésére és a végrehajtási mechanizmusok javítására irányulnak.

| 3. | A javaslat az öt távközlési EU-irányelv („távközlési csomag”) szélesebb körű reformjának a részét képezi. A távközlési csomag felülvizsgálatára vonatkozó javaslatokkal (4) egyidejűleg a Bizottság javaslatot fogadott el az Európai Elektronikus Hírközlési Piacfelügyeleti Hatóság létrehozásáról (5) is. |
| --- | --- |

3.

A javaslat az öt távközlési EU-irányelv („távközlési csomag”) szélesebb körű reformjának a részét képezi. A távközlési csomag felülvizsgálatára vonatkozó javaslatokkal (4) egyidejűleg a Bizottság javaslatot fogadott el az Európai Elektronikus Hírközlési Piacfelügyeleti Hatóság létrehozásáról (5) is.

| 4. | Az ezen véleményben megfogalmazott észrevételek kizárólag az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv javasolt módosításaira vonatkoznak, kivéve, ha a javasolt módosítások a távközlési csomag felülvizsgálatára vonatkozó javaslatokban foglalt fogalmakra vagy rendelkezésekre épülnek. A véleményben foglalt egyes észrevételek ezenkívül utalnak az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv olyan rendelkezéseire, amelyeket a javaslat nem módosít. |
| --- | --- |

4.

Az ezen véleményben megfogalmazott észrevételek kizárólag az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv javasolt módosításaira vonatkoznak, kivéve, ha a javasolt módosítások a távközlési csomag felülvizsgálatára vonatkozó javaslatokban foglalt fogalmakra vagy rendelkezésekre épülnek. A véleményben foglalt egyes észrevételek ezenkívül utalnak az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv olyan rendelkezéseire, amelyeket a javaslat nem módosít.

| 5. | Ez a vélemény a következő témákat tárgyalja: i. az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv alkalmazási köre, különösen az érintett szolgáltatások (a 3. cikk (1) bekezdésének javasolt módosítása); ii. a biztonság sérülésének bejelentése (a 4. cikk (3) és (4) bekezdésének létrehozására irányuló javasolt módosítás); iii. a cookie-kra, kémprogramokra és hasonló eszközökre vonatkozó rendelkezések (az 5. cikk (3) bekezdésének javasolt módosítása); iv. az elektronikus hírközlési szolgáltatók és egyéb jogi személyek által kezdeményezett jogi lépések (a 13. cikk (6) bekezdésének létrehozására irányuló javasolt módosítás) és v. a jogalkalmazási rendelkezések megerősítése (a 15a. cikk létrehozására irányuló javasolt módosítás). |
| --- | --- |

5.

Ez a vélemény a következő témákat tárgyalja: i. az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv alkalmazási köre, különösen az érintett szolgáltatások (a 3. cikk (1) bekezdésének javasolt módosítása); ii. a biztonság sérülésének bejelentése (a 4. cikk (3) és (4) bekezdésének létrehozására irányuló javasolt módosítás); iii. a cookie-kra, kémprogramokra és hasonló eszközökre vonatkozó rendelkezések (az 5. cikk (3) bekezdésének javasolt módosítása); iv. az elektronikus hírközlési szolgáltatók és egyéb jogi személyek által kezdeményezett jogi lépések (a 13. cikk (6) bekezdésének létrehozására irányuló javasolt módosítás) és v. a jogalkalmazási rendelkezések megerősítése (a 15a. cikk létrehozására irányuló javasolt módosítás).

Konzultáció az európai adatvédelmi biztossal és szélesebb körű nyilvános konzultáció

| 6. | A Bizottság 2007. november 16-án küldte meg a javaslatot az európai adatvédelmi biztosnak. Az európai adatvédelmi biztos a javaslat elküldését arra való felkérésnek értelmezi, hogy adjon tanácsot a közösségi intézményeknek és szerveknek a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001/EK rendelet (a továbbiakban: 45/2001/EK rendelet) 28. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint. |
| --- | --- |

6.

A Bizottság 2007. november 16-án küldte meg a javaslatot az európai adatvédelmi biztosnak. Az európai adatvédelmi biztos a javaslat elküldését arra való felkérésnek értelmezi, hogy adjon tanácsot a közösségi intézményeknek és szerveknek a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001/EK rendelet (a továbbiakban: 45/2001/EK rendelet) 28. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint.

| 7. | A javaslat elfogadását megelőzően a Bizottság a javaslattervezetről informálisan konzultált az európai adatvédelmi biztossal, amit az szívesen vett, mivel ez lehetővé tette számára, hogy még a javaslat Bizottság általi elfogadása előtt javaslatokat tegyen a tervezettel kapcsolatban. Az európai adatvédelmi biztos örömmel látja, hogy felvetéseinek egy része megjelenik a javaslatban. |
| --- | --- |

7.

A javaslat elfogadását megelőzően a Bizottság a javaslattervezetről informálisan konzultált az európai adatvédelmi biztossal, amit az szívesen vett, mivel ez lehetővé tette számára, hogy még a javaslat Bizottság általi elfogadása előtt javaslatokat tegyen a tervezettel kapcsolatban. Az európai adatvédelmi biztos örömmel látja, hogy felvetéseinek egy része megjelenik a javaslatban.

| 8. | A javaslat elfogadását széles körű nyilvános konzultáció előzte meg, amit az európai adatvédelmi biztos nagyra értékel. A Bizottság 2006. júniusában indított nyilvános konzultációt a távközlési csomag felülvizsgálatáról szóló közleményéről, amelyben ismertette a helyzetről kialakított véleményét és módosító javaslatokat tett (6). A 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoport – melynek az európai adatvédelmi biztos is tagja – ennek kapcsán 2006. szeptember 26-án véleményt (7) fogadott el, melyben a javasolt módosításokra vonatkozó álláspontja olvasható. |
| --- | --- |

8.

A javaslat elfogadását széles körű nyilvános konzultáció előzte meg, amit az európai adatvédelmi biztos nagyra értékel. A Bizottság 2006. júniusában indított nyilvános konzultációt a távközlési csomag felülvizsgálatáról szóló közleményéről, amelyben ismertette a helyzetről kialakított véleményét és módosító javaslatokat tett (6). A 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoport – melynek az európai adatvédelmi biztos is tagja – ennek kapcsán 2006. szeptember 26-án véleményt (7) fogadott el, melyben a javasolt módosításokra vonatkozó álláspontja olvasható.

Az európai adatvédelmi biztos általános véleménye

| 9. | Az európai adatvédelmi biztos összességében kedvezően ítéli meg a javaslatot. A biztos teljes mértékben támogatja azokat a célokat, amelyeket a Bizottság e javaslat elfogadásával megvalósítani kíván, vagyis azt, hogy az elektronikus hírközlési ágazatban javuljon az egyének magánéletének és személyes adatainak védelme. A biztos különösen örvendetesnek tartja a biztonság sérülésére vonatkozó kötelező értesítési rendszer bevezetését (az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 4. cikkének módosítása a (3) és (4) bekezdés beillesztésével). Adatfeltörés esetén az értesítés egyértelmű előnyökkel jár, hiszen növeli a szervezetek elszámoltathatóságát, a vállalatokat szigorúbb biztonsági intézkedések alkalmazására ösztönzi, és lehetővé teszi a legmegbízhatóbb adatvédelmi technológiák megtalálását. Ezen túlmenően lehetővé teszi az érintett személyek számára, hogy lépéseket tegyenek annak érdekében, hogy megvédjék magukat személyazonosságuk eltulajdonításával, illetve a személyes adataikkal való visszaélés egyéb formáival szemben. |
| --- | --- |

9.

Az európai adatvédelmi biztos összességében kedvezően ítéli meg a javaslatot. A biztos teljes mértékben támogatja azokat a célokat, amelyeket a Bizottság e javaslat elfogadásával megvalósítani kíván, vagyis azt, hogy az elektronikus hírközlési ágazatban javuljon az egyének magánéletének és személyes adatainak védelme. A biztos különösen örvendetesnek tartja a biztonság sérülésére vonatkozó kötelező értesítési rendszer bevezetését (az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 4. cikkének módosítása a (3) és (4) bekezdés beillesztésével). Adatfeltörés esetén az értesítés egyértelmű előnyökkel jár, hiszen növeli a szervezetek elszámoltathatóságát, a vállalatokat szigorúbb biztonsági intézkedések alkalmazására ösztönzi, és lehetővé teszi a legmegbízhatóbb adatvédelmi technológiák megtalálását. Ezen túlmenően lehetővé teszi az érintett személyek számára, hogy lépéseket tegyenek annak érdekében, hogy megvédjék magukat személyazonosságuk eltulajdonításával, illetve a személyes adataikkal való visszaélés egyéb formáival szemben.

| 10. | A biztos más javasolt módosításokat is örvendetesnek tart, például azt, hogy a jogos érdekkel rendelkező jogi személyek jogi eljárást indíthatnak azokkal szemben, akik megsértik az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv egyes rendelkezéseit (a 13. cikk módosítása a (6) bekezdés beillesztésével). Örvendetes továbbá a nemzeti szabályozó hatóságok vizsgálati jogkörének megerősítése, mivel ez alapján megvizsgálhatják, hogy egy adott adatfeldolgozás a jogszabályoknak megfelelően történik-e, valamint azonosítani tudják a jogsértőket (a 15a. cikk (3) bekezdésének beillesztése). Ahhoz, hogy érvényesüljön az egyének jogainak és szabadságainak védelme, képesnek kell lenni a személyes adatok jogellenes feldolgozásának és a magánélet megsértésének felszámolására. Éppen ezért rendkívül üdvözlendő a 15a. cikk javasolt (2) bekezdése, amely a jogsértések megszüntetésének elrendeléséhez szükséges jogkörrel ruházza fel a nemzeti szabályozó hatóságokat, melyek ezáltal a súlyosan jogellenes adatfeldolgozást azonnal le tudják állítani. |
| --- | --- |

10.

A biztos más javasolt módosításokat is örvendetesnek tart, például azt, hogy a jogos érdekkel rendelkező jogi személyek jogi eljárást indíthatnak azokkal szemben, akik megsértik az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv egyes rendelkezéseit (a 13. cikk módosítása a (6) bekezdés beillesztésével). Örvendetes továbbá a nemzeti szabályozó hatóságok vizsgálati jogkörének megerősítése, mivel ez alapján megvizsgálhatják, hogy egy adott adatfeldolgozás a jogszabályoknak megfelelően történik-e, valamint azonosítani tudják a jogsértőket (a 15a. cikk (3) bekezdésének beillesztése). Ahhoz, hogy érvényesüljön az egyének jogainak és szabadságainak védelme, képesnek kell lenni a személyes adatok jogellenes feldolgozásának és a magánélet megsértésének felszámolására. Éppen ezért rendkívül üdvözlendő a 15a. cikk javasolt (2) bekezdése, amely a jogsértések megszüntetésének elrendeléséhez szükséges jogkörrel ruházza fel a nemzeti szabályozó hatóságokat, melyek ezáltal a súlyosan jogellenes adatfeldolgozást azonnal le tudják állítani.

| 11. | A javaslatban követett megközelítés és a javasolt módosítások többsége összhangban áll a jövőbeli adatvédelmi politikára vonatkozó elképzelésekkel, amelyeket az európai adatvédelmi biztos korábbi véleményeiben, például az adatvédelmi irányelv végrehajtásáról szóló véleményében (8) körvonalazott. A megközelítés alapja többek között az a nézet, hogy bár új adatvédelmi elvek nem szükségesek, szükség van azonban részletesebb szabályokra az új technológiák – például az Internet, a rádiófrekvenciás azonosítás (RFID) stb. – által felvetett adatvédelmi kérdések kezeléséhez, továbbá olyan eszközökre, amelyek hozzájárulnak az adatvédelmi jogszabályok érvényesítéséhez és eredményessé tételéhez, például azáltal, hogy e jogszabályok alapján a jogalanyok eljárást kezdeményezhetnek az adatvédelmi előírások megsértése esetén, valamint hogy az adatkezelők kötelesek bejelentést tenni a biztonság sérüléséről. |
| --- | --- |

11.

A javaslatban követett megközelítés és a javasolt módosítások többsége összhangban áll a jövőbeli adatvédelmi politikára vonatkozó elképzelésekkel, amelyeket az európai adatvédelmi biztos korábbi véleményeiben, például az adatvédelmi irányelv végrehajtásáról szóló véleményében (8) körvonalazott. A megközelítés alapja többek között az a nézet, hogy bár új adatvédelmi elvek nem szükségesek, szükség van azonban részletesebb szabályokra az új technológiák – például az Internet, a rádiófrekvenciás azonosítás (RFID) stb. – által felvetett adatvédelmi kérdések kezeléséhez, továbbá olyan eszközökre, amelyek hozzájárulnak az adatvédelmi jogszabályok érvényesítéséhez és eredményessé tételéhez, például azáltal, hogy e jogszabályok alapján a jogalanyok eljárást kezdeményezhetnek az adatvédelmi előírások megsértése esetén, valamint hogy az adatkezelők kötelesek bejelentést tenni a biztonság sérüléséről.

| 12. | A javaslatban követett megközelítés összességében kedvező megítélése ellenére az európai adatvédelmi biztos sajnálja, hogy a javaslat a lehetségesnél kevésbé célratörő. Ismert, hogy az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv rendelkezéseinek 2003 óta tartó alkalmazása, valamint a témáról készített alapos elemzés is azt mutatta, hogy az irányelv egyes rendelkezései meglehetősen homályosak, ami jogbizonytalanságot és nehéz betarthatóságot okoz. Nem egyértelmű például, hogy az elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó, félig állami szolgáltatókra milyen mértékben vonatkozik az irányelv. Egyes nyitott problémák megoldása érdekében a Bizottság meríthetett volna a távközlési csomag, különösen az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv felülvizsgálatának eredményeiből. Ezenfelül a javaslat az újabb kérdések – többek között a biztonság sérülésére vonatkozó kötelező értesítési rendszer kialakítása – terén csak részleges megoldásokat kínál, mivel a biztonság sérülésének bejelentésére kötelezett szervezetek körébe nem vonja be az olyan szervezeteket, amelyek rendkívül érzékeny adattípusokat dolgoznak fel, mint például az online működő bankokat vagy egészségügyi szolgáltatókat. Az európai adatvédelmi biztos sajnálatosnak tartja ezt a megközelítést. |
| --- | --- |

12.

A javaslatban követett megközelítés összességében kedvező megítélése ellenére az európai adatvédelmi biztos sajnálja, hogy a javaslat a lehetségesnél kevésbé célratörő. Ismert, hogy az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv rendelkezéseinek 2003 óta tartó alkalmazása, valamint a témáról készített alapos elemzés is azt mutatta, hogy az irányelv egyes rendelkezései meglehetősen homályosak, ami jogbizonytalanságot és nehéz betarthatóságot okoz. Nem egyértelmű például, hogy az elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó, félig állami szolgáltatókra milyen mértékben vonatkozik az irányelv. Egyes nyitott problémák megoldása érdekében a Bizottság meríthetett volna a távközlési csomag, különösen az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv felülvizsgálatának eredményeiből. Ezenfelül a javaslat az újabb kérdések – többek között a biztonság sérülésére vonatkozó kötelező értesítési rendszer kialakítása – terén csak részleges megoldásokat kínál, mivel a biztonság sérülésének bejelentésére kötelezett szervezetek körébe nem vonja be az olyan szervezeteket, amelyek rendkívül érzékeny adattípusokat dolgoznak fel, mint például az online működő bankokat vagy egészségügyi szolgáltatókat. Az európai adatvédelmi biztos sajnálatosnak tartja ezt a megközelítést.

| 13. | A biztos reméli, hogy a jogalkotási folyamat során a jogalkotó figyelembe veszi a javaslatra vonatkozóan e véleményben tett észrevételeket és javaslatokat, és kitér azokra a kérdésekre, amelyek a bizottsági javaslatból kimaradtak. |
| --- | --- |

13.

A biztos reméli, hogy a jogalkotási folyamat során a jogalkotó figyelembe veszi a javaslatra vonatkozóan e véleményben tett észrevételeket és javaslatokat, és kitér azokra a kérdésekre, amelyek a bizottsági javaslatból kimaradtak.

II.   A JAVASLAT ELEMZÉSE

II.1.   Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv alkalmazási köre, különös tekintettel az érintett szolgáltatásokra

| 14. | A hatályos elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvvel kapcsolatban az egyik legfőbb kérdés az alkalmazási köre. A javaslat egyes elemei kísérletet tesznek a javaslat alkalmazási körének meghatározására és pontosítására, különösen az irányelv hatálya alá tartozó szolgáltatások tekintetében; ezt az alábbi i. alpont tárgyalja. Sajnálatos módon a javasolt módosítások nem nyújtanak megoldást a fennálló problémák mindegyikére. A lenti ii. alpontban leírtaknak megfelelően a módosítások sajnos nem terjesztik ki az irányelv alkalmazási körét a magánhálózatokban nyújtott elektronikus hírközlési szolgáltatásokra. |
| --- | --- |

14.

A hatályos elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvvel kapcsolatban az egyik legfőbb kérdés az alkalmazási köre. A javaslat egyes elemei kísérletet tesznek a javaslat alkalmazási körének meghatározására és pontosítására, különösen az irányelv hatálya alá tartozó szolgáltatások tekintetében; ezt az alábbi i. alpont tárgyalja. Sajnálatos módon a javasolt módosítások nem nyújtanak megoldást a fennálló problémák mindegyikére. A lenti ii. alpontban leírtaknak megfelelően a módosítások sajnos nem terjesztik ki az irányelv alkalmazási körét a magánhálózatokban nyújtott elektronikus hírközlési szolgáltatásokra.

| 15. | Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 3. cikke megadja az érintett szolgáltatások körét, vagyis azt, hogy az irányelvben előírt kötelezettségek mely szolgáltatásokra vonatkoznak: „Ezt az irányelvet (...) a nyilvánosan elérhető hírközlési szolgáltatások nyilvános hírközlő hálózaton történő nyújtásával összefüggő személyes adatok kezelésére kell alkalmazni.”. |
| --- | --- |

15.

Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 3. cikke megadja az érintett szolgáltatások körét, vagyis azt, hogy az irányelvben előírt kötelezettségek mely szolgáltatásokra vonatkoznak: „Ezt az irányelvet (...) a nyilvánosan elérhető hírközlési szolgáltatások nyilvános hírközlő hálózaton történő nyújtásával összefüggő személyes adatok kezelésére kell alkalmazni.”.

| 16. | Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv hatálya alá tartozó szolgáltatások körébe tehát a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatást nyilvános hálózaton keresztül nyújtó szolgáltatók („PPECS”) tartoznak. A PPECS fogalmát a keretirányelv (9) 2. cikkének c) pontja határozza meg. A nyilvános hírközlő hálózat fogalmát a keretirányelv 2. cikkének d) pontja határozza meg (10). PPECS-k által végzett tevékenység például az internet-hozzáférést nyújtó szolgáltatás, az elektronikus hírközlő hálózaton való adattovábbítás, a mobil- és telefonhálózatokra való csatlakozás stb. |
| --- | --- |

16.

Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv hatálya alá tartozó szolgáltatások körébe tehát a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatást nyilvános hálózaton keresztül nyújtó szolgáltatók („PPECS”) tartoznak. A PPECS fogalmát a keretirányelv (9) 2. cikkének c) pontja határozza meg. A nyilvános hírközlő hálózat fogalmát a keretirányelv 2. cikkének d) pontja határozza meg (10). PPECS-k által végzett tevékenység például az internet-hozzáférést nyújtó szolgáltatás, az elektronikus hírközlő hálózaton való adattovábbítás, a mobil- és telefonhálózatokra való csatlakozás stb.

i.   Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 3. cikkére vonatkozó javasolt módosítás: Az érintett szolgáltatások körébe tartozzanak bele az adatgyűjtést és az azonosító eszközöket támogató nyilvános hírközlő hálózatok

| 17. | A javaslat annyiban módosítja az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 3. cikkét, hogy kimondja, hogy a nyilvános elektronikus hírközlő hálózatok körébe beletartoznak „az adatgyűjtést és az azonosító eszközöket támogató nyilvános hírközlő hálózatok”. A (28) preambulumbekezdés szerint az adatgyűjtésre, többek között személyes adatok gyűjtésére alkalmas, rádiófrekvencián alapuló alkalmazások – mint például a rádiófrekvenciás azonosítók – kifejlesztése az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv hatálya alá kell hogy tartozzon, amennyiben ezek az alkalmazások nyilvános hírközlő hálózatokra kapcsolódnak, illetve nyilvános hírközlési szolgáltatásokat vesznek igénybe. |
| --- | --- |

17.

A javaslat annyiban módosítja az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 3. cikkét, hogy kimondja, hogy a nyilvános elektronikus hírközlő hálózatok körébe beletartoznak „az adatgyűjtést és az azonosító eszközöket támogató nyilvános hírközlő hálózatok”. A (28) preambulumbekezdés szerint az adatgyűjtésre, többek között személyes adatok gyűjtésére alkalmas, rádiófrekvencián alapuló alkalmazások – mint például a rádiófrekvenciás azonosítók – kifejlesztése az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv hatálya alá kell hogy tartozzon, amennyiben ezek az alkalmazások nyilvános hírközlő hálózatokra kapcsolódnak, illetve nyilvános hírközlési szolgáltatásokat vesznek igénybe.

| 18. | Az európai adatvédelmi biztos kedvezően ítéli meg ezt a rendelkezést, mivel az világossá teszi, hogy számos RFID-alkalmazás az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv hatálya alá tartozik, ezáltal csökkenti az ehhez kapcsolódó bizonytalanságot, valamint határozottan megszünteti a jogszabályok félreértésének vagy félreértelmezésének lehetőségét. |
| --- | --- |

18.

Az európai adatvédelmi biztos kedvezően ítéli meg ezt a rendelkezést, mivel az világossá teszi, hogy számos RFID-alkalmazás az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv hatálya alá tartozik, ezáltal csökkenti az ehhez kapcsolódó bizonytalanságot, valamint határozottan megszünteti a jogszabályok félreértésének vagy félreértelmezésének lehetőségét.

| 19. | A hatályos elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 3. cikke értelmében már jelenleg is az irányelv hatálya alá tartoznak bizonyos RFID-alkalmazások. Ennek több összefüggő oka is van. Először is, az RFID-alkalmazások beletartoznak az elektronikus hírközlési szolgáltatások fogalmába. Másodsorban, ezeket az alkalmazásokat elektronikus hírközlő hálózatokon keresztül működtetik annyiban, hogy az alkalmazásokat olyan átviteli rendszer támogatja, amely a jeleket vezeték nélküli módon továbbítja. Végül, a hálózat lehet akár nyilvános, akár magánhálózat is. Ha nyilvános hálózatról van szó, az RFID-alkalmazások „érintett szolgáltatásnak” tekintendők, és az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv hatálya alá tartoznak. Mindenesetre a javasolt módosítás az eddigi kétségeket eloszlatja, és nagyobb jogbiztonságot teremt. |
| --- | --- |

19.

A hatályos elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 3. cikke értelmében már jelenleg is az irányelv hatálya alá tartoznak bizonyos RFID-alkalmazások. Ennek több összefüggő oka is van. Először is, az RFID-alkalmazások beletartoznak az elektronikus hírközlési szolgáltatások fogalmába. Másodsorban, ezeket az alkalmazásokat elektronikus hírközlő hálózatokon keresztül működtetik annyiban, hogy az alkalmazásokat olyan átviteli rendszer támogatja, amely a jeleket vezeték nélküli módon továbbítja. Végül, a hálózat lehet akár nyilvános, akár magánhálózat is. Ha nyilvános hálózatról van szó, az RFID-alkalmazások „érintett szolgáltatásnak” tekintendők, és az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv hatálya alá tartoznak. Mindenesetre a javasolt módosítás az eddigi kétségeket eloszlatja, és nagyobb jogbiztonságot teremt.

| 20. | Természetesen – amint azt a biztos a rádiófrekvenciás azonosításról szóló korábbi véleményében (11) is kifejtette – ez a rendelkezés nem zárja ki annak lehetőségét, hogy az RFID vonatkozásában további jogi eszközök hatályba léptetése válik szükségessé. Azonban az ilyen intézkedések elfogadása nem e javaslat keretébe tartozik. |
| --- | --- |

20.

Természetesen – amint azt a biztos a rádiófrekvenciás azonosításról szóló korábbi véleményében (11) is kifejtette – ez a rendelkezés nem zárja ki annak lehetőségét, hogy az RFID vonatkozásában további jogi eszközök hatályba léptetése válik szükségessé. Azonban az ilyen intézkedések elfogadása nem e javaslat keretébe tartozik.

ii.   Az irányelv alkalmazási köre kiterjesztésének szükségessége a magánhálózatokban vagy félmagán hálózatokban nyújtott elektronikus hírközlési szolgáltatásokra

| 21. | Jóllehet az európai adatvédelmi biztos örvendetesnek tartja az irányelv hatályának fent leírt tisztázását, sajnálatosnak tartja, hogy a javaslat nem foglalkozik a magánhálózatok és nyilvános hálózatok közötti, egyre elmosódóbb különbségtétellel. A biztos sajnálatosnak tartja továbbá, hogy az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv hatálya alá tartozó szolgáltatások fogalommeghatározását a javaslat nem terjeszti ki a magánhálózatokra. Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 3. cikkének (1) bekezdése jelenleg csak a nyilvános hálózatokon keresztül történő elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozik. |
| --- | --- |

21.

Jóllehet az európai adatvédelmi biztos örvendetesnek tartja az irányelv hatályának fent leírt tisztázását, sajnálatosnak tartja, hogy a javaslat nem foglalkozik a magánhálózatok és nyilvános hálózatok közötti, egyre elmosódóbb különbségtétellel. A biztos sajnálatosnak tartja továbbá, hogy az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv hatálya alá tartozó szolgáltatások fogalommeghatározását a javaslat nem terjeszti ki a magánhálózatokra. Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 3. cikkének (1) bekezdése jelenleg csak a nyilvános hálózatokon keresztül történő elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozik.

| 22. | A biztos megjegyzi, hogy a mai tendencia szerint a szolgáltatások egyre inkább magán- és közszolgáltatások keverékei. Erre példa, hogy az egyetemek diákok ezrei számára teszik lehetővé az internet és e-mail használatát. Ezek a részben nyilvános (vagy részben magán-) hálózatok egyértelműen sérthetik az egyének magánéletét, és ezért az ilyen típusú szolgáltatásokra ugyanazokat a szabályokat kell alkalmazni, mint a tisztán nyilvános hálózatokra. Ezen túlmenően az olyan magánhálózatok, mint amilyeneket a munkáltatók alkalmazottaik részére internet-hozzáférés céljából vagy a hotelek és lakástulajdonosok vendégeik részére telefonálás és e-mailezés céljából biztosítanak, továbbá az internetkávézók által működtetett magánhálózatok hatással vannak a felhasználók adatainak és magánéletének védelmére, aminek következtében az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv alkalmazási körét ezen hálózatokra is ki kellene terjeszteni. |
| --- | --- |

22.

A biztos megjegyzi, hogy a mai tendencia szerint a szolgáltatások egyre inkább magán- és közszolgáltatások keverékei. Erre példa, hogy az egyetemek diákok ezrei számára teszik lehetővé az internet és e-mail használatát. Ezek a részben nyilvános (vagy részben magán-) hálózatok egyértelműen sérthetik az egyének magánéletét, és ezért az ilyen típusú szolgáltatásokra ugyanazokat a szabályokat kell alkalmazni, mint a tisztán nyilvános hálózatokra. Ezen túlmenően az olyan magánhálózatok, mint amilyeneket a munkáltatók alkalmazottaik részére internet-hozzáférés céljából vagy a hotelek és lakástulajdonosok vendégeik részére telefonálás és e-mailezés céljából biztosítanak, továbbá az internetkávézók által működtetett magánhálózatok hatással vannak a felhasználók adatainak és magánéletének védelmére, aminek következtében az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv alkalmazási körét ezen hálózatokra is ki kellene terjeszteni.

| 23. | Egyes tagállamok esetjoga már eddig is azonos kötelezettségeket rótt a magánhálózatban, illetve a nyilvános hálózatban nyújtott elektronikus hírközlési szolgáltatásokra (12). A német jog alapján az adatvédelmi hatóságok szintén azt a megállapítást tették, hogy ha egy cégen belül lehetővé teszik a magán e-mail használatát, akkor a céget úgy lehet tekinteni, mint amely nyilvános távközlési szolgáltatást nyújt, és amelyre ezáltal vonatkoznak az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv rendelkezései. |
| --- | --- |

23.

Egyes tagállamok esetjoga már eddig is azonos kötelezettségeket rótt a magánhálózatban, illetve a nyilvános hálózatban nyújtott elektronikus hírközlési szolgáltatásokra (12). A német jog alapján az adatvédelmi hatóságok szintén azt a megállapítást tették, hogy ha egy cégen belül lehetővé teszik a magán e-mail használatát, akkor a céget úgy lehet tekinteni, mint amely nyilvános távközlési szolgáltatást nyújt, és amelyre ezáltal vonatkoznak az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv rendelkezései.

| 24. | Összefoglalva, a vegyes (magán/nyilvános) és magánhálózatok egyre nagyobb mindennapi jelentősége – és ezzel egyidejűleg a személyes adatok és a magánélet egyre jelentősebb veszélyeztetettsége – indokolttá teszi, hogy e szolgáltatásokra ugyanazok a szabályok vonatkozzanak, mint a nyilvános elektronikus hírközlési szolgáltatásokra. Az európai adatvédelmi biztos éppen ezért úgy véli, hogy az irányelvet módosítani kell abból a célból, hogy hatálya a magánszolgáltatásokra is kiterjedjen; ezzel a nézettel a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport is egyetért (7). |
| --- | --- |

24.

Összefoglalva, a vegyes (magán/nyilvános) és magánhálózatok egyre nagyobb mindennapi jelentősége – és ezzel egyidejűleg a személyes adatok és a magánélet egyre jelentősebb veszélyeztetettsége – indokolttá teszi, hogy e szolgáltatásokra ugyanazok a szabályok vonatkozzanak, mint a nyilvános elektronikus hírközlési szolgáltatásokra. Az európai adatvédelmi biztos éppen ezért úgy véli, hogy az irányelvet módosítani kell abból a célból, hogy hatálya a magánszolgáltatásokra is kiterjedjen; ezzel a nézettel a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport is egyetért (7).

II.2.   A biztonság sérülésének bejelentése: a 4. cikk módosítása

| 25. | Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 4. cikke két új, a (3) és a (4) bekezdéssel egészül ki, melyek a biztonság sérülésének bejelentési kötelezettségét állapítják meg. A 4. cikk (3) bekezdése értelmében a biztonság olyan megsértése esetén, amely a hírközlési szolgáltatások nyújtásával összefüggésben továbbított, tárolt vagy más módon feldolgozott személyes adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisítését, elveszítését, módosítását, jogosulatlan felfedését vagy az azokhoz való jogosulatlan hozzáférést eredményezi (együttesen: az adatok sérülése), a szolgáltatónak (PPECS) kötelessége egyrészt a nemzeti szabályozó hatóságot indokolatlan késedelem nélkül értesíteni, kötelessége másrészt a fogyasztókat is értesíteni. |
| --- | --- |

25.

Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 4. cikke két új, a (3) és a (4) bekezdéssel egészül ki, melyek a biztonság sérülésének bejelentési kötelezettségét állapítják meg. A 4. cikk (3) bekezdése értelmében a biztonság olyan megsértése esetén, amely a hírközlési szolgáltatások nyújtásával összefüggésben továbbított, tárolt vagy más módon feldolgozott személyes adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisítését, elveszítését, módosítását, jogosulatlan felfedését vagy az azokhoz való jogosulatlan hozzáférést eredményezi (együttesen: az adatok sérülése), a szolgáltatónak (PPECS) kötelessége egyrészt a nemzeti szabályozó hatóságot indokolatlan késedelem nélkül értesíteni, kötelessége másrészt a fogyasztókat is értesíteni.

Az említett kötelezettségből fakadó előnyök

| 26. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a biztonság sérülésének kötelező bejelentését bevezető rendelkezéseket (a 4. cikk (3) és (4) bekezdése). A biztonság sérülésének bejelentése kedvező hatással van a személyes adatok és a magánélet védelmére; az Egyesült Államokban már gyűjtöttek tapasztalatokat erre vonatkozóan, hiszen ott az államok szintjén már évek óta érvényben vannak a biztonság sérülésének bejelentésére vonatkozó jogszabályok. |
| --- | --- |

26.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a biztonság sérülésének kötelező bejelentését bevezető rendelkezéseket (a 4. cikk (3) és (4) bekezdése). A biztonság sérülésének bejelentése kedvező hatással van a személyes adatok és a magánélet védelmére; az Egyesült Államokban már gyűjtöttek tapasztalatokat erre vonatkozóan, hiszen ott az államok szintjén már évek óta érvényben vannak a biztonság sérülésének bejelentésére vonatkozó jogszabályok.

| 27. | Először is, a biztonság sérülésének bejelentésére vonatkozó jogszabályok révén nő a szolgáltatók elszámoltathatósága a sérült adatok tekintetében. Az adatvédelmi politika, illetve a magánélet védelmével kapcsolatos politika keretében az elszámoltathatóság azt jelenti, hogy minden egyes szervezet felelősséggel tartozik az általa gondozott és kezelt adatokért. A bejelentési kötelezettség újbóli megerősítését jelenti egyrészt annak, hogy a sérült adatokat a szolgáltató kezelte, másrészt annak, hogy az érintett szervezett felelőssége, hogy megtegye a szükséges intézkedéseket az ilyen adatok tekintetében. |
| --- | --- |

27.

Először is, a biztonság sérülésének bejelentésére vonatkozó jogszabályok révén nő a szolgáltatók elszámoltathatósága a sérült adatok tekintetében. Az adatvédelmi politika, illetve a magánélet védelmével kapcsolatos politika keretében az elszámoltathatóság azt jelenti, hogy minden egyes szervezet felelősséggel tartozik az általa gondozott és kezelt adatokért. A bejelentési kötelezettség újbóli megerősítését jelenti egyrészt annak, hogy a sérült adatokat a szolgáltató kezelte, másrészt annak, hogy az érintett szervezett felelőssége, hogy megtegye a szükséges intézkedéseket az ilyen adatok tekintetében.

| 28. | Másodsorban, a biztonság sérülésének bejelentési kötelezettsége olyan tényezőnek bizonyult, amely a személyes adatokat feldolgozó szervezeteket biztonsági beruházásokra ösztönzi. Valójában önmagában az a tény, hogy a biztonság sérülését nyilvánosan be kell jelenteni, arra indítja a szervezeteket, hogy szigorúbb biztonsági előírásokat alkalmazzanak a személyes adatok védelmére és az adatok sérülésének megakadályozására. A biztonság sérülésének bejelentése ezenfelül hozzájárul a legeredményesebb biztonsági megoldások és mechanizmusok megtalálásához és az azokra vonatkozó megbízható statisztikai elemzések elkészítéséhez. Az adatbiztonság sérüléséről és a legmegfelelőbb adatvédelmi technológiákról sokáig nem állt rendelkezésre kellő számú megerősített adat. Ezt a problémát könnyen orvosolhatja a biztonság sérülésének bejelentési kötelezettsége, amint ez az USA-ban is történt a biztonság sérülésének bejelentésére vonatkozó jogszabályoknak köszönhetően, mivel a bejelentések információt szolgáltatnak arról, hogy mely technológiák kedveznek jobban az adatok sérülésének (13). |
| --- | --- |

28.

Másodsorban, a biztonság sérülésének bejelentési kötelezettsége olyan tényezőnek bizonyult, amely a személyes adatokat feldolgozó szervezeteket biztonsági beruházásokra ösztönzi. Valójában önmagában az a tény, hogy a biztonság sérülését nyilvánosan be kell jelenteni, arra indítja a szervezeteket, hogy szigorúbb biztonsági előírásokat alkalmazzanak a személyes adatok védelmére és az adatok sérülésének megakadályozására. A biztonság sérülésének bejelentése ezenfelül hozzájárul a legeredményesebb biztonsági megoldások és mechanizmusok megtalálásához és az azokra vonatkozó megbízható statisztikai elemzések elkészítéséhez. Az adatbiztonság sérüléséről és a legmegfelelőbb adatvédelmi technológiákról sokáig nem állt rendelkezésre kellő számú megerősített adat. Ezt a problémát könnyen orvosolhatja a biztonság sérülésének bejelentési kötelezettsége, amint ez az USA-ban is történt a biztonság sérülésének bejelentésére vonatkozó jogszabályoknak köszönhetően, mivel a bejelentések információt szolgáltatnak arról, hogy mely technológiák kedveznek jobban az adatok sérülésének (13).

| 29. | Végezetül, a biztonság sérülésének bejelentése ráébreszti az egyéneket arra, hogy személyes adataik sérülése milyen kockázatokkal jár, és segít abban, hogy a kockázatok csökkentésére megtegyék a szükséges intézkedéseket. Banki adatok sérülése esetén például az erről tájékoztatott egyén dönthet úgy, hogy megváltoztatja a bankszámlájához való hozzáféréshez használt adatokat annak megakadályozása érdekében, hogy valaki ezen információkat megszerezze és jogellenes célokra felhasználja (ismert nevén: a személyazonosság eltulajdonítása). Összegezve, ez a kötelezettség csökkenti annak valószínűségét, hogy egyes személyek a személyazonosság eltulajdonításának essenek áldozatul, valamint segítheti az áldozatokat abban, hogy a probléma megoldása érdekében megtegyék a szükséges lépéseket. |
| --- | --- |

29.

Végezetül, a biztonság sérülésének bejelentése ráébreszti az egyéneket arra, hogy személyes adataik sérülése milyen kockázatokkal jár, és segít abban, hogy a kockázatok csökkentésére megtegyék a szükséges intézkedéseket. Banki adatok sérülése esetén például az erről tájékoztatott egyén dönthet úgy, hogy megváltoztatja a bankszámlájához való hozzáféréshez használt adatokat annak megakadályozása érdekében, hogy valaki ezen információkat megszerezze és jogellenes célokra felhasználja (ismert nevén: a személyazonosság eltulajdonítása). Összegezve, ez a kötelezettség csökkenti annak valószínűségét, hogy egyes személyek a személyazonosság eltulajdonításának essenek áldozatul, valamint segítheti az áldozatokat abban, hogy a probléma megoldása érdekében megtegyék a szükséges lépéseket.

A javasolt módosítás hiányossága

| 30. | Habár az európai adatvédelmi biztos örvendetesnek tartja a biztonság sérülésének bejelentésére vonatkozóan a 4. cikk (3) és (4) bekezdésében előírt rendszert, megfelelőbbnek tartotta volna, ha annak alkalmazási köre tágabb, és az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókra is kiterjed. Ez azt jelentené, hogy a jogszabály az online bankokra, online vállalkozásokra, online egészségügyi szolgáltatókra stb. is kiterjedne (14). |
| --- | --- |

30.

Habár az európai adatvédelmi biztos örvendetesnek tartja a biztonság sérülésének bejelentésére vonatkozóan a 4. cikk (3) és (4) bekezdésében előírt rendszert, megfelelőbbnek tartotta volna, ha annak alkalmazási köre tágabb, és az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókra is kiterjed. Ez azt jelentené, hogy a jogszabály az online bankokra, online vállalkozásokra, online egészségügyi szolgáltatókra stb. is kiterjedne (14).

| 31. | Azok az indokok, amelyek alapján a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatást nyilvános hálózaton keresztül nyújtó szolgáltatók („PPECS”) a biztonság sérülésének bejelentésére kötelezhetők, egyéb szervezetek esetében is fennállnak, amelyek szintén jelentős mennyiségű olyan adatot dolgoznak fel, amelyek felfedése különösen sérelmes lehet az adatalanyok szempontjából. Ilyen szervezetek az online bankok, az adatkereskedők és más olyan online szolgáltatók, amelyek érzékeny adatokat (például egészségügyi, politikai nézetekre vonatkozó adatokat stb.) dolgoznak fel. Az online bankok és online vállalkozások által tárolt adatok sérülése – mely adatok között nem csak bankszámlaszámok, hanem hitelkártya-adatok is szerepelhetnek – előidézheti a személyazonosság eltulajdonítását, amiről az egyéneket feltétlenül tájékoztatni kell annak érdekében, hogy megtehessék a szükséges intézkedéseket. Az online egészségügyi szolgáltatások esetében az egyének ha pénzügyi kárt nem is szenvednek el, de nem gazdasági jellegű kár érheti őket az érzékeny adatok sérülése következtében. |
| --- | --- |

31.

Azok az indokok, amelyek alapján a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatást nyilvános hálózaton keresztül nyújtó szolgáltatók („PPECS”) a biztonság sérülésének bejelentésére kötelezhetők, egyéb szervezetek esetében is fennállnak, amelyek szintén jelentős mennyiségű olyan adatot dolgoznak fel, amelyek felfedése különösen sérelmes lehet az adatalanyok szempontjából. Ilyen szervezetek az online bankok, az adatkereskedők és más olyan online szolgáltatók, amelyek érzékeny adatokat (például egészségügyi, politikai nézetekre vonatkozó adatokat stb.) dolgoznak fel. Az online bankok és online vállalkozások által tárolt adatok sérülése – mely adatok között nem csak bankszámlaszámok, hanem hitelkártya-adatok is szerepelhetnek – előidézheti a személyazonosság eltulajdonítását, amiről az egyéneket feltétlenül tájékoztatni kell annak érdekében, hogy megtehessék a szükséges intézkedéseket. Az online egészségügyi szolgáltatások esetében az egyének ha pénzügyi kárt nem is szenvednek el, de nem gazdasági jellegű kár érheti őket az érzékeny adatok sérülése következtében.

| 32. | Továbbá, a kötelezettek körének bővítése révén a kötelezettség teljesítésétől várt fent leírt előnyök nemcsak egy tevékenységi ágazatra – a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatást nyilvános hálózaton keresztül nyújtó szolgáltatókra – korlátozódnak, hanem általánosságban érvényesülnek az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások területén. Amennyiben a biztonság sérülésének bejelentési kötelezettsége az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokra, például az online bankokra is vonatkozna, az nem csupán e gazdasági szereplők elszámoltathatóságát növelné, hanem arra is ösztönözné őket, hogy fokozzák a biztonsági intézkedéseket, és ezáltal elkerüljék a biztonság jövőbeli sérülésének lehetőségét. |
| --- | --- |

32.

Továbbá, a kötelezettek körének bővítése révén a kötelezettség teljesítésétől várt fent leírt előnyök nemcsak egy tevékenységi ágazatra – a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatást nyilvános hálózaton keresztül nyújtó szolgáltatókra – korlátozódnak, hanem általánosságban érvényesülnek az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások területén. Amennyiben a biztonság sérülésének bejelentési kötelezettsége az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokra, például az online bankokra is vonatkozna, az nem csupán e gazdasági szereplők elszámoltathatóságát növelné, hanem arra is ösztönözné őket, hogy fokozzák a biztonsági intézkedéseket, és ezáltal elkerüljék a biztonság jövőbeli sérülésének lehetőségét.

| 33. | Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv már egyéb esetekben is vonatkozik a PPECS-ektől eltérő szervezetekre, például a közlések titkosságára vonatkozó 5. cikk és a kéretlen elektronikus levelekre vonatkozó 13. cikk esetében. Ez példázza, hogy a jogalkotó a múltban azt a bölcs döntést hozta, hogy az irányelv egyes rendelkezéseinek alkalmazási körét kibővíti, mivel az szükséges és megfelelő. Az európai adatvédelmi biztos reméli, hogy a jogalkotó ma is hasonlóan érzékeny és rugalmas megközelítést alkalmaz, és a 4. cikk alkalmazási körébe bevonja az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókat is. Elegendő lenne, ha e célból a 4. cikk (3) bekezdése az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókra való hivatkozással egészülne ki a következők szerint: „A biztonság olyan megsértése esetén, amely (...) eredményezi, a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatást nyújtó szolgáltatónak és az információs társadalommal összefüggő szolgáltatást nyújtó szolgáltatónak a biztonság megsértéséről (...) értesítenie kell az érintett előfizetőt és a nemzeti szabályozó hatóságot.” |
| --- | --- |

33.

Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv már egyéb esetekben is vonatkozik a PPECS-ektől eltérő szervezetekre, például a közlések titkosságára vonatkozó 5. cikk és a kéretlen elektronikus levelekre vonatkozó 13. cikk esetében. Ez példázza, hogy a jogalkotó a múltban azt a bölcs döntést hozta, hogy az irányelv egyes rendelkezéseinek alkalmazási körét kibővíti, mivel az szükséges és megfelelő. Az európai adatvédelmi biztos reméli, hogy a jogalkotó ma is hasonlóan érzékeny és rugalmas megközelítést alkalmaz, és a 4. cikk alkalmazási körébe bevonja az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókat is. Elegendő lenne, ha e célból a 4. cikk (3) bekezdése az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókra való hivatkozással egészülne ki a következők szerint: „A biztonság olyan megsértése esetén, amely (...) eredményezi, a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatást nyújtó szolgáltatónak és az információs társadalommal összefüggő szolgáltatást nyújtó szolgáltatónak a biztonság megsértéséről (...) értesítenie kell az érintett előfizetőt és a nemzeti szabályozó hatóságot.”

| 34. | Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint ez a kötelezettség és annak mind a PPECS-ekre, mind az információs társadalommal összefüggő szolgáltatást nyújtó szolgáltatókra való alkalmazása az első lépés lehet egy olyan fejlődési folyamatban, amelyben végül általánosságban valamennyi adatkezelő részt vesz. |
| --- | --- |

34.

Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint ez a kötelezettség és annak mind a PPECS-ekre, mind az információs társadalommal összefüggő szolgáltatást nyújtó szolgáltatókra való alkalmazása az első lépés lehet egy olyan fejlődési folyamatban, amelyben végül általánosságban valamennyi adatkezelő részt vesz.

A biztonság sérüléséhez kapcsolódó, a komitológia keretében kezelendő kérdésekre vonatkozó külön jogi keret

| 35. | A javaslat a biztonság sérülésének bejelentési kötelezettségével kapcsolatos számos kérdésre nem ad választ. E kérdések közé tartoznak például a bejelentés körülményei, formája és az alkalmazandó eljárások. A javaslat 4. cikkének (4) bekezdése ehelyett az ilyen határozatok elfogadását egy „komitológiai” bizottságra (15), nevezetesen az 1999. június 28-i tanácsi határozat szerint a keretirányelv 22. cikkével létrehozott hírközlési bizottságra hagyja. Az ilyen intézkedések elfogadására konkrétan az 1999. június 28-i tanácsi határozat 5. cikkének megfelelően kerülne sor, amely „az alap-jogiaktusok alapvető fontosságú rendelkezéseinek alkalmazására szolgáló általános hatályú intézkedések” tekintetében meghatározza a szabályozási bizottsági eljárás szabályait. |
| --- | --- |

35.

A javaslat a biztonság sérülésének bejelentési kötelezettségével kapcsolatos számos kérdésre nem ad választ. E kérdések közé tartoznak például a bejelentés körülményei, formája és az alkalmazandó eljárások. A javaslat 4. cikkének (4) bekezdése ehelyett az ilyen határozatok elfogadását egy „komitológiai” bizottságra (15), nevezetesen az 1999. június 28-i tanácsi határozat szerint a keretirányelv 22. cikkével létrehozott hírközlési bizottságra hagyja. Az ilyen intézkedések elfogadására konkrétan az 1999. június 28-i tanácsi határozat 5. cikkének megfelelően kerülne sor, amely „az alap-jogiaktusok alapvető fontosságú rendelkezéseinek alkalmazására szolgáló általános hatályú intézkedések” tekintetében meghatározza a szabályozási bizottsági eljárás szabályait.

| 36. | Az európai adatvédelmi biztos nem ellenzi azt, hogy valamennyi ilyen kérdést a végrehajtási jogszabályok rendezzenek. A jogszabályok komitológia révén történő elfogadása általában lerövidíti a jogalkotási folyamatot. A komitológia ezenkívül hozzájárul a harmonizáció biztosításához, ami határozottan követendő cél. |
| --- | --- |

36.

Az európai adatvédelmi biztos nem ellenzi azt, hogy valamennyi ilyen kérdést a végrehajtási jogszabályok rendezzenek. A jogszabályok komitológia révén történő elfogadása általában lerövidíti a jogalkotási folyamatot. A komitológia ezenkívül hozzájárul a harmonizáció biztosításához, ami határozottan követendő cél.

| 37. | Tekintettel arra, hogy a végrehajtási intézkedéseknek – amint az az alábbiakban részletesebben szerepel – nagy számú fontos kérdésre kell kiterjedniük, helyénvalónak tűnik, hogy e kérdésekkel együttesen, egyetlen jogszabály keretében foglalkozzanak, ne pedig szétdarabolva, úgy, hogy egyes kérdésekre az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv, míg más kérdésekre a végrehajtási jogszabályok vonatkozzanak. Üdvözlendő tehát a Bizottság azon megközelítése, hogy az ilyen jellegű határozatokat az európai adatvédelmi biztossal – és remélhetőleg más érdekeltekkel – folytatott konzultációt követően, végrehajtási jogszabályok révén fogadja el. |
| --- | --- |

37.

Tekintettel arra, hogy a végrehajtási intézkedéseknek – amint az az alábbiakban részletesebben szerepel – nagy számú fontos kérdésre kell kiterjedniük, helyénvalónak tűnik, hogy e kérdésekkel együttesen, egyetlen jogszabály keretében foglalkozzanak, ne pedig szétdarabolva, úgy, hogy egyes kérdésekre az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv, míg más kérdésekre a végrehajtási jogszabályok vonatkozzanak. Üdvözlendő tehát a Bizottság azon megközelítése, hogy az ilyen jellegű határozatokat az európai adatvédelmi biztossal – és remélhetőleg más érdekeltekkel – folytatott konzultációt követően, végrehajtási jogszabályok révén fogadja el.

A végrehajtási intézkedések révén kezelendő kérdések

| 38. | A végrehajtási intézkedések jelentősége akkor mérhető fel, ha bizonyos részletességgel ismerjük azokat a kérdéseket, amelyeket ezen intézkedések révén kell kezelni. A végrehajtási intézkedések határozhatják meg például az értesítések elküldésére vonatkozó kötelező szabályokat. Meghatározzák például, hogy mi tekintendő a biztonság sérülésének, hogy milyen feltételeknek kell teljesülniük az egyének és a hatóságok értesítése tekintetében, valamint hogy milyen határidők vonatkoznak az értesítésre. |
| --- | --- |

38.

A végrehajtási intézkedések jelentősége akkor mérhető fel, ha bizonyos részletességgel ismerjük azokat a kérdéseket, amelyeket ezen intézkedések révén kell kezelni. A végrehajtási intézkedések határozhatják meg például az értesítések elküldésére vonatkozó kötelező szabályokat. Meghatározzák például, hogy mi tekintendő a biztonság sérülésének, hogy milyen feltételeknek kell teljesülniük az egyének és a hatóságok értesítése tekintetében, valamint hogy milyen határidők vonatkoznak az értesítésre.

| 39. | Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvnek, és különösen 4. cikkének nem szabadna kivételt biztosítania az értesítési kötelezettség alól. A biztos örvendetesnek tartja e tekintetben a Bizottság 4. cikkben tükröződő megközelítését, mivel e cikk értesítési kötelezettséget ír elő, és az alól nem biztosít kivételt, hanem e kérdés kezelését – egyebek mellett – a végrehajtási jogszabályokra bízza. Jóllehet a biztos ismeri azokat az érveket, amelyek indokolhatnák a kötelezettség alóli kivételek biztosítását, mégis megfelelőbbnek tartja, hogy ezzel és más kérdésekkel a végrehajtási jogszabályok foglalkozzanak behatóbban, az összes érintett kérdés alapos, átfogó megvitatását követően. Amint azt a fentiekben kifejtettük, a biztonság sérülésének bejelentési kötelezettségéhez kapcsolódó kérdések összetett jellege – többek között a kivételek és korlátozások megfelelőségének kérdése – indokolja azok egységes kezelését, vagyis azt, hogy azokat egyetlen, kizárólag ennek a kérdésnek szentelt jogszabály szabályozza. |
| --- | --- |

39.

Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvnek, és különösen 4. cikkének nem szabadna kivételt biztosítania az értesítési kötelezettség alól. A biztos örvendetesnek tartja e tekintetben a Bizottság 4. cikkben tükröződő megközelítését, mivel e cikk értesítési kötelezettséget ír elő, és az alól nem biztosít kivételt, hanem e kérdés kezelését – egyebek mellett – a végrehajtási jogszabályokra bízza. Jóllehet a biztos ismeri azokat az érveket, amelyek indokolhatnák a kötelezettség alóli kivételek biztosítását, mégis megfelelőbbnek tartja, hogy ezzel és más kérdésekkel a végrehajtási jogszabályok foglalkozzanak behatóbban, az összes érintett kérdés alapos, átfogó megvitatását követően. Amint azt a fentiekben kifejtettük, a biztonság sérülésének bejelentési kötelezettségéhez kapcsolódó kérdések összetett jellege – többek között a kivételek és korlátozások megfelelőségének kérdése – indokolja azok egységes kezelését, vagyis azt, hogy azokat egyetlen, kizárólag ennek a kérdésnek szentelt jogszabály szabályozza.

Konzultáció az európai adatvédelmi biztossal és a konzultáció kiszélesítésének szükségessége

| 40. | Tekintettel arra, hogy a végrehajtási intézkedések milyen mértékben befolyásolják majd az egyének személyes adatainak védelmét, fontos, hogy a Bizottság ezen intézkedések elfogadását megelőzően megfelelő konzultációs folyamatot folytasson le. Az európai adatvédelmi biztos ezért örvendetesnek tartja a javaslat 4. cikkének (4) bekezdését, amely kifejezetten kimondja, hogy a végrehajtási intézkedések elfogadását megelőzően a Bizottság konzultál az európai adatvédelmi biztossal. Az említett intézkedések nem csak egyszerűen érintik, hanem jelentősen befolyásolják az egyének személyes adatainak és magánéletének védelmét. Emiatt fontos az európai adatvédelmi biztos véleményét kikérni a 45/2001/EK rendelet 41. cikkében előírtaknak megfelelően. |
| --- | --- |

40.

Tekintettel arra, hogy a végrehajtási intézkedések milyen mértékben befolyásolják majd az egyének személyes adatainak védelmét, fontos, hogy a Bizottság ezen intézkedések elfogadását megelőzően megfelelő konzultációs folyamatot folytasson le. Az európai adatvédelmi biztos ezért örvendetesnek tartja a javaslat 4. cikkének (4) bekezdését, amely kifejezetten kimondja, hogy a végrehajtási intézkedések elfogadását megelőzően a Bizottság konzultál az európai adatvédelmi biztossal. Az említett intézkedések nem csak egyszerűen érintik, hanem jelentősen befolyásolják az egyének személyes adatainak és magánéletének védelmét. Emiatt fontos az európai adatvédelmi biztos véleményét kikérni a 45/2001/EK rendelet 41. cikkében előírtaknak megfelelően.

| 41. | Az európai adatvédelmi biztossal való konzultáción felül helyénvaló lehet egy olyan rendelkezés beillesztése, amely szerint a tervezett végrehajtási intézkedésekről nyilvános konzultációt kell folytatni a szakvélemények megismerése, valamint a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok megosztásának ösztönzése érdekében. Ez nem csak az ágazat számára, hanem egyéb érdekeltek – például más adatvédelmi hatóságok és a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport – számára is megfelelő fórumot jelentene véleményük ismertetésére. A nyilvános konzultáció szükségessége még nyilvánvalóbb, ha figyelembe vesszük, hogy a jogszabályok elfogadására a komitológia révén kerül sor, tehát az Európai Parlament beleszólási lehetősége korlátozott. |
| --- | --- |

41.

Az európai adatvédelmi biztossal való konzultáción felül helyénvaló lehet egy olyan rendelkezés beillesztése, amely szerint a tervezett végrehajtási intézkedésekről nyilvános konzultációt kell folytatni a szakvélemények megismerése, valamint a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok megosztásának ösztönzése érdekében. Ez nem csak az ágazat számára, hanem egyéb érdekeltek – például más adatvédelmi hatóságok és a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport – számára is megfelelő fórumot jelentene véleményük ismertetésére. A nyilvános konzultáció szükségessége még nyilvánvalóbb, ha figyelembe vesszük, hogy a jogszabályok elfogadására a komitológia révén kerül sor, tehát az Európai Parlament beleszólási lehetősége korlátozott.

| 42. | Az európai adatvédelmi biztos tudomásul veszi, hogy a javaslat 4. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság a végrehajtási intézkedések elfogadását megelőzően az Európai Elektronikus Hírközlési Piacfelügyeleti Hatósággal is konzultál. A biztos nagyra értékeli az említett hatósággal – mint az ENISA hálózat- és adatbiztonság terén szerzett tapasztalatának és tudásának letéteményesével – való konzultáció elvét. Célszerűnek látszik, hogy a javasolt módosítás (a 4. cikk (4) bekezdése) az Európai Elektronikus Hírközlési Piacfelügyeleti Hatóság létrehozásáig átmeneti megoldásként az ENISA-val való konzultációt írja elő. |
| --- | --- |

42.

Az európai adatvédelmi biztos tudomásul veszi, hogy a javaslat 4. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság a végrehajtási intézkedések elfogadását megelőzően az Európai Elektronikus Hírközlési Piacfelügyeleti Hatósággal is konzultál. A biztos nagyra értékeli az említett hatósággal – mint az ENISA hálózat- és adatbiztonság terén szerzett tapasztalatának és tudásának letéteményesével – való konzultáció elvét. Célszerűnek látszik, hogy a javasolt módosítás (a 4. cikk (4) bekezdése) az Európai Elektronikus Hírközlési Piacfelügyeleti Hatóság létrehozásáig átmeneti megoldásként az ENISA-val való konzultációt írja elő.

II.3.   A cookie-kra, kémprogramokra és hasonló eszközökre vonatkozó rendelkezések: Az 5. cikk (3) bekezdésének módosítása

| 43. | Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 5. cikkének (3) bekezdése azokra a technológiákra vonatkozik, amelyek – elektronikus hírközlő hálózatokon keresztül – lehetővé teszik a felhasználók végberendezésében található adatokhoz való hozzáférést és azok tárolását. Az 5. cikk (3) bekezdésének alkalmazására példa a cookie-k (16) használata. További példa az olyan technológiák, mint a kémprogramok (rejtett kémprogramok) vagy a trójai falovak (üzenetekben vagy más, látszólag ártalmatlan szoftverekben elrejtett programok) használata. Az ilyen technológiák rendkívül változatos célokat szolgálnak: egyesek teljesen ártalmatlanok, sőt akár hasznosak a felhasználó szempontjából, míg mások egyértelműen ártalmasak és veszélyeztetik a biztonságot. |
| --- | --- |

43.

Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 5. cikkének (3) bekezdése azokra a technológiákra vonatkozik, amelyek – elektronikus hírközlő hálózatokon keresztül – lehetővé teszik a felhasználók végberendezésében található adatokhoz való hozzáférést és azok tárolását. Az 5. cikk (3) bekezdésének alkalmazására példa a cookie-k (16) használata. További példa az olyan technológiák, mint a kémprogramok (rejtett kémprogramok) vagy a trójai falovak (üzenetekben vagy más, látszólag ártalmatlan szoftverekben elrejtett programok) használata. Az ilyen technológiák rendkívül változatos célokat szolgálnak: egyesek teljesen ártalmatlanok, sőt akár hasznosak a felhasználó szempontjából, míg mások egyértelműen ártalmasak és veszélyeztetik a biztonságot.

| 44. | Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 5. cikkének (3) bekezdése meghatározza azokat a feltételeket, amelyek a fent említett technológiákat is alkalmazó felhasználói végberendezésekben található adatokhoz való hozzáférésre vagy azok tárolására vonatkoznak. Az 5. cikk (3) bekezdése szerint i. az internetfelhasználókat a 95/46/EK irányelvvel összhangban egyértelműen és teljes körűen tájékoztatni kell – többek között – az adatfeldolgozás céljairól; valamint ii. az internetfelhasználók számára biztosítani kell azt a jogot, hogy visszautasítsák az ilyen adatfeldolgozást, vagyis az általuk használt végberendezésből szerzett adatok feldolgozását. |
| --- | --- |

44.

Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 5. cikkének (3) bekezdése meghatározza azokat a feltételeket, amelyek a fent említett technológiákat is alkalmazó felhasználói végberendezésekben található adatokhoz való hozzáférésre vagy azok tárolására vonatkoznak. Az 5. cikk (3) bekezdése szerint i. az internetfelhasználókat a 95/46/EK irányelvvel összhangban egyértelműen és teljes körűen tájékoztatni kell – többek között – az adatfeldolgozás céljairól; valamint ii. az internetfelhasználók számára biztosítani kell azt a jogot, hogy visszautasítsák az ilyen adatfeldolgozást, vagyis az általuk használt végberendezésből szerzett adatok feldolgozását.

A javasolt módosításból származó előnyök

| 45. | Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 5. cikkének jelenlegi (3) bekezdése kizárólag olyan helyzetekre alkalmazandó, amikor a felhasználói végberendezésekben található adatokhoz való hozzáférés és azok tárolása elektronikus hírközlő hálózatokon keresztül történik. Ebbe beletartoznak az olyan helyzetek is, mint a cookie-k fent leírt használata, valamint egyéb technológiák, például az elektronikus hírközlő hálózatokon keresztül érkező kémprogramok használata. Azonban egyáltalán nem egyértelmű, hogy az 5. cikk (3) bekezdése alkalmazandó-e olyan helyzetekre, amikor a felhasználói végberendezésre külső adattároló eszközön lévő szoftver tölti fel a fentiekhez hasonló technológiákat (cookie-k, kémprogramok stb.). Tekintettel arra, hogy a magánélet védelmének fenyegetettsége a hírközlő csatornáktól független, szerencsétlen megoldás lenne, ha az 5. cikk (3) bekezdése kizárólag egy hírközlő csatornára korlátozódna. |
| --- | --- |

45.

Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 5. cikkének jelenlegi (3) bekezdése kizárólag olyan helyzetekre alkalmazandó, amikor a felhasználói végberendezésekben található adatokhoz való hozzáférés és azok tárolása elektronikus hírközlő hálózatokon keresztül történik. Ebbe beletartoznak az olyan helyzetek is, mint a cookie-k fent leírt használata, valamint egyéb technológiák, például az elektronikus hírközlő hálózatokon keresztül érkező kémprogramok használata. Azonban egyáltalán nem egyértelmű, hogy az 5. cikk (3) bekezdése alkalmazandó-e olyan helyzetekre, amikor a felhasználói végberendezésre külső adattároló eszközön lévő szoftver tölti fel a fentiekhez hasonló technológiákat (cookie-k, kémprogramok stb.). Tekintettel arra, hogy a magánélet védelmének fenyegetettsége a hírközlő csatornáktól független, szerencsétlen megoldás lenne, ha az 5. cikk (3) bekezdése kizárólag egy hírközlő csatornára korlátozódna.

| 46. | Az európai adatvédelmi biztos ezért üdvözli az 5. cikk (3) bekezdésének módosítását, amely az „elektronikus hírközlő hálózatok”-ra való utalás eltávolításával kibővíti az 5. cikk (3) bekezdésének alkalmazási körét. Az 5. cikk (3) bekezdésének módosított változata egyaránt felöleli azokat a helyzeteket, amikor a felhasználói végberendezésekben található információkhoz való hozzáférés és az adattárolás elektronikus hírközlő hálózatokon keresztül történik, és azokat, amikor ez más külső adattároló eszközön, pl. CD-ken, CD-ROM-okon, USB-kulcsokon stb. keresztül történik. |
| --- | --- |

46.

Az európai adatvédelmi biztos ezért üdvözli az 5. cikk (3) bekezdésének módosítását, amely az „elektronikus hírközlő hálózatok”-ra való utalás eltávolításával kibővíti az 5. cikk (3) bekezdésének alkalmazási körét. Az 5. cikk (3) bekezdésének módosított változata egyaránt felöleli azokat a helyzeteket, amikor a felhasználói végberendezésekben található információkhoz való hozzáférés és az adattárolás elektronikus hírközlő hálózatokon keresztül történik, és azokat, amikor ez más külső adattároló eszközön, pl. CD-ken, CD-ROM-okon, USB-kulcsokon stb. keresztül történik.

Műszaki tárolás a továbbítás megkönnyítése céljából

| 47. | Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 5. cikke (3) bekezdésének utolsó mondata nem változik a módosított változatban. Az utolsó mondat alapján az 5. cikk (3) bekezdésének első mondatában foglalt követelmények nem akadályozzák „az olyan műszaki tárolást, illetve műszaki hozzáférést, amelynek kizárólagos célja az elektronikus hírközlő hálózaton keresztül történő közléstovábbítás vagy annak megkönnyítése, vagy amely az (...) információs társadalommal összefüggő szolgáltatás nyújtásához feltétlenül szükséges”. Ezért az 5. cikk (3) bekezdése első mondatának kötelező érvényű szabályai (a tájékoztatás szükségessége és a visszautasítás lehetősége) nem alkalmazandók, ha a felhasználó végberendezéséhez való hozzáférés vagy információtárolás egyedüli célja a továbbítás megkönnyítése, vagy ha az a felhasználó által kért, az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások nyújtásához feltétlenül szükséges. |
| --- | --- |

47.

Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 5. cikke (3) bekezdésének utolsó mondata nem változik a módosított változatban. Az utolsó mondat alapján az 5. cikk (3) bekezdésének első mondatában foglalt követelmények nem akadályozzák „az olyan műszaki tárolást, illetve műszaki hozzáférést, amelynek kizárólagos célja az elektronikus hírközlő hálózaton keresztül történő közléstovábbítás vagy annak megkönnyítése, vagy amely az (...) információs társadalommal összefüggő szolgáltatás nyújtásához feltétlenül szükséges”. Ezért az 5. cikk (3) bekezdése első mondatának kötelező érvényű szabályai (a tájékoztatás szükségessége és a visszautasítás lehetősége) nem alkalmazandók, ha a felhasználó végberendezéséhez való hozzáférés vagy információtárolás egyedüli célja a továbbítás megkönnyítése, vagy ha az a felhasználó által kért, az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások nyújtásához feltétlenül szükséges.

| 48. | Az irányelv nem pontosítja, melyek azok az esetek, amikor az információhoz való hozzáférésnek vagy annak tárolásának egyedüli célja a továbbítás megkönnyítése vagy a tájékoztatás. Az egyik eset, amelyre nyilvánvalóan vonatkozik a kivétel, az internetcsatlakozás létrehozása. Az internetcsatlakozás létrehozásához ugyanis IP-címre van szükség (17). A végfelhasználó számítógépe kérést kap, hogy adjon meg magáról bizonyos információkat az internet-hozzáférést biztosító szolgáltatónak, ezért cserébe az internet-hozzáférést biztosító szolgáltató IP-címmel látja el az adott számítógépet. Ebben az esetben a végfelhasználó végberendezésében tárolt információ továbbításra kerül az internet-hozzáférést biztosító szolgáltató felé annak érdekében, hogy a felhasználó internet-hozzáférést kapjon. Ebben az esetben az internet-hozzáférést biztosító szolgáltató egyrészt nem köteles ezt az információgyűjtést bejelenteni, másrészt nem kell, hogy biztosítsa a visszautasítás jogát, mivel ez a szolgáltatás nyújtásához szükséges. |
| --- | --- |

48.

Az irányelv nem pontosítja, melyek azok az esetek, amikor az információhoz való hozzáférésnek vagy annak tárolásának egyedüli célja a továbbítás megkönnyítése vagy a tájékoztatás. Az egyik eset, amelyre nyilvánvalóan vonatkozik a kivétel, az internetcsatlakozás létrehozása. Az internetcsatlakozás létrehozásához ugyanis IP-címre van szükség (17). A végfelhasználó számítógépe kérést kap, hogy adjon meg magáról bizonyos információkat az internet-hozzáférést biztosító szolgáltatónak, ezért cserébe az internet-hozzáférést biztosító szolgáltató IP-címmel látja el az adott számítógépet. Ebben az esetben a végfelhasználó végberendezésében tárolt információ továbbításra kerül az internet-hozzáférést biztosító szolgáltató felé annak érdekében, hogy a felhasználó internet-hozzáférést kapjon. Ebben az esetben az internet-hozzáférést biztosító szolgáltató egyrészt nem köteles ezt az információgyűjtést bejelenteni, másrészt nem kell, hogy biztosítsa a visszautasítás jogát, mivel ez a szolgáltatás nyújtásához szükséges.

| 49. | Ha az internethez való csatlakozást követően a felhasználó meg kíván tekinteni egy adott oldalt, el kell küldenie kérését a weblapot tároló szervernek. A szerver akkor fog válaszolni, ha tudja, hogy hova küldje az információt, azaz, ha ismeri a felhasználó IP-címét. Az IP-cím tárolásának módja miatt szükséges, hogy a felhasználó által megtekinteni kívánt weblap hozzáférjen az internethasználó végberendezésében tárolt információhoz. Természetesen ez a tranzakció is a kivételek közé tartozik. Indokoltnak tűnik, hogy az ilyen esetek ne tartozzanak az 5. cikk (3) bekezdésének alkalmazási körébe. |
| --- | --- |

49.

Ha az internethez való csatlakozást követően a felhasználó meg kíván tekinteni egy adott oldalt, el kell küldenie kérését a weblapot tároló szervernek. A szerver akkor fog válaszolni, ha tudja, hogy hova küldje az információt, azaz, ha ismeri a felhasználó IP-címét. Az IP-cím tárolásának módja miatt szükséges, hogy a felhasználó által megtekinteni kívánt weblap hozzáférjen az internethasználó végberendezésében tárolt információhoz. Természetesen ez a tranzakció is a kivételek közé tartozik. Indokoltnak tűnik, hogy az ilyen esetek ne tartozzanak az 5. cikk (3) bekezdésének alkalmazási körébe.

| 50. | Az európai adatvédelmi biztos indokoltnak véli, hogy a tájékoztatási kötelezettség és a visszautasítás lehetőségének biztosítása ne vonatkozzon a fentihez hasonló esetekre, amikor a műszaki tárolás vagy a felhasználó végberendezéséhez való hozzáférés kizárólag a közlésnek az elektronikus hírközlő hálózatokban való továbbításához szükséges. Ugyanez vonatkozik arra az esetre, ha a műszaki tárolás vagy a hozzáférés az információs társadalommal összefüggő szolgáltatás nyújtásához feltétlenül szükséges. Az európai adatvédelmi biztos szerint ugyanakkor nem kell kizárni a tájékoztatási kötelezettség és a visszautasítás lehetőségének biztosítása alól azokat a helyzeteket, amikor a műszaki tárolás vagy a hozzáférés célja pusztán a közlés továbbításának megkönnyítése. E cikk utolsó mondata alapján például az adatalany nem kap tájékoztatást, és nincs joga ellenezni adatainak feldolgozását, ha egy cookie összegyűjti a nyelvi preferenciájára vagy földrajzi elhelyezkedésére (pl. Belgium, Kína) vonatkozó információkat, mivel ezekről a cookie-król elmondható az is, hogy céljuk a közlés továbbításának megkönnyítése. Az európai adatvédelmi biztos tudatában van, hogy a szoftver szintjén az adatalanyoknak gyakorlatilag lehetőségük van visszautasítani vagy módosítani a cookie-k tárolását. Ugyanakkor ezt egyetlen jogi rendelkezés sem támasztja alá egyértelműen pl. azzal, hogy a fenti helyzetben hivatalosan felhatalmazza az adatalanyt jogai védelmére. |
| --- | --- |

50.

Az európai adatvédelmi biztos indokoltnak véli, hogy a tájékoztatási kötelezettség és a visszautasítás lehetőségének biztosítása ne vonatkozzon a fentihez hasonló esetekre, amikor a műszaki tárolás vagy a felhasználó végberendezéséhez való hozzáférés kizárólag a közlésnek az elektronikus hírközlő hálózatokban való továbbításához szükséges. Ugyanez vonatkozik arra az esetre, ha a műszaki tárolás vagy a hozzáférés az információs társadalommal összefüggő szolgáltatás nyújtásához feltétlenül szükséges. Az európai adatvédelmi biztos szerint ugyanakkor nem kell kizárni a tájékoztatási kötelezettség és a visszautasítás lehetőségének biztosítása alól azokat a helyzeteket, amikor a műszaki tárolás vagy a hozzáférés célja pusztán a közlés továbbításának megkönnyítése. E cikk utolsó mondata alapján például az adatalany nem kap tájékoztatást, és nincs joga ellenezni adatainak feldolgozását, ha egy cookie összegyűjti a nyelvi preferenciájára vagy földrajzi elhelyezkedésére (pl. Belgium, Kína) vonatkozó információkat, mivel ezekről a cookie-król elmondható az is, hogy céljuk a közlés továbbításának megkönnyítése. Az európai adatvédelmi biztos tudatában van, hogy a szoftver szintjén az adatalanyoknak gyakorlatilag lehetőségük van visszautasítani vagy módosítani a cookie-k tárolását. Ugyanakkor ezt egyetlen jogi rendelkezés sem támasztja alá egyértelműen pl. azzal, hogy a fenti helyzetben hivatalosan felhatalmazza az adatalanyt jogai védelmére.

| 51. | Ennek elkerülése érdekében az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy az 5. cikk (3) bekezdésének utolsó részében hajtsanak végre egy kisebb módosítást, azaz töröljék a mondatból a „megkönnyítése” szót: „nem akadályozza az olyan műszaki tárolást, illetve műszaki hozzáférést, amelynek kizárólagos célja az elektronikus hírközlő hálózaton keresztül történő közléstovábbítás vagy annak megkönnyítése, vagy amely az (...) információs társadalommal összefüggő szolgáltatás nyújtásához feltétlenül szükséges”. |
| --- | --- |

51.

Ennek elkerülése érdekében az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy az 5. cikk (3) bekezdésének utolsó részében hajtsanak végre egy kisebb módosítást, azaz töröljék a mondatból a „megkönnyítése” szót: „nem akadályozza az olyan műszaki tárolást, illetve műszaki hozzáférést, amelynek kizárólagos célja az elektronikus hírközlő hálózaton keresztül történő közléstovábbítás vagy annak megkönnyítése, vagy amely az (...) információs társadalommal összefüggő szolgáltatás nyújtásához feltétlenül szükséges”.

II.4.   A nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatást nyilvános hálózaton keresztül nyújtó szolgáltatók („PPECS”) és egyéb jogi személyek által kezdeményezett jogi lépések: a 13. cikk (6) bekezdésének létrehozása

| 52. | A 13. cikk javasolt (6) bekezdése polgári jogorvoslatot biztosít a jogos érdekkel rendelkező magánszemélyek vagy jogi személyek számára, különösen az elektronikus hírközlési szolgáltatók számára, akiknek üzleti érdekében áll fellépni azokkal szemben, akik megsértik az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 13. cikkét. Ez a cikk foglalkozik a nem kívánt kereskedelmi tájékoztatás küldésével. |
| --- | --- |

52.

A 13. cikk javasolt (6) bekezdése polgári jogorvoslatot biztosít a jogos érdekkel rendelkező magánszemélyek vagy jogi személyek számára, különösen az elektronikus hírközlési szolgáltatók számára, akiknek üzleti érdekében áll fellépni azokkal szemben, akik megsértik az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 13. cikkét. Ez a cikk foglalkozik a nem kívánt kereskedelmi tájékoztatás küldésével.

| 53. | A javasolt módosítás lehetővé teszi, hogy például az internet-hozzáférést biztosító szolgáltatók fellépjenek a kéretlen elektronikus levelek küldőivel szemben a hálózatukkal való visszaélés miatt, és keresetet indítsanak a feladók címét hamisító vagy a feltört szervereket a kéretlen elektronikus levelek átjátszóiként (spam-relay) használó szervezetek ellen. |
| --- | --- |

53.

A javasolt módosítás lehetővé teszi, hogy például az internet-hozzáférést biztosító szolgáltatók fellépjenek a kéretlen elektronikus levelek küldőivel szemben a hálózatukkal való visszaélés miatt, és keresetet indítsanak a feladók címét hamisító vagy a feltört szervereket a kéretlen elektronikus levelek átjátszóiként (spam-relay) használó szervezetek ellen.

| 54. | Nem világos, hogy az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv feljogosítja-e a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatást nyilvános hálózaton keresztül nyújtó szolgáltatókat („PPECS”) arra, hogy pert indítsanak a kéretlen elektronikus levelek küldői ellen, és a szolgáltatók csak nagyon ritkán indítottak bírósági keresetet a tagállamok jogi szabályozásába átültetett 13. cikk megsértése miatt (18). Annak elismerésével, hogy az elektronikus hírközlési szolgáltatók pert indíthatnak üzleti érdekeik védelme érdekében, a javaslat megerősíti, hogy az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv nem csupán az egyéni előfizetőket védi, hanem az elektronikus hírközlési szolgáltatókat is. |
| --- | --- |

54.

Nem világos, hogy az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv feljogosítja-e a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatást nyilvános hálózaton keresztül nyújtó szolgáltatókat („PPECS”) arra, hogy pert indítsanak a kéretlen elektronikus levelek küldői ellen, és a szolgáltatók csak nagyon ritkán indítottak bírósági keresetet a tagállamok jogi szabályozásába átültetett 13. cikk megsértése miatt (18). Annak elismerésével, hogy az elektronikus hírközlési szolgáltatók pert indíthatnak üzleti érdekeik védelme érdekében, a javaslat megerősíti, hogy az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv nem csupán az egyéni előfizetőket védi, hanem az elektronikus hírközlési szolgáltatókat is.

| 55. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a javaslat lehetőséget teremt arra, hogy az üzleti érdekkel rendelkező elektronikus hírközlési szolgáltatók pert indítsanak a kéretlen elektronikus levelek küldői ellen. Néhány kivételes esettől eltekintve az egyéni előfizetőknek se pénzük, se motivációjuk nincsen arra, hogy ilyen jellegű bírósági keresetet indítsanak. Az internet-hozzáférést biztosító szolgáltatóknak és más PPECS-eknek mind a pénzügyi, mind a technológiai feltételek rendelkezésükre állnak ahhoz, hogy vizsgálatot indítsanak a kéretlen elektronikus levelek küldői ellen és azonosítsák az elkövetőket, ezért indokoltnak tűnik, hogy jogosultak legyenek jogi lépéseket tenni a kéretlen elektronikus levelek küldői ellen. |
| --- | --- |

55.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a javaslat lehetőséget teremt arra, hogy az üzleti érdekkel rendelkező elektronikus hírközlési szolgáltatók pert indítsanak a kéretlen elektronikus levelek küldői ellen. Néhány kivételes esettől eltekintve az egyéni előfizetőknek se pénzük, se motivációjuk nincsen arra, hogy ilyen jellegű bírósági keresetet indítsanak. Az internet-hozzáférést biztosító szolgáltatóknak és más PPECS-eknek mind a pénzügyi, mind a technológiai feltételek rendelkezésükre állnak ahhoz, hogy vizsgálatot indítsanak a kéretlen elektronikus levelek küldői ellen és azonosítsák az elkövetőket, ezért indokoltnak tűnik, hogy jogosultak legyenek jogi lépéseket tenni a kéretlen elektronikus levelek küldői ellen.

| 56. | Az európai adatvédelmi biztos különösen értékeli, hogy a javasolt módosítás a kéretlen elektronikus levelek címzettjei, azaz a fogyasztók érdekeit képviselő fogyasztói szervezetek és a szakszervezetek számára is lehetővé tenné, hogy a fogyasztók nevében keresetet indítsanak. A fentiek értelmében a kéretlen elektronikus levél címzettjeként szereplő adatalany által elszenvedett kár önmagában véve rendszerint nem elegendő ahhoz, hogy ő maga keresetet indítson. Az európai adatvédelmi biztos az adatvédelmi irányelv jobb végrehajtását célzó munkaprogram nyomon követéséről szóló véleményében (19) már javasolta ezt az intézkedést a magánélet és az adatok védelmének általában vett megsértése kapcsán. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint a javaslat tovább is mehetett volna, és olyan csoportos kereseteket is tartalmazhatott volna, amelyek polgárok csoportjai számára teszik lehetővé, hogy a személyes adatok védelmére vonatkozó ügyekben közösen élhessenek a per lehetőségével. A kéretlen elektronikus levelek esetében, ahol számos egyén megkapja a levelet, az egyéneknek lenne lehetőségük csoportokba tömörülni és keresetet indítani a kéretlen levelek küldőivel szemben. |
| --- | --- |

56.

Az európai adatvédelmi biztos különösen értékeli, hogy a javasolt módosítás a kéretlen elektronikus levelek címzettjei, azaz a fogyasztók érdekeit képviselő fogyasztói szervezetek és a szakszervezetek számára is lehetővé tenné, hogy a fogyasztók nevében keresetet indítsanak. A fentiek értelmében a kéretlen elektronikus levél címzettjeként szereplő adatalany által elszenvedett kár önmagában véve rendszerint nem elegendő ahhoz, hogy ő maga keresetet indítson. Az európai adatvédelmi biztos az adatvédelmi irányelv jobb végrehajtását célzó munkaprogram nyomon követéséről szóló véleményében (19) már javasolta ezt az intézkedést a magánélet és az adatok védelmének általában vett megsértése kapcsán. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint a javaslat tovább is mehetett volna, és olyan csoportos kereseteket is tartalmazhatott volna, amelyek polgárok csoportjai számára teszik lehetővé, hogy a személyes adatok védelmére vonatkozó ügyekben közösen élhessenek a per lehetőségével. A kéretlen elektronikus levelek esetében, ahol számos egyén megkapja a levelet, az egyéneknek lenne lehetőségük csoportokba tömörülni és keresetet indítani a kéretlen levelek küldőivel szemben.

| 57. | Az európai adatvédelmi biztos különösen sajnálatosnak tartja, hogy a javaslat a jogi személyek által indítandó jogi lépéseket az olyan esetekre korlátozza, ahol az irányelv 13. cikke sérül, vagyis amikor a kéretlen elektronikus levelekről szóló rendelkezést megszegik. A javasolt módosítás alapján a jogi személyek nem tehetnek jogi lépéseket az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv egyéb rendelkezéseinek sérelme esetén. A jelen rendelkezés nem jogosítja fel a jogi személyeket, például a fogyasztói szervezeteket arra, hogy jogi lépéseket tegyenek azon internet-hozzáférést biztosító szolgáltatók ellen, akik több millió ügyfél személyes adatait hozzák nyilvánosságra. Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv egészének és nem csak egy adott cikkének végrehajtása nagyban javulna, ha a 13. cikk (6) bekezdésében foglalt rendelkezés általánosabb lenne, és feljogosítaná a jogi személyeket, hogy az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv bármely rendelkezésének megszegése esetén jogi lépéseket tegyenek. |
| --- | --- |

57.

Az európai adatvédelmi biztos különösen sajnálatosnak tartja, hogy a javaslat a jogi személyek által indítandó jogi lépéseket az olyan esetekre korlátozza, ahol az irányelv 13. cikke sérül, vagyis amikor a kéretlen elektronikus levelekről szóló rendelkezést megszegik. A javasolt módosítás alapján a jogi személyek nem tehetnek jogi lépéseket az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv egyéb rendelkezéseinek sérelme esetén. A jelen rendelkezés nem jogosítja fel a jogi személyeket, például a fogyasztói szervezeteket arra, hogy jogi lépéseket tegyenek azon internet-hozzáférést biztosító szolgáltatók ellen, akik több millió ügyfél személyes adatait hozzák nyilvánosságra. Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv egészének és nem csak egy adott cikkének végrehajtása nagyban javulna, ha a 13. cikk (6) bekezdésében foglalt rendelkezés általánosabb lenne, és feljogosítaná a jogi személyeket, hogy az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv bármely rendelkezésének megszegése esetén jogi lépéseket tegyenek.

| 58. | E probléma megoldása érdekében az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a 13. cikk (6) bekezdését alakítsák külön cikké (14. cikk). Ezenkívül javasolja a 13. cikk (6) bekezdése megfogalmazásának kis mértékű módosítását: „az e cikk alapján” helyett javasolja „az ezen irányelv alapján” megfogalmazást. |
| --- | --- |

58.

E probléma megoldása érdekében az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a 13. cikk (6) bekezdését alakítsák külön cikké (14. cikk). Ezenkívül javasolja a 13. cikk (6) bekezdése megfogalmazásának kis mértékű módosítását: „az e cikk alapján” helyett javasolja „az ezen irányelv alapján” megfogalmazást.

II.5.   A végrehajtási rendelkezések megerősítése: a 15a. cikk beillesztése

| 59. | Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv nem tartalmaz kifejezett végrehajtási rendelkezéseket. Ehelyett utal az adatvédelmi irányelv (20) végrehajtásról szóló szakaszára. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a javaslat új 15a. cikkét, amely kifejezetten az ezen irányelv végrehajtásának kérdéseivel foglalkozik. |
| --- | --- |

59.

Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv nem tartalmaz kifejezett végrehajtási rendelkezéseket. Ehelyett utal az adatvédelmi irányelv (20) végrehajtásról szóló szakaszára. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a javaslat új 15a. cikkét, amely kifejezetten az ezen irányelv végrehajtásának kérdéseivel foglalkozik.

| 60. | Először is az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy az e területen való hatékony végrehajtási politika feltételezi – a javasolt 15a. cikk (3) bekezdése alapján –, hogy a nemzeti hatóságok rendelkeznek a szükséges információk összegyűjtéséhez szükséges vizsgálati jogkörrel. Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv rendelkezései megsértésének igen gyakran elektronikus jellegű bizonyítéka van, amelyet különböző számítógépeken és eszközökön vagy hálózatokban tárolhatnak. Ebben az összefüggésben fontos, hogy a végrehajtó szervek rendelkezzenek olyan vizsgálati felhatalmazással, amely lehetővé teszi a belépést, a kutatást és a lefoglalást. |
| --- | --- |

60.

Először is az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy az e területen való hatékony végrehajtási politika feltételezi – a javasolt 15a. cikk (3) bekezdése alapján –, hogy a nemzeti hatóságok rendelkeznek a szükséges információk összegyűjtéséhez szükséges vizsgálati jogkörrel. Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv rendelkezései megsértésének igen gyakran elektronikus jellegű bizonyítéka van, amelyet különböző számítógépeken és eszközökön vagy hálózatokban tárolhatnak. Ebben az összefüggésben fontos, hogy a végrehajtó szervek rendelkezzenek olyan vizsgálati felhatalmazással, amely lehetővé teszi a belépést, a kutatást és a lefoglalást.

| 61. | Másodszor, az európai adatvédelmi biztos különösen üdvözli a javasolt módosítást, azaz a 15a. cikk (2) bekezdését, mely alapján a nemzeti szabályozó hatóságoknak rendelkezniük kell a tiltó határozatok meghozatalához, vagyis a jogsértés megszüntetésének elrendeléséhez szükséges jogkörrel, valamint a szükséges vizsgálati jogkörrel és a szükséges forrásokkal. A nemzeti szabályozó hatóságoknak – beleértve a nemzeti adatvédelmi hatóságokat is – rendelkezniük kell a tiltó határozatok meghozatalához szükséges jogkörrel, amely alapján a bűncselekmény elkövetői beszüntetik az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvet sértő tevékenységet. A tiltó határozatok vagy a jogsértés megszüntetésének elrendeléséhez szükséges jogkör hasznos eszközök az egyének jogainak folyamatban lévő, sorozatos megsértése esetén. A tiltó határozatok nagyon hasznosak továbbá az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv megszegésének megakadályozásában, pl. a nem kívánt kereskedelmi tájékoztatásról szóló 13. cikk megszegése esetén, ami természeténél fogva egy folyamatban lévő magatartás. |
| --- | --- |

61.

Másodszor, az európai adatvédelmi biztos különösen üdvözli a javasolt módosítást, azaz a 15a. cikk (2) bekezdését, mely alapján a nemzeti szabályozó hatóságoknak rendelkezniük kell a tiltó határozatok meghozatalához, vagyis a jogsértés megszüntetésének elrendeléséhez szükséges jogkörrel, valamint a szükséges vizsgálati jogkörrel és a szükséges forrásokkal. A nemzeti szabályozó hatóságoknak – beleértve a nemzeti adatvédelmi hatóságokat is – rendelkezniük kell a tiltó határozatok meghozatalához szükséges jogkörrel, amely alapján a bűncselekmény elkövetői beszüntetik az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvet sértő tevékenységet. A tiltó határozatok vagy a jogsértés megszüntetésének elrendeléséhez szükséges jogkör hasznos eszközök az egyének jogainak folyamatban lévő, sorozatos megsértése esetén. A tiltó határozatok nagyon hasznosak továbbá az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv megszegésének megakadályozásában, pl. a nem kívánt kereskedelmi tájékoztatásról szóló 13. cikk megszegése esetén, ami természeténél fogva egy folyamatban lévő magatartás.

| 62. | Harmadsorban, a javaslat lehetővé teszi, hogy a Bizottság technikai végrehajtási intézkedéseket hozzon a nemzeti jogszabályok végrehajtása során való hatékony, határokon átnyúló együttműködés biztosítása érdekében (javasolt módosítás: 15a. cikk (4) bekezdés). Az eddigi együttműködés példája az a bizottsági kezdeményezésen alapuló megállapodás, melynek értelmében közös eljárást alakítanak ki a határokon átnyúló, nem kívánt elektronikus levelekkel kapcsolatos panaszok kezelésére. |
| --- | --- |

62.

Harmadsorban, a javaslat lehetővé teszi, hogy a Bizottság technikai végrehajtási intézkedéseket hozzon a nemzeti jogszabályok végrehajtása során való hatékony, határokon átnyúló együttműködés biztosítása érdekében (javasolt módosítás: 15a. cikk (4) bekezdés). Az eddigi együttműködés példája az a bizottsági kezdeményezésen alapuló megállapodás, melynek értelmében közös eljárást alakítanak ki a határokon átnyúló, nem kívánt elektronikus levelekkel kapcsolatos panaszok kezelésére.

| 63. | Az európai adatvédelmi biztos szerint, ha a jogszabály támogatja, hogy a szabályozók együttműködjenek a más országbeli partnerszervezetekkel, akkor ez kétségtelenül megkönnyíti majd a határokon átnyúló végrehajtást. Ezért helyénvaló, hogy a javaslat felhatalmazza a Bizottságot, hogy teremtse meg a határokon átnyúló együttműködés biztosításának feltételeit, beleértve az információk megosztására szolgáló eljárásokat is. |
| --- | --- |

63.

Az európai adatvédelmi biztos szerint, ha a jogszabály támogatja, hogy a szabályozók együttműködjenek a más országbeli partnerszervezetekkel, akkor ez kétségtelenül megkönnyíti majd a határokon átnyúló végrehajtást. Ezért helyénvaló, hogy a javaslat felhatalmazza a Bizottságot, hogy teremtse meg a határokon átnyúló együttműködés biztosításának feltételeit, beleértve az információk megosztására szolgáló eljárásokat is.

III.   KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

| 64. | Az európai adatvédelmi biztos kifejezetten üdvözli a javaslatot. A javasolt módosítások megerősítik a hírközlési ágazatban az egyének magánéletének és személyes adatainak védelmét, és mindezt egyszerűen, anélkül, hogy indokolatlan és felesleges terheket rónának a szervezetekre. Konkrétabban, az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy a javasolt módosítások többségét nem kell megváltoztatni, mivel megfelelően teljesítik kitűzött céljukat. Az alább következő 69. pont felsorolja azokat a módosításokat, amelyek az európai adatvédelmi biztos reményei szerint változatlanok maradnak. |
| --- | --- |

64.

Az európai adatvédelmi biztos kifejezetten üdvözli a javaslatot. A javasolt módosítások megerősítik a hírközlési ágazatban az egyének magánéletének és személyes adatainak védelmét, és mindezt egyszerűen, anélkül, hogy indokolatlan és felesleges terheket rónának a szervezetekre. Konkrétabban, az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy a javasolt módosítások többségét nem kell megváltoztatni, mivel megfelelően teljesítik kitűzött céljukat. Az alább következő 69. pont felsorolja azokat a módosításokat, amelyek az európai adatvédelmi biztos reményei szerint változatlanok maradnak.

| 65. | A javaslat általánosan kedvező fogadtatása ellenére az európai adatvédelmi biztos úgy gondolja, hogy néhány módosítást javítani kellene annak érdekében, hogy hatékonyan járuljanak hozzá az egyének személyes adatainak és magánéletének megfelelő védelméhez. Ez különösen igaz a biztonság sérülésének bejelentésére és azokra, akik az elektronikus hírközlési szolgáltatók által a nem kívánt elektronikus levelekkel kapcsolatos rendelkezések megsértése miatt kezdeményezett jogi lépésekkel foglalkoznak. Ezen kívül az európai adatvédelmi biztos sajnálatosnak tartja, hogy a javaslat nem old meg néhány, a jelenlegi elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvben nem megfelelően kezelt kérdést, ezáltal elszalasztja annak lehetőségét, hogy ez a felülvizsgálat megoldja a lezáratlan problémákat. |
| --- | --- |

65.

A javaslat általánosan kedvező fogadtatása ellenére az európai adatvédelmi biztos úgy gondolja, hogy néhány módosítást javítani kellene annak érdekében, hogy hatékonyan járuljanak hozzá az egyének személyes adatainak és magánéletének megfelelő védelméhez. Ez különösen igaz a biztonság sérülésének bejelentésére és azokra, akik az elektronikus hírközlési szolgáltatók által a nem kívánt elektronikus levelekkel kapcsolatos rendelkezések megsértése miatt kezdeményezett jogi lépésekkel foglalkoznak. Ezen kívül az európai adatvédelmi biztos sajnálatosnak tartja, hogy a javaslat nem old meg néhány, a jelenlegi elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvben nem megfelelően kezelt kérdést, ezáltal elszalasztja annak lehetőségét, hogy ez a felülvizsgálat megoldja a lezáratlan problémákat.

| 66. | E két probléma – a javaslatban nem megfelelően kezelt kérdések és azok, amelyekkel a javaslat egyáltalán nem foglalkozik – megoldása érdekében ez a vélemény néhány szövegezési javaslatot terjeszt elő. A 67. és 68. pontok összefoglalják a problémákat, és konkrét megfogalmazást javasolnak. Az európai adatvédelmi biztos felszólítja a jogalkotót, hogy vegye figyelembe ezeket a javaslatnak a jogalkotási folyamaton való átfutása során. |
| --- | --- |

66.

E két probléma – a javaslatban nem megfelelően kezelt kérdések és azok, amelyekkel a javaslat egyáltalán nem foglalkozik – megoldása érdekében ez a vélemény néhány szövegezési javaslatot terjeszt elő. A 67. és 68. pontok összefoglalják a problémákat, és konkrét megfogalmazást javasolnak. Az európai adatvédelmi biztos felszólítja a jogalkotót, hogy vegye figyelembe ezeket a javaslatnak a jogalkotási folyamaton való átfutása során.

| 67. | A javaslatban foglalt azon módosítások, amelyek esetében az európai adatvédelmi biztos erősen támogatja a változtatást, az alábbiak:






  i. | A biztonság sérülésének bejelentése: Mint fentebb olvasható, a 4. cikk (4) bekezdésének javasolt beillesztése a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatást nyilvános hálózaton keresztül nyújtó szolgáltatókra (internetszolgáltatókra, hálózatüzemeltetőkre) alkalmazandó, akik kötelesek értesíteni a nemzeti szabályozó hatóságokat és ügyfeleiket a biztonság sérüléséről. Az európai adatvédelmi biztos teljes mértékben támogatja ezt a kötelezettséget. Az európai adatvédelmi biztos ugyanakkor úgy találja, hogy ezt a kötelezettséget az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókra is ki kell terjeszteni, hiszen ezek gyakran érzékeny személyes információkat dolgoznak fel. Ezért az online bankoknak és biztosítóknak, az online egészségügyi szolgáltatóknak és bármilyen egyéb online vállalkozásnak is be kellene tartania ezt a kötelezettséget.
  E célból az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a 4. cikk (3) bekezdése az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókra való hivatkozással egészüljön ki a következők szerint: „A biztonság olyan megsértése esetén (...) a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatást nyújtó szolgáltatónak és az információs társadalommal összefüggő szolgáltatást nyújtó szolgáltatónak a biztonság megsértéséről (...) értesítenie kell az érintett előfizetőt és a nemzeti szabályozó hatóságot”. |
| --- | --- | --- |

67.

A javaslatban foglalt azon módosítások, amelyek esetében az európai adatvédelmi biztos erősen támogatja a változtatást, az alábbiak:

i.

A biztonság sérülésének bejelentése: Mint fentebb olvasható, a 4. cikk (4) bekezdésének javasolt beillesztése a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatást nyilvános hálózaton keresztül nyújtó szolgáltatókra (internetszolgáltatókra, hálózatüzemeltetőkre) alkalmazandó, akik kötelesek értesíteni a nemzeti szabályozó hatóságokat és ügyfeleiket a biztonság sérüléséről. Az európai adatvédelmi biztos teljes mértékben támogatja ezt a kötelezettséget. Az európai adatvédelmi biztos ugyanakkor úgy találja, hogy ezt a kötelezettséget az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókra is ki kell terjeszteni, hiszen ezek gyakran érzékeny személyes információkat dolgoznak fel. Ezért az online bankoknak és biztosítóknak, az online egészségügyi szolgáltatóknak és bármilyen egyéb online vállalkozásnak is be kellene tartania ezt a kötelezettséget.

E célból az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a 4. cikk (3) bekezdése az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókra való hivatkozással egészüljön ki a következők szerint: „A biztonság olyan megsértése esetén (...) a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatást nyújtó szolgáltatónak és az információs társadalommal összefüggő szolgáltatást nyújtó szolgáltatónak a biztonság megsértéséről (...) értesítenie kell az érintett előfizetőt és a nemzeti szabályozó hatóságot”.

| ii. | A nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatást nyilvános hálózaton keresztül nyújtó szolgáltatók által kezdeményezett jogi lépések: Mint fentebb olvasható, a 13. cikk (6) bekezdésének beillesztésére vonatkozó módosítás polgári jogorvoslatot biztosít a magán- vagy jogi személyek számára, különösen az elektronikus hírközlési szolgáltatók számára, hogy fellépjenek azokkal szemben, akik megsértik az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvnek a kéretlen elektronikus levelekről szóló 13. cikkét. Az európai adatvédelmi biztos elégedett ezzel a rendelkezéssel. Az európai adatvédelmi biztos ugyanakkor nem érti, miért kellene ezt az új jogosultságot a 13. cikk megsértésének eseteire korlátozni. Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a jogi személyeket fel kell hatalmazni arra, hogy jogi lépéseket tegyenek az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv bármely rendelkezésének megsértése esetén.
  Fentiek elérése érdekében az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a 13. cikk (6) bekezdését alakítsák külön cikké (14. cikk). Ezenkívül javasolja a 13. cikk (6) bekezdése megfogalmazásának kis mértékű módosítását: „az e cikk alapján” helyett javasolja „az ezen irányelv alapján” megfogalmazást. |
| --- | --- |

ii.

A nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatást nyilvános hálózaton keresztül nyújtó szolgáltatók által kezdeményezett jogi lépések: Mint fentebb olvasható, a 13. cikk (6) bekezdésének beillesztésére vonatkozó módosítás polgári jogorvoslatot biztosít a magán- vagy jogi személyek számára, különösen az elektronikus hírközlési szolgáltatók számára, hogy fellépjenek azokkal szemben, akik megsértik az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvnek a kéretlen elektronikus levelekről szóló 13. cikkét. Az európai adatvédelmi biztos elégedett ezzel a rendelkezéssel. Az európai adatvédelmi biztos ugyanakkor nem érti, miért kellene ezt az új jogosultságot a 13. cikk megsértésének eseteire korlátozni. Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a jogi személyeket fel kell hatalmazni arra, hogy jogi lépéseket tegyenek az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv bármely rendelkezésének megsértése esetén.

Fentiek elérése érdekében az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a 13. cikk (6) bekezdését alakítsák külön cikké (14. cikk). Ezenkívül javasolja a 13. cikk (6) bekezdése megfogalmazásának kis mértékű módosítását: „az e cikk alapján” helyett javasolja „az ezen irányelv alapján” megfogalmazást.

| 68. | Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv alkalmazási köre, amely jelenleg a nyilvános elektronikus hírközlési hálózatok szolgáltatóira korlátozódik, egyike a legaggasztóbb kérdéseknek, amelyekkel a javaslat nem foglalkozik. Az európai adatvédelmi biztos szerint az irányelvet módosítani kellene annak érdekében, hogy alkalmazási köre a vegyes (magán/nyilvános) és a magánkézben levő elektronikus hírközlési hálózatok szolgáltatóira is kiterjedjen. |
| --- | --- |

68.

Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv alkalmazási köre, amely jelenleg a nyilvános elektronikus hírközlési hálózatok szolgáltatóira korlátozódik, egyike a legaggasztóbb kérdéseknek, amelyekkel a javaslat nem foglalkozik. Az európai adatvédelmi biztos szerint az irányelvet módosítani kellene annak érdekében, hogy alkalmazási köre a vegyes (magán/nyilvános) és a magánkézben levő elektronikus hírközlési hálózatok szolgáltatóira is kiterjedjen.

| 69. | Azon módosítások, amelyek esetében az európai adatvédelmi biztos erősen támogatja, hogy változatlanok maradjanak, az alábbiak:






  i. | Rádiófrekvenciás azonosítás (RFID): A 3. cikk javasolt módosítása, mely alapján az elektronikus hírközlő hálózatok körébe „az adatgyűjtést és az azonosító eszközöket támogató nyilvános hírközlő hálózatok” beletartoznak, teljesen kielégítő. Ez a rendelkezés különösen üdvözlendő, hiszen tisztázza, hogy számos rádiófrekvenciás alkalmazásnak meg kell felelnie az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvben foglaltaknak, s ezáltal eloszlatja az ezzel kapcsolatos jogi bizonytalanságokat. |
| --- | --- | --- |

69.

Azon módosítások, amelyek esetében az európai adatvédelmi biztos erősen támogatja, hogy változatlanok maradjanak, az alábbiak:

i.

Rádiófrekvenciás azonosítás (RFID): A 3. cikk javasolt módosítása, mely alapján az elektronikus hírközlő hálózatok körébe „az adatgyűjtést és az azonosító eszközöket támogató nyilvános hírközlő hálózatok” beletartoznak, teljesen kielégítő. Ez a rendelkezés különösen üdvözlendő, hiszen tisztázza, hogy számos rádiófrekvenciás alkalmazásnak meg kell felelnie az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvben foglaltaknak, s ezáltal eloszlatja az ezzel kapcsolatos jogi bizonytalanságokat.

| ii. | Cookie-k/kémszoftverek: Az 5. cikk (3) bekezdésének javasolt módosítása üdvözlendő, mivel ennek eredményeképp a végberendezésen tárolt cookie-król/kémszoftverekről szóló tájékoztatási kötelezettség és az elutasítás jogának biztosítására vonatkozó kötelezettség akkor is alkalmazandó, ha ezek az eszközök elhelyezése külső adattároló eszközökön, pl. CD-ROM-okon, USB-kulcsokon stb. keresztül történik. Az európai adatvédelmi biztos ugyanakkor azt javasolja, hogy az 5. cikk (3) bekezdésének utolsó részében hajtsanak végre egy kisebb módosítást, azaz töröljék a mondatból a „megkönnyítése” szót. |
| --- | --- |

ii.

Cookie-k/kémszoftverek: Az 5. cikk (3) bekezdésének javasolt módosítása üdvözlendő, mivel ennek eredményeképp a végberendezésen tárolt cookie-król/kémszoftverekről szóló tájékoztatási kötelezettség és az elutasítás jogának biztosítására vonatkozó kötelezettség akkor is alkalmazandó, ha ezek az eszközök elhelyezése külső adattároló eszközökön, pl. CD-ROM-okon, USB-kulcsokon stb. keresztül történik. Az európai adatvédelmi biztos ugyanakkor azt javasolja, hogy az 5. cikk (3) bekezdésének utolsó részében hajtsanak végre egy kisebb módosítást, azaz töröljék a mondatból a „megkönnyítése” szót.

| iii. | Komitológia választása az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően és a tájékoztatási kötelezettség feltételei/korlátozásai: A 4. cikk (4) bekezdésének beillesztésére irányuló, a biztonság sérülésének bejelentésére vonatkozó módosítás alapján az európai adatvédelmi biztos véleményének meghallgatása után, komitológia keretében születik a biztonság sérülésének bejelentésére kialakított rendszer körülményeit/formátumát/eljárásait érintő összetett kérdésekkel kapcsolatos határozat. Az európai adatvédelmi biztos határozottan támogatja ezt az egységes megközelítést. A biztonság sérülésének bejelentésére vonatkozó jogi szabályozás önálló téma, amelyről gondos vita és elemzés után kell dönteni.
  Ehhez kapcsolódik néhány érdekelt az irányú kérése, hogy a 4. cikk (4) bekezdésében kivételeket állapítsanak meg a biztonság sérülésének bejelentésére vonatkozóan. Az európai adatvédelmi biztos határozottan ellenzi ezt a megközelítést. Ehelyett azt támogatja, hogy a megfelelő vita lefolytatása után holisztikusan elemezzék a bejelentés általános tárgyát, módját, hogy mely esetekben lehet a bejelentést rövidíteni vagy valamilyen módon korlátozni. |
| --- | --- |

iii.

Komitológia választása az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően és a tájékoztatási kötelezettség feltételei/korlátozásai: A 4. cikk (4) bekezdésének beillesztésére irányuló, a biztonság sérülésének bejelentésére vonatkozó módosítás alapján az európai adatvédelmi biztos véleményének meghallgatása után, komitológia keretében születik a biztonság sérülésének bejelentésére kialakított rendszer körülményeit/formátumát/eljárásait érintő összetett kérdésekkel kapcsolatos határozat. Az európai adatvédelmi biztos határozottan támogatja ezt az egységes megközelítést. A biztonság sérülésének bejelentésére vonatkozó jogi szabályozás önálló téma, amelyről gondos vita és elemzés után kell dönteni.

Ehhez kapcsolódik néhány érdekelt az irányú kérése, hogy a 4. cikk (4) bekezdésében kivételeket állapítsanak meg a biztonság sérülésének bejelentésére vonatkozóan. Az európai adatvédelmi biztos határozottan ellenzi ezt a megközelítést. Ehelyett azt támogatja, hogy a megfelelő vita lefolytatása után holisztikusan elemezzék a bejelentés általános tárgyát, módját, hogy mely esetekben lehet a bejelentést rövidíteni vagy valamilyen módon korlátozni.

| iv. | Végrehajtás: A 15a. cikk beillesztésére irányuló javasolt módosítás számos olyan megtartandó elemet tartalmaz, amelyek hozzájárulnak a hatékony megfelelés biztosításához, beleértve a nemzeti szabályozó hatóságok vizsgálati jogkörének megerősítését (15a. cikk (3) bekezdés) és a nemzeti szabályozó hatóságoknak a jogsértés megszüntetésének elrendeléséhez szükséges jogkörrel való felruházását. |
| --- | --- |

iv.

Végrehajtás: A 15a. cikk beillesztésére irányuló javasolt módosítás számos olyan megtartandó elemet tartalmaz, amelyek hozzájárulnak a hatékony megfelelés biztosításához, beleértve a nemzeti szabályozó hatóságok vizsgálati jogkörének megerősítését (15a. cikk (3) bekezdés) és a nemzeti szabályozó hatóságoknak a jogsértés megszüntetésének elrendeléséhez szükséges jogkörrel való felruházását.

Kelt Brüsszelben, 2008. április 10-én.

Peter HUSTINX

Európai Adatvédelmi Biztos

---

(1)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

1

(2)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

2

(3)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

3

(4)  A távközlési irányelvek javasolt módosításait a következő javaslatok tartalmazzák: i. Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács irányelve az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv, az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002/19/EK irányelv és az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelv módosításáról, 2007. november 13., COM(2007) 697 végleges; ii. Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács irányelve az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv, az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelv és a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról, 2007. november 13., COM(2007) 698 végleges.

4

(5)  Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Elektronikus Hírközlési Piacfelügyeleti Hatóság létrehozásáról, 2007. november 13., COM(2007) 699 végleges.

5

(6)  Közlemény az elektronikus hírközlési hálózatokra és szolgáltatásokra vonatkozó uniós szabályozási keretről (SEC(2006) 816), elfogadás: 2006. június 29. A közleményt a Bizottság szolgálatainak munkadokumentuma egészítette ki (COM(2006) 334 végleges).

6

(7)  8/2006 sz. vélemény az elektronikus hírközlésre és szolgáltatásokra vonatkozó szabályozási keret felülvizsgálatáról, különös tekintettel az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvre, elfogadás: 2006. szeptember 26.

7

(8)  Az európai adatvédelmi biztos 2007. július 25-i véleménye az adatvédelmi irányelv jobb végrehajtását célzó munkaprogram nyomon követéséről szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz címzett bizottsági közleményről (HL C 255., 2007.10.27., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/21/EK irányelve (2002. március 7.) az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról (HL L 108., 2002.4.24., 33. o.). A keretirányelv meghatározza, hogy mi értendő elektronikus hírközlő szolgáltatáson, nevezetesen: i. „elektronikus hírközlési szolgáltatás”: olyan, általában díjazás ellenében nyújtott szolgáltatás, amely hálózaton történő jelátvitelből áll, beleértve a műsorterjesztő hálózatokon nyújtott távközlési szolgáltatásokat és átviteli szolgáltatásokat is. ii. Az elektronikus hírközlési szolgáltatások fogalmába nem tartozik bele az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások segítségével történő tartalomszolgáltatás. iii. A szolgáltatásnyújtás hálózat létrehozását, üzemeltetését, ellenőrzését, illetve rendelkezésre bocsátását jelenti. iv. Az elektronikus hírközlési szolgáltatások körébe nem tartoznak bele az e-kereskedelmi irányelvben szolgáltatás(ok)ként meghatározott, információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, vagyis az általában térítés ellenében, elektronikus úton, a szolgáltatást igénybe vevő egyéni kérelmére nyújtott távszolgáltatások.

9

(10)  „Nyilvános hírközlő hálózat”: teljes egészében vagy nagyrészt nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására használt elektronikus hírközlő hálózat.

10

(11)  Az európai adatvédelmi biztos véleménye (2007. december 20.) az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, „Rádiófrekvenciás azonosítás (RFID) Európában: lépések egy politikai keret felé” című, COM(2007) 96 bizottsági közleményről.

11

(12)  A Párizsi Feljebbviteli Bíróságnak a BNP Paribas kontra World Press Online ügyben hozott, 2005. február 4-i ítélete például megállapította, hogy nincs különbség azon internetszolgáltatók között, akik piaci alapon nyújtottak internet-hozzáférést, illetve az alkalmazottaik részére internet-hozzáférést biztosító munkáltatók között.

12

BNP Paribas

World Press Online

(13)  Lásd Ross Anderson, Rainer Böhme, Richard Clayton és Tyler Moore „Security Economics and the Internal Market” című, az ENISA rendelésére készült jelentését.A jelentés elérhető az alábbi webcímen:

13

Security Economics and the Internal Market

http://www.enisa.europa.eu/doc/pdf/report_sec_econ_&_int_mark_20080131.pdf

(14)  Az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók az e-kereskedelmi irányelv meghatározása szerint általában térítés ellenében, elektronikus úton, a szolgáltatást igénybe vevő egyéni kérelmére távszolgáltatás(ok)at nyújtanak.

14

(15)  Az Európai Közösségek olyan jogalkotási eljárásai, amelyekben a tagállamok kormányainak köztisztviselői szintű képviselőiből álló bizottságok vesznek részt.

15

(16)  A cookie-kat az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók (webhelyek) helyezik el a felhasználók végberendezésében, különböző célokból, például azért, hogy az egyes webhelyek felismerjék a látogatót, ha az ismételten az oldalra látogat. A gyakorlatban ha egy webhely cookie-t küld az internetfelhasználó felé, akkor a felhasználó számítógépéhez egy egyedi szám rendelődik hozzá (pl. ha egy számítógépnek az „A” webhely cookie-t küld, a számítógép „a 111-es számú cookie birtokosa” lesz). A webhely ezt a számot referenciaként őrzi. Ha a 111-es számú cookie-val rendelkező számítógép felhasználója nem törli a cookie-t tartalmazó fájlt, akkor abban az esetben, ha legközelebb ugyanarra a webhelyre látogat, a webhely képes lesz felismerni a számítógépet mint a 111-es számú cookie birtokosát. A webhely természetesen levezeti ebből, hogy az adott számítógép előzőleg már ellátogatott az oldalra. Az a mechanizmus, melynek révén a webhelyek a számítógépeket mint ismételt látogatókat fel tudják ismerni, egyszerű. Ha az oldalra látogató számítógép rendelkezik cookie-val (pl. a 111-es számú cookie-val), és ellátogat arra az oldalra, amelyik egy korábbi látogatás alkalmával a cookie-t generálta, akkor a felhasználó merevlemezén elkezdi keresni a cookie-t tartalmazó fájl számát. Ha a felhasználó böngészője olyan, cookie-t tartalmazó fájlt talál, amelynek száma megegyezik a webhely által tárolt referenciaszámmal, értesíti a webhelyet, hogy a számítógép a 111-es számú cookie-val rendelkezik.

16

(17)  Az IP-cím (Internet Protocol) olyan egyedi cím, amelyet bizonyos elektronikus eszközök az egymással való kommunikációra használnak az Internet Protocol (IP) szabványt használó számítógépes hálózatokban – egyszerűbb szavakkal: egy számítógépes cím. Bármilyen résztvevő hálózati eszköz – routerek, kapcsolók, számítógépek, infrastruktúraszerverek (pl. NTP, DNS, DHCP, SNMP stb.), nyomtatók, internetes faxok és bizonyos telefonok – saját egyedi címmel rendelkezhet egy konkrét hálózat hatókörén belül. Néhány IP-cím a teljes internet hatókörén belül egyedinek számít, míg másoknak csak egy vállalkozás hatókörén belül kell egyedinek lennie.

17

(18)  Ez történt a Microsoft corporation kontra Paul McDonald t/a Bizards UK (2006 All Er (D) 153) ügyben.

18

(19)  Az európai adatvédelmi biztos véleménye az adatvédelmi irányelv jobb végrehajtását célzó munkaprogram nyomon követéséről szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz címzett bizottsági közleményről (HL C 255., 2007.10.27., 1. o.).

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 95/46/EK irányelve (1995. október 24.) a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról.

20

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 18.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/14

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(2008/C 181/02)

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.10.15. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 204/06 és N 605/06 |
| Tagállam | Spanyolország |
| Régió | Extremadura, Andalucía, Canarias, Castilla y León, Cataluña, Galicia, Baleares, Castilla la Mancha, Asturias y Valencia |
| A támogatás megnevezése | Ayudas para compensar los daños causados por los incendios (verano 2005) |
| Jogalap | Real Decreto-Ley no 11/2005, de 22 de julio
  Real Decreto no 949/2005, de 29 de julio
  Real Decreto no 609/2006, de 19 de mayo |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | A mezőgazdasági termelésben keletkezett tűzkárok ellentételezése |
| A támogatás formája | Közvetlen támogatás, kamattámogatás, adókedvezmények |
| Költségvetés | 4 millió EUR
  20 millió EUR költségvetési tétel a kamattámogatásra |
| A támogatás intenzitása | A károk 100 %-áig |
| A támogatás időtartama | A kifizetések végéig |
| Érintett gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság (állattenyésztési és méhészeti ágazat) |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Entidad Estatal de Seguros Agrarios |
| Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| C/ Miguel Ángel no 25, 5a planta |
| E-28010 Madrid |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.10.15.

A támogatás száma

N 204/06 és N 605/06

Tagállam

Spanyolország

Régió

Extremadura, Andalucía, Canarias, Castilla y León, Cataluña, Galicia, Baleares, Castilla la Mancha, Asturias y Valencia

A támogatás megnevezése

Ayudas para compensar los daños causados por los incendios (verano 2005)

Jogalap

Real Decreto-Ley no 11/2005, de 22 de julio

Real Decreto no 949/2005, de 29 de julio

Real Decreto no 609/2006, de 19 de mayo

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

A mezőgazdasági termelésben keletkezett tűzkárok ellentételezése

A támogatás formája

Közvetlen támogatás, kamattámogatás, adókedvezmények

Költségvetés

4 millió EUR

20 millió EUR költségvetési tétel a kamattámogatásra

A támogatás intenzitása

A károk 100 %-áig

A támogatás időtartama

A kifizetések végéig

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság (állattenyésztési és méhészeti ágazat)

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Entidad Estatal de Seguros Agrarios

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

C/ Miguel Ángel no 25, 5a planta

E-28010 Madrid

Egyéb információ

Az adókedvezmények nem minősülnek az állami támogatási szabályoknak a vállalkozások közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (HL C 384., 1998.12.10., 3. o.) szerinti állami támogatásnak

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.12.5. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 327/07 |
| Tagállam | Spanyolország |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Ayudas para la reparación de daños causados por los incendios ocurridos durante el año 2006 en diferentes regiones españolas |
| Jogalap | Orden APA/1446/2007, de 16 de mayo, por la que se dictan disposiciones para el desarrollo del Real Decreto no 86/2007, de 26 de enero, por el que se declara, para incendios acaecidos en diversas Comunidades Autónomas, la aplicación de las disposiciones contenidas en el Real Decreto-Ley no 8/2006, de 28 de agosto, por el que se aprueban medidas urgentes en materia de incendios forestales en la Comunidad Autónoma de Galicia |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Azon károk megtérítése, amelyeket a 2006-ban pusztító tűzvészek okoztak a növénytermesztéssel, állattenyésztéssel és méhészettel foglalkozó vállalkozásokban a következő tartományokban lévő településeken: Hierro szigete (Kanári-szigetek autonóm közösség), Caceres (Extremadura autonóm közösség), Toledo (Kasztília-La-Mancha autonóm közösség), Huesca (Aragónia autonóm közösség), Lugo (Galicia autonóm közösség) |
| A támogatás formája | Közvetlen támogatás |
| Költségvetés | 800 000 EUR |
| A támogatás intenzitása | Legfeljebb 100 % |
| Időtartam | Eseti |
| Érintett gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Entidad Estatal de Seguros Agrarios |
| Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| C/ Miguel Ángel no 23, 5a planta |
| E-28010 Madrid |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.12.5.

A támogatás száma

N 327/07

Tagállam

Spanyolország

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Ayudas para la reparación de daños causados por los incendios ocurridos durante el año 2006 en diferentes regiones españolas

Jogalap

Orden APA/1446/2007, de 16 de mayo, por la que se dictan disposiciones para el desarrollo del Real Decreto no 86/2007, de 26 de enero, por el que se declara, para incendios acaecidos en diversas Comunidades Autónomas, la aplicación de las disposiciones contenidas en el Real Decreto-Ley no 8/2006, de 28 de agosto, por el que se aprueban medidas urgentes en materia de incendios forestales en la Comunidad Autónoma de Galicia

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Azon károk megtérítése, amelyeket a 2006-ban pusztító tűzvészek okoztak a növénytermesztéssel, állattenyésztéssel és méhészettel foglalkozó vállalkozásokban a következő tartományokban lévő településeken: Hierro szigete (Kanári-szigetek autonóm közösség), Caceres (Extremadura autonóm közösség), Toledo (Kasztília-La-Mancha autonóm közösség), Huesca (Aragónia autonóm közösség), Lugo (Galicia autonóm közösség)

A támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

800 000 EUR

A támogatás intenzitása

Legfeljebb 100 %

Időtartam

Eseti

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Entidad Estatal de Seguros Agrarios

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

C/ Miguel Ángel no 23, 5a planta

E-28010 Madrid

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.11.14. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 346/07 |
| Tagállam | Egyesült Királyság |
| Régió | England |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Woodland Management Grant for Access |
| Jogalap | The Forestry Act 1979 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Erdészet |
| A támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Éves összeg: 300 000 GBP (körülbelül 440 000 EUR)
  Teljes összeg: 2,10 millió GBP (körülbelül 3,08 millió EUR) |
| A támogatás intenzitása | Legfeljebb 70 % |
| Időtartam | A bizottsági határozat keltétől 2013. december 31-ig |
| Érintett gazdasági ágazatok | Erdészet |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Forestry Commission England |
| Great Eastern House |
| Tenison Rd |
| Cambridge |
| CB1 2DU |
| United Kingdom |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.11.14.

A támogatás száma

N 346/07

Tagállam

Egyesült Királyság

Régió

England

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Woodland Management Grant for Access

Jogalap

The Forestry Act 1979

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Erdészet

A támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Éves összeg: 300 000 GBP (körülbelül 440 000 EUR)

Teljes összeg: 2,10 millió GBP (körülbelül 3,08 millió EUR)

A támogatás intenzitása

Legfeljebb 70 %

Időtartam

A bizottsági határozat keltétől 2013. december 31-ig

Érintett gazdasági ágazatok

Erdészet

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Forestry Commission England

Great Eastern House

Tenison Rd

Cambridge

CB1 2DU

United Kingdom

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 18.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/17 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/17

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5162 – Avnet/Horizon)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 181/03)

2008. június 26-án a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5162. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5162. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 18.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/18

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2008. július 17.

(2008/C 181/04)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,5849 |
| JPY | Japán yen | 167,43 |
| DKK | Dán korona | 7,4588 |
| GBP | Angol font | 0,79140 |
| SEK | Svéd korona | 9,4778 |
| CHF | Svájci frank | 1,6145 |
| ISK | Izlandi korona | 122,11 |
| NOK | Norvég korona | 8,0640 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 23,142 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 230,13 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7027 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,2235 |
| RON | Román lej | 3,5620 |
| SKK | Szlovák korona | 30,318 |
| TRY | Török líra | 1,9109 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6246 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5860 |
| HKD | Hongkongi dollár | 12,3581 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,0661 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,1414 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 603,13 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 11,9765 |
| CNY | Kínai renminbi | 10,8111 |
| HRK | Horvát kuna | 7,2271 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 498,67 |
| MYR | Maláj ringgit | 5,1232 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 70,631 |
| RUB | Orosz rubel | 36,8300 |
| THB | Thaiföldi baht | 52,985 |
| BRL | Brazil real | 2,5190 |
| MXN | Mexikói peso | 16,2001 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,5849

JPY

Japán yen

167,43

DKK

Dán korona

7,4588

GBP

Angol font

0,79140

SEK

Svéd korona

9,4778

CHF

Svájci frank

1,6145

ISK

Izlandi korona

122,11

NOK

Norvég korona

8,0640

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

23,142

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

230,13

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7027

PLN

Lengyel zloty

3,2235

RON

Román lej

3,5620

SKK

Szlovák korona

30,318

TRY

Török líra

1,9109

AUD

Ausztrál dollár

1,6246

CAD

Kanadai dollár

1,5860

HKD

Hongkongi dollár

12,3581

NZD

Új-zélandi dollár

2,0661

SGD

Szingapúri dollár

2,1414

KRW

Dél-Koreai won

1 603,13

ZAR

Dél-Afrikai rand

11,9765

CNY

Kínai renminbi

10,8111

HRK

Horvát kuna

7,2271

IDR

Indonéz rúpia

14 498,67

MYR

Maláj ringgit

5,1232

PHP

Fülöp-szigeteki peso

70,631

RUB

Orosz rubel

36,8300

THB

Thaiföldi baht

52,985

BRL

Brazil real

2,5190

MXN

Mexikói peso

16,2001

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 18.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/19

---

A tagállamok által közölt információ az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 181/05)

| Támogatás száma | XR 37/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Franciaország |
| Régió | Corse 87(3)c |
| A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve | Mesures fiscales d'aide à l'investissement en Corse: crédit d'impôt et exonération de taxe professionnelle |
| Jogalap | Articles 244 quater E et 1466 C du code général des impôts |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Tervezett éves kiadás | 43 millió EUR |
| Maximális támogatási intenzitás | 15 % |
| A rendelet 4. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2007.1.1. |
| Időtartam | 2012.12.31. |
| Gazdasági ágazat | — |
| NACE A, D (sine DA 15.2, DF 23.1, DF 24.7, DJ 27.1, DJ 27.2, DJ 27.3, DM 34, DM 35.1), DM 35.1 A, E, F, G, GA 50.2, GA 52.7, H, I, J, JA 65.2, JA 67, K, KA 72, KA 72.5, KA 74, M, N, O, O92 |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministère de l'économie, des finances et de l'emploi |
| 139, rue de Bercy |
| F-75012 Paris |

Támogatás száma

XR 37/08

Tagállam

Franciaország

Régió

Corse 87(3)c

A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve

Mesures fiscales d'aide à l'investissement en Corse: crédit d'impôt et exonération de taxe professionnelle

Jogalap

Articles 244 quater E et 1466 C du code général des impôts

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Tervezett éves kiadás

43 millió EUR

Maximális támogatási intenzitás

15 %

A rendelet 4. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2007.1.1.

Időtartam

2012.12.31.

Gazdasági ágazat

—

NACE A, D (sine DA 15.2, DF 23.1, DF 24.7, DJ 27.1, DJ 27.2, DJ 27.3, DM 34, DM 35.1), DM 35.1 A, E, F, G, GA 50.2, GA 52.7, H, I, J, JA 65.2, JA 67, K, KA 72, KA 72.5, KA 74, M, N, O, O92

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministère de l'économie, des finances et de l'emploi

139, rue de Bercy

F-75012 Paris

Az internetcím, ahol a támogatási programot közzétették

http://www.legifrance.gouv.fr/./affichCode.do?cidTexte=LEGITEXT000006069577

Egyéb információ

—

---

| 18.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/20

---

A tagállamok tájékoztatása az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 181/06)

| Támogatás száma | XS 87/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Lengyelország |
| Régió | Centralny PL 12 |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Przedsiębiorstwo produkcyjno handlowo usługowe Bomet |
| Jogalap | Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego Dz.U. nr 221 z 14 listopada 2007 r. § 3 ust. 1, umowa nr II-189/P-218/2008 |
| Az intézkedés típusa | Ad hoc |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: –
  Tervezett támogatás teljes összege: 66 487,86 EUR |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2008.3.18. |
| Időtartam | 2008.3.18. |
| Célkitűzés | Kis- és középvállalkozások |
| Gazdasági ágazat | Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego |
| ul. Wspólna 1/3 |
| PL-00-529 Warszawa |

Támogatás száma

XS 87/08

Tagállam

Lengyelország

Régió

Centralny PL 12

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Przedsiębiorstwo produkcyjno handlowo usługowe Bomet

Jogalap

Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego Dz.U. nr 221 z 14 listopada 2007 r. § 3 ust. 1, umowa nr II-189/P-218/2008

Az intézkedés típusa

Ad hoc

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: –

Tervezett támogatás teljes összege: 66 487,86 EUR

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2008.3.18.

Időtartam

2008.3.18.

Célkitűzés

Kis- és középvállalkozások

Gazdasági ágazat

Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego

ul. Wspólna 1/3

PL-00-529 Warszawa

| Támogatás száma | XS 88/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Lengyelország |
| Régió | Północny PL 63 |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Remprodex Sp. z o.o. |
| Jogalap | Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego Dz.U. nr 221 z 14 listopada 2007 r. § 3 ust. 1, umowa nr II-188/P-208/2008 |
| Az intézkedés típusa | Ad hoc |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: –
  Tervezett támogatás teljes összege: 0,10951177 millió EUR |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2008.2.13. |
| Időtartam | 2008.2.13. |
| Célkitűzés | Kis- és középvállalkozások |
| Gazdasági ágazat | Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego |
| ul. Wspólna 1/3 |
| PL-00-529 Warszawa |

Támogatás száma

XS 88/08

Tagállam

Lengyelország

Régió

Północny PL 63

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Remprodex Sp. z o.o.

Jogalap

Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego Dz.U. nr 221 z 14 listopada 2007 r. § 3 ust. 1, umowa nr II-188/P-208/2008

Az intézkedés típusa

Ad hoc

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: –

Tervezett támogatás teljes összege: 0,10951177 millió EUR

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2008.2.13.

Időtartam

2008.2.13.

Célkitűzés

Kis- és középvállalkozások

Gazdasági ágazat

Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego

ul. Wspólna 1/3

PL-00-529 Warszawa

---

| 18.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/22

---

Tagállamok által közölt információk az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló 68/2001/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 181/07)

| Támogatás száma | XT 49/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Cseh Köztársaság |
| Régió | Regiony soudržnosti NUTS II Střední Čechy, Jihozápad, Severozápad, Severovýchod, Jihovýchod, Střední Morava, Moravskoslezsko |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Operační program Podnikání a inovace 2007–2013.
  Podprogram Inovace – školení |
| Jogalap | Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání.
  Zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: 45 millió CZK
  Tervezett támogatás teljes összege: – |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(7) bekezdésével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2007.6.1. |
| Időtartam | 2008.12.31. |
| Célkitűzés | Szakosított képzés |
| Gazdasági ágazat | Járműgyártás
  Egyéb feldolgozóipar
  Egyéb szolgáltatások |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha |

Támogatás száma

XT 49/08

Tagállam

Cseh Köztársaság

Régió

Regiony soudržnosti NUTS II Střední Čechy, Jihozápad, Severozápad, Severovýchod, Jihovýchod, Střední Morava, Moravskoslezsko

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Operační program Podnikání a inovace 2007–2013.

Podprogram Inovace – školení

Jogalap

Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání.

Zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 45 millió CZK

Tervezett támogatás teljes összege: –

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(7) bekezdésével összhangban

Végrehajtás időpontja

2007.6.1.

Időtartam

2008.12.31.

Célkitűzés

Szakosított képzés

Gazdasági ágazat

Járműgyártás

Egyéb feldolgozóipar

Egyéb szolgáltatások

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha

| Támogatás száma | XT 52/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Lengyelország |
| Régió | PL 421 — Podregion szczeciński |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Wojewódzka Handlowa Spółdzielnia Inwalidów ZPCH |
| Jogalap | Art. 30, 31 ustawy z dnia 20 kwietnia 2004 r. o Narodowym Planie Rozwoju (Dz.U. nr 116, poz. 1206).
  Rozporządzenie Ministra Gospodarki i Pracy z dnia 21 września 2004 r. w sprawie przyjęcia Uzupełnienia programu operacyjnego — Program Inicjatywy Wspólnotowej EQUAL dla Polski 2004–2006 (Dz.U. nr 214, poz. 2172).
  Umowa szkoleniowa nr SZCZECIN/WHSI/4/2007 z dnia 7 grudnia 2007 r. |
| Az intézkedés típusa | Ad hoc |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: –
  Tervezett támogatás teljes összege: 508,9 EUR |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(7) bekezdésével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2007.12.7. |
| Időtartam | 2007.12.14. |
| Célkitűzés | Általános képzés |
| Gazdasági ágazat | Képzési támogatásra jogosult valamennyi ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Zachodniopomorska Szkoła Biznesu |
| Żołnierska 53 |
| PL-71-210 Szczecin |

Támogatás száma

XT 52/08

Tagállam

Lengyelország

Régió

PL 421 — Podregion szczeciński

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Wojewódzka Handlowa Spółdzielnia Inwalidów ZPCH

Jogalap

Art. 30, 31 ustawy z dnia 20 kwietnia 2004 r. o Narodowym Planie Rozwoju (Dz.U. nr 116, poz. 1206).

Rozporządzenie Ministra Gospodarki i Pracy z dnia 21 września 2004 r. w sprawie przyjęcia Uzupełnienia programu operacyjnego — Program Inicjatywy Wspólnotowej EQUAL dla Polski 2004–2006 (Dz.U. nr 214, poz. 2172).

Umowa szkoleniowa nr SZCZECIN/WHSI/4/2007 z dnia 7 grudnia 2007 r.

Az intézkedés típusa

Ad hoc

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: –

Tervezett támogatás teljes összege: 508,9 EUR

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(7) bekezdésével összhangban

Végrehajtás időpontja

2007.12.7.

Időtartam

2007.12.14.

Célkitűzés

Általános képzés

Gazdasági ágazat

Képzési támogatásra jogosult valamennyi ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Zachodniopomorska Szkoła Biznesu

Żołnierska 53

PL-71-210 Szczecin

| Támogatás száma | XT 53/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Lengyelország |
| Régió | PL 421 — Podregion szczeciński |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Wojewódzka Handlowa Spółdzielnia Inwalidów ZPCH |
| Jogalap | Art. 30, 31 ustawy z dnia 20 kwietnia 2004 r. o Narodowym Planie Rozwoju (Dz.U. nr 116, poz. 1206).
  Rozporządzenie Ministra Gospodarki i Pracy z dnia 21 września 2004 r. w sprawie przyjęcia Uzupełnienia programu operacyjnego — Program Inicjatywy Wspólnotowej EQUAL dla Polski 2004–2006 (Dz.U. nr 214, poz. 2172).
  Umowa szkoleniowa nr SZCZECIN/WHSI/2/2007 z dnia 5 listopada 2007 r. |
| Az intézkedés típusa | Ad hoc |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: –
  Tervezett támogatás teljes összege: 586,64 EUR |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(7) bekezdésével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2007.11.5. |
| Időtartam | 2007.11.16. |
| Célkitűzés | Általános képzés |
| Gazdasági ágazat | Képzési támogatásra jogosult valamennyi ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Zachodniopomorska Szkoła Biznesu |
| Żołnierska 53 |
| PL-71-210 Szczecin |

Támogatás száma

XT 53/08

Tagállam

Lengyelország

Régió

PL 421 — Podregion szczeciński

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Wojewódzka Handlowa Spółdzielnia Inwalidów ZPCH

Jogalap

Art. 30, 31 ustawy z dnia 20 kwietnia 2004 r. o Narodowym Planie Rozwoju (Dz.U. nr 116, poz. 1206).

Rozporządzenie Ministra Gospodarki i Pracy z dnia 21 września 2004 r. w sprawie przyjęcia Uzupełnienia programu operacyjnego — Program Inicjatywy Wspólnotowej EQUAL dla Polski 2004–2006 (Dz.U. nr 214, poz. 2172).

Umowa szkoleniowa nr SZCZECIN/WHSI/2/2007 z dnia 5 listopada 2007 r.

Az intézkedés típusa

Ad hoc

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: –

Tervezett támogatás teljes összege: 586,64 EUR

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(7) bekezdésével összhangban

Végrehajtás időpontja

2007.11.5.

Időtartam

2007.11.16.

Célkitűzés

Általános képzés

Gazdasági ágazat

Képzési támogatásra jogosult valamennyi ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Zachodniopomorska Szkoła Biznesu

Żołnierska 53

PL-71-210 Szczecin

---

| 18.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/24

---

A tagállamok által közölt információ az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 181/08)

| Támogatás száma | XR 10/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Málta |
| Régió | Malta |
| A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve | Investment Aid Scheme |
| Jogalap | Investment Aid Regulations |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Tervezett éves kiadás | 13 millió MTL |
| Maximális támogatási intenzitás | 30 % |
| A rendelet 4. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2008.1.1. |
| Időtartam | 2013.12.31. |
| Gazdasági ágazat | Bizonyos ágazatokra korlátozott támogatás |
| NACE D, K072, K0731, K07482, K07486, M0803, N0851, O0921 |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Malta Enterprise |
| Enterprise Centre |
| San Gwann SGN 3000 |
| Malta |

Támogatás száma

XR 10/08

Tagállam

Málta

Régió

Malta

A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve

Investment Aid Scheme

Jogalap

Investment Aid Regulations

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Tervezett éves kiadás

13 millió MTL

Maximális támogatási intenzitás

30 %

A rendelet 4. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2008.1.1.

Időtartam

2013.12.31.

Gazdasági ágazat

Bizonyos ágazatokra korlátozott támogatás

NACE D, K072, K0731, K07482, K07486, M0803, N0851, O0921

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Malta Enterprise

Enterprise Centre

San Gwann SGN 3000

Malta

Az internetcím, ahol a támogatási programot közzétették

www.maltaenterprise.com

Egyéb információ

—

---

V Vélemények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 18.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/25

---

Értesítés a Norvégiából származó tenyésztett lazac behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatos részleges időközi felülvizsgálati eljárás megindításáról

(2008/C 181/09)

A Bizottság saját kezdeményezésére úgy határozott, hogy az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (1) 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban részleges időközi felülvizsgálati eljárást indít (a továbbiakban: alaprendelet). A felülvizsgálat a termékkör vizsgálatára korlátozódik annak tisztázása érdekében, hogy egyes termékfajták a tenyésztett lazacra vonatkozó intézkedések hatálya alá tartoznak-e.

1.   A termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék a jelenleg az ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 és ex 0304 29 13 KN-kóddal bejelentett, Norvégiából származó tenyésztett lazac (a vadon élő kivételével), filézve, frissen, hűtve vagy fagyasztva is (a továbbiakban: érintett termék). A KN-kódok csak tájékoztató jellegűek.

2.   Meglévő intézkedések

A jelenleg hatályban lévő intézkedés a 2006. január 17-i 85/2006/EK tanácsi rendelettel (2) a Norvégiából származó tenyésztett lazac behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám.

3.   A felülvizsgálat indokai

A Tallinni Közigazgatási Bíróság előzetes döntés iránti kérelemmel fordult az Európai Bírósághoz abban a kérdésben, hogy a lazac fagyasztott hátgerincei (gerincek halhússal) a Norvégiából származó tenyésztett lazac behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 85/2006/EK rendelet 1. cikkében említett Taric-kódok valamelyike alá tartoznak-e, valamint az ebből következő kérdésben, miszerint milyen következményeket von maga után ez az osztályozás a dömpingellenes intézkedések tekintetében. A fent említett rendelet 1. cikke az érintett termék kiszerelésétől függően különböző szintű intézkedéseket rendel el. E kiszerelések egyike a „más (tenyésztett lazac) (kibelezve fej nélkül is), frissen, hűtve vagy fagyasztva”. A Bizottság saját kezdeményezésére úgy határozott, hogy a dömpingellenes intézkedések tárgyát képező termékkört pontosítani kell a fenti kiszerelés tekintetében (beleértve ugyanezeket a hátgerinceket, frissen vagy hűtve), tisztázandó, hogy a fagyasztott lazac-hátgerincek az érintett termék meghatározása alá tartoznak-e.

Emiatt helyénvaló felülvizsgálni az ügyet a termékmeghatározás tekintetében; az ezután hozott határozat pedig lehetőség szerint a vonatkozó intézkedések elrendelésének napjától visszamenőleges hatállyal lesz érvényes. A Bizottság valamennyi piaci szereplőt, és különösen az importőröket felkéri, hogy ismertessék az ezzel a kérdéssel kapcsolatos álláspontjukat, és állításaikat támasszák alá bizonyítékokkal.

4.   Az eljárás

Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján felülvizsgálatot indít, mely a termékkör vizsgálatára korlátozódik.

a)   Kérdőívek

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld a következő felek részére: közösségi gazdasági ágazat, más ismert közösségi gyártók, ismert importőrök, ismert felhasználók, ismert norvég exportáló gyártók és Norvégia hatóságai. Ezen információknak és az ezeket alátámasztó bizonyítékoknak az 5. pont a) alpontjában megállapított határidőn belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

b)   Információgyűjtés és meghallgatások

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy ismertessék álláspontjukat, a kérdőívre adott válaszokon kívül szolgáltassanak további információkat, és állításaikat támasszák alá bizonyítékokkal. Ezen információknak és az ezeket alátámasztó bizonyítékoknak az 5. pont a) alpontjában megállapított határidőn belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A Bizottság meg is hallgathatja az érdekelt feleket, amennyiben olyan kérelmet nyújtanak be, amelyből kitűnik, hogy meghallgatásukat különleges okok indokolják. E kérelmet az 5. pont b) alpontjában megállapított határidőn belül kell benyújtani.

5.   Határidők

a)   Jelentkezés, kitöltött kérdőívek benyújtása, egyéb információk közlése

Ahhoz, hogy az érdekelt felek előterjesztéseit a vizsgálat során figyelembe lehessen venni, a feleknek – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 40 napon belül jelentkezniük kell a Bizottságnál, ki kell fejteniük álláspontjukat, be kell nyújtaniuk kitöltött kérdőíveiket, illetve a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk a birtokukban lévő egyéb információkat. A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy az alaprendeletben megállapított eljárási jogok többsége csak akkor gyakorolható, ha a felek a fent említett határidőn belül jelentkeznek a Bizottságnál.

b)   Meghallgatások

Az érdekelt felek ugyanezen 40 napos határidőn belül kérhetik a Bizottság előtti meghallgatásukat.

6.   Írásbeli beadványok, kitöltött kérdőívek és levelezés

Az érdekelt feleknek minden beadványt és kérelmet írásban kell elkészíteniük (nem elektronikus formában, eltérő rendelkezés hiányában), amelyen fel kell tüntetni az érdekelt fél nevét, címét, email-címét, telefon-, fax és/vagy telexszámait. Az érdekelt felek valamennyi bizalmas írásos beadványát – beleértve az ezen értesítésben kért információkat, a kérdőívekre adott válaszokat és a leveleket – „Limited” (Korlátozott hozzáférés) (3) jelöléssel kell ellátni; az alaprendelet 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezekhez nem bizalmas jellegű változatot is mellékelni kell, amelyet „For inspection by interested parties” (Az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátni.

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: J-79 4/23 |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: J-79 4/23

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 295 65 05

7.   Az együttműködés hiánya

Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy nem szolgáltat információkat a határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, a rendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján átmeneti vagy végleges, megerősítő vagy negatív megállapítások tehetők.

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető információkat szolgáltatott, ezeket az információkat figyelmen kívül kell hagyni, és az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekre lehet támaszkodni. Ha valamelyik érdekelt fél nem, vagy csak részlegesen működik együtt, és ezért a ténymegállapítás az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeken alapul, akkor a ténymegállapítás kevésbé kedvező lehet erre a félre nézve, mintha együttműködött volna.

8.   A vizsgálat ütemterve

A vizsgálat az alaprendelet 11. cikke (5) bekezdésének megfelelően ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 hónapon belül lezárul.

9.   Egyéb időközi felülvizsgálatok az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése alapján

A jelenlegi felülvizsgálat hatályát a fenti 3. pont ismerteti. Minden olyan fél, amely egyéb okok miatt kér felülvizsgálatot, ezt az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének rendelkezései szerint teheti meg.

A termékkör jelenlegi felülvizsgálata nincs hatással a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések alkalmazási idejére.

10.   Személyes adatok feldolgozása

A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy a vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően fogja kezelni.

11.   Meghallgató tisztviselő

Megjegyzendő, hogy ha az érdekelt felek úgy ítélik meg, hogy védelemhez való joguk gyakorlása során nehézségekbe ütköznek, kérhetik a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselőjének közbenjárását. A meghallgató tisztviselő összekötő az érdekelt felek és a Bizottság szolgálatai között: szükség esetén közvetít az említett felek érdekeinek védelmét érintő eljárási kérdésekben, különös tekintettel az aktákhoz való hozzáférésre, az adatok bizalmas kezelésére, a határidők meghosszabbítására vonatkozó, valamint az írásban és/vagy szóban kifejtett álláspontok kezelésére. További információk, valamint a meghallgató tisztviselő elérhetősége és weboldala a Kereskedelmi Főigazgatóság webhelyén találhatók (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

(2)  HL L 15., 2006.1.20., 1. o.

(3)  Ez azt jelenti, hogy a dokumentum csak belső használatra szolgál. A dokumentumnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében védelmet kell biztosítani. Az alaprendelet 19. cikke és az 1994. évi GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás (dömpingellenes megállapodás) 6. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül.

(4)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 18.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/28 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/28

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5231 – Bain Capital/D&M)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 181/10)

| 1. | 2008. július 9-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Bain Capital Investors LLC (Egyesült Államok) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás nyilvános vételi ajánlat útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a D&M Holdings Inc. (Japán) felett. |
| --- | --- |

1.

2008. július 9-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Bain Capital Investors LLC (Egyesült Államok) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás nyilvános vételi ajánlat útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a D&M Holdings Inc. (Japán) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Bain Capital Investors LLC esetében: magántőke-befektetési vállalat, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Bain Capital Investors LLC esetében: magántőke-befektetési vállalat,

| — | a D&M Holdings Inc. esetében: audiovizuális elektronikai termékek tervezése, gyártása, marketingje és forgalmazása. |
| --- | --- |

—

a D&M Holdings Inc. esetében: audiovizuális elektronikai termékek tervezése, gyártása, marketingje és forgalmazása.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5231 – Bain Capital/D&M hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5231 – Bain Capital/D&M hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o.

---

| 18.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/29 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/29

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5227 – Robert Bosch/Samsung/JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 181/11)

| 1. | 2008. július 10-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Robert Bosch GmbH (a továbbiakban: Bosch, Németország) és a Samsung SDI Co. Ltd (a továbbiakban: Samsung SDI, Dél-Korea) által tervezett összefonódásról, amely szerint az előbbiek újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján közös irányítást szereznek a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az SB LiMotive Ltd (a továbbiakban: SB LiMotive, Dél-Korea) felett. |
| --- | --- |

1.

2008. július 10-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Robert Bosch GmbH (a továbbiakban: Bosch, Németország) és a Samsung SDI Co. Ltd (a továbbiakban: Samsung SDI, Dél-Korea) által tervezett összefonódásról, amely szerint az előbbiek újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján közös irányítást szereznek a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az SB LiMotive Ltd (a továbbiakban: SB LiMotive, Dél-Korea) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Bosch esetében: gépjárműipari technológiák, ipari és építési technológia, fogyasztói cikkek, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Bosch esetében: gépjárműipari technológiák, ipari és építési technológia, fogyasztói cikkek,

| — | a Samsung SDI esetében: monitorok, mobiltelefonok és egyéb hordozható készülékek kijelzői, újratölthető mobiltelefon-, laptop-, fényképezőgép- és camcorder-akkumulátorok, |
| --- | --- |

—

a Samsung SDI esetében: monitorok, mobiltelefonok és egyéb hordozható készülékek kijelzői, újratölthető mobiltelefon-, laptop-, fényképezőgép- és camcorder-akkumulátorok,

| — | az SB LiMotive esetében: lítium-ion elemrendszerek fejlesztése és gyártása hibrid elektromos járművekhez és egyéb elektromos járművekhez. |
| --- | --- |

—

az SB LiMotive esetében: lítium-ion elemrendszerek fejlesztése és gyártása hibrid elektromos járművekhez és egyéb elektromos járművekhez.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5227 – Robert Bosch/Samsung/JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5227 – Robert Bosch/Samsung/JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 18.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 181/30 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 181/30

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5267 – Sun Capital/SCS Group)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 181/12)

| 1. | 2008. július 9-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Sun Capital Partners V, L.P. (a továbbiakban: Sun Capital, Egyesült Államok) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a SCS Upholstery plc leányvállalata, a Share & Sons Ltd (Egyesült Királyság, a továbbiakban: SCS Group) felett. |
| --- | --- |

1.

2008. július 9-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Sun Capital Partners V, L.P. (a továbbiakban: Sun Capital, Egyesült Államok) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a SCS Upholstery plc leányvállalata, a Share & Sons Ltd (Egyesült Királyság, a továbbiakban: SCS Group) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Sun Capital esetében: magántőke-befektetések, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Sun Capital esetében: magántőke-befektetések,

| — | az SCS Group esetében: egyedi kárpitozott bútorok kiskereskedelme az Egyesült Királyságban. |
| --- | --- |

—

az SCS Group esetében: egyedi kárpitozott bútorok kiskereskedelme az Egyesült Királyságban.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásáról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásáról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5267 – Sun Capital/SCS Group hivatkozási szám feltüntetése mellett faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postán lehet eljuttatni a Bizottsághoz az alábbi címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5267 – Sun Capital/SCS Group hivatkozási szám feltüntetése mellett faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postán lehet eljuttatni a Bizottsághoz az alábbi címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o.

---