# Euroopa Liidu C 184E/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 184E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. köide22. juuli 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 184E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. köide22. juuli 2008

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | NÕUKOGU |
| 2008/C 184E/01 | Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 15/2008, 6. juuni 2008, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 184E/02 | Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 16/2008, 6. juuni 2008, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta (uuestisõnastamine) (
  1
  ) | 11 |
| 2008/C 184E/03 | Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 17/2008, 6. juuni 2008, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse meretranspordi sektoris toimunud õnnetusjuhtumite juurdluse aluspõhimõtted ning muudetakse direktiive 1999/35/EÜ ja 2002/59/EÜ (
  1
  ) | 23 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

2008/C 184E/01

Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 15/2008, 6. juuni 2008, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem (
  1
  )

1

1

2008/C 184E/02

Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 16/2008, 6. juuni 2008, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta (uuestisõnastamine) (
  1
  )

1

11

2008/C 184E/03

Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 17/2008, 6. juuni 2008, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse meretranspordi sektoris toimunud õnnetusjuhtumite juurdluse aluspõhimõtted ning muudetakse direktiive 1999/35/EÜ ja 2002/59/EÜ (
  1
  )

1

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

| 22.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/1

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT (EÜ) nr 15/2008,

6. juuni 2008,

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... direktiiv 2008/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 184 E/01)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2002/59/EÜ (4) vastuvõtmisega sai Euroopa Liit täiendavad vahendid merel inimelusid ohustavate olukordade ärahoidmiseks ja merekeskkonna kaitseks. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2002/59/EÜ (4) vastuvõtmisega sai Euroopa Liit täiendavad vahendid merel inimelusid ohustavate olukordade ärahoidmiseks ja merekeskkonna kaitseks.

| (2) | Kuna käesolev direktiiv käsitleb direktiivi 2002/59/EÜ muutmist, ei kohaldata enamikku selles sisalduvatest kohustustest nende liikmesriikide suhtes, kellel mererannik ja meresadamad puuduvad. Seetõttu on ainsad kohustused, mida kohaldatakse Austria, Tšehhi Vabariigi, Ungari, Luksemburgi ja Slovakkia suhtes, nende liikmesriikide lipu all sõitvate laevadega seonduvad kohustused, ilma et see piiraks liikmesriikide kohustust teha koostööd selleks, et tagada ühilduvus muude transpordiliikide liikluskorraldusteenustega, eelkõige jõeteabeteenustega. |
| --- | --- |

(2)

Kuna käesolev direktiiv käsitleb direktiivi 2002/59/EÜ muutmist, ei kohaldata enamikku selles sisalduvatest kohustustest nende liikmesriikide suhtes, kellel mererannik ja meresadamad puuduvad. Seetõttu on ainsad kohustused, mida kohaldatakse Austria, Tšehhi Vabariigi, Ungari, Luksemburgi ja Slovakkia suhtes, nende liikmesriikide lipu all sõitvate laevadega seonduvad kohustused, ilma et see piiraks liikmesriikide kohustust teha koostööd selleks, et tagada ühilduvus muude transpordiliikide liikluskorraldusteenustega, eelkõige jõeteabeteenustega.

| (3) | Käesoleva direktiivi kohaselt peab rannikualade liikmesriikidel olema võimalik vahetada teavet, mida nad koguvad oma alluvusalasse kuuluvates piirkondades teostatavatel laevaliikluse seire missioonidel. Komisjoni ja liikmesriikide vahelisel kokkuleppel välja arendatud ühenduse teabevahetussüsteem SafeSeaNet (edaspidi „SafeSeaNet”) hõlmab ühelt poolt andmevahetusvõrku ja teiselt poolt laevade ja nende lasti kohta kättesaadavate põhiliste andmete standardiseerimist (eelteated ja aruanded). Nii võimaldab see kindlaks määrata laevade asukohta ning edastada ametivõimudele täpset ja ajakohast teavet Euroopa vetes olevate laevade kohta, nende liikumise ja ohtliku või saastava lasti kohta, samuti merel aset leidvate ohtlike juhtumite kohta. |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva direktiivi kohaselt peab rannikualade liikmesriikidel olema võimalik vahetada teavet, mida nad koguvad oma alluvusalasse kuuluvates piirkondades teostatavatel laevaliikluse seire missioonidel. Komisjoni ja liikmesriikide vahelisel kokkuleppel välja arendatud ühenduse teabevahetussüsteem SafeSeaNet (edaspidi „SafeSeaNet”) hõlmab ühelt poolt andmevahetusvõrku ja teiselt poolt laevade ja nende lasti kohta kättesaadavate põhiliste andmete standardiseerimist (eelteated ja aruanded). Nii võimaldab see kindlaks määrata laevade asukohta ning edastada ametivõimudele täpset ja ajakohast teavet Euroopa vetes olevate laevade kohta, nende liikumise ja ohtliku või saastava lasti kohta, samuti merel aset leidvate ohtlike juhtumite kohta.

| (4) | Sellega seoses on selliselt kogutud teabe operatiivse ärakasutamise tagamiseks peamine, et käesolevas direktiivis osutatud andmekogumiseks ja -vahetuseks vajalik ning siseriiklike haldusasutuste poolt rakendatav infrastruktuur oleks integreeritud SafeSeaNet-i. |
| --- | --- |

(4)

Sellega seoses on selliselt kogutud teabe operatiivse ärakasutamise tagamiseks peamine, et käesolevas direktiivis osutatud andmekogumiseks ja -vahetuseks vajalik ning siseriiklike haldusasutuste poolt rakendatav infrastruktuur oleks integreeritud SafeSeaNet-i.

| (5) | Direktiivi 2002/59/EÜ kohaselt teatavaks tehtud ja vahetatud teabe hulgas on erilise tähtsusega teave merel veetavate ohtlike või saastavate kaupade täpsete omaduste kohta. Seda ning hiljutisi laevaõnnetusi silmas pidades tuleks rannikualade ametivõimudele võimaldada lihtsam juurdepääs teabele meritsi veetavate süsivesinike omaduste kohta, mis on peamine kõige sobivamate kontrollimeetodite valikul, ning tagada neile hädaolukorras otseühendus käitajatega, kes on veetavate toodete alal parimad asjatundjad. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 2002/59/EÜ kohaselt teatavaks tehtud ja vahetatud teabe hulgas on erilise tähtsusega teave merel veetavate ohtlike või saastavate kaupade täpsete omaduste kohta. Seda ning hiljutisi laevaõnnetusi silmas pidades tuleks rannikualade ametivõimudele võimaldada lihtsam juurdepääs teabele meritsi veetavate süsivesinike omaduste kohta, mis on peamine kõige sobivamate kontrollimeetodite valikul, ning tagada neile hädaolukorras otseühendus käitajatega, kes on veetavate toodete alal parimad asjatundjad.

| (6) | 1974. aasta rahvusvahelises konventsioonis inimelude ohutusest merel viidatud automaatsed laevade identifitseerimise süsteemid (AIS — automaatne identifitseerimissüsteem) võimaldavad mitte üksnes parandada nende laevade seiret, vaid eelkõige muuta neid tiheda laevaliikluse oludes turvalisemaks. Seega on AIS lisatud direktiivi 2002/59/EÜ jõustamistingimustesse. Võttes arvesse selliste kokkupõrgete suurt arvu, mille puhul kaubalaevad ei ole kalalaevu märganud või mille puhul kalalaevad ei ole märganud enda ümber kaubalaevu, on kõnealuse meetme laiendamine üle 15-meetrise pikkusega kalalaevadele väga soovitav. Euroopa Kalandusfondi raames võib anda rahalist toetust AISi taoliste ohutusseadmete paigaldamiseks kalalaevade pardale. |
| --- | --- |

(6)

1974. aasta rahvusvahelises konventsioonis inimelude ohutusest merel viidatud automaatsed laevade identifitseerimise süsteemid (AIS — automaatne identifitseerimissüsteem) võimaldavad mitte üksnes parandada nende laevade seiret, vaid eelkõige muuta neid tiheda laevaliikluse oludes turvalisemaks. Seega on AIS lisatud direktiivi 2002/59/EÜ jõustamistingimustesse. Võttes arvesse selliste kokkupõrgete suurt arvu, mille puhul kaubalaevad ei ole kalalaevu märganud või mille puhul kalalaevad ei ole märganud enda ümber kaubalaevu, on kõnealuse meetme laiendamine üle 15-meetrise pikkusega kalalaevadele väga soovitav. Euroopa Kalandusfondi raames võib anda rahalist toetust AISi taoliste ohutusseadmete paigaldamiseks kalalaevade pardale.

| (7) | Kohustust varustada AISiga tuleks käsitada ka kohustusena tagada AISi pidev toimimine, välja arvatud juhul, kui rahvusvahelised eeskirjad või normid näevad ette navigatsiooniteabe kaitse. |
| --- | --- |

(7)

Kohustust varustada AISiga tuleks käsitada ka kohustusena tagada AISi pidev toimimine, välja arvatud juhul, kui rahvusvahelised eeskirjad või normid näevad ette navigatsiooniteabe kaitse.

| (8) | Kasulik oleks uurida võimalikke koostoimeid AISi ja ühise kalanduspoliitika raames kasutatavate asukohamääramis- ja sidesüsteemide, nagu näiteks laevade satelliitseiresüsteemide vahel. Selleks peaks komisjon koostöös liikmesriikidega analüüsima, kas AISi integreerimine ühise kalanduspoliitika raames kasutatavatesse asukohamääramis- ja sidesüsteemidesse on teostatav, ning määrama kindlaks selle üksikasjalikud eeskirjad. Nende süsteemide integreerimise võimaluste uurimisel tuleks arvesse võtta kalalaevastike kontrollimisega seotud vajadusi ja nõudmisi, eelkõige edastatavate andmete turvalisuse ja konfidentsiaalsuse osas. |
| --- | --- |

(8)

Kasulik oleks uurida võimalikke koostoimeid AISi ja ühise kalanduspoliitika raames kasutatavate asukohamääramis- ja sidesüsteemide, nagu näiteks laevade satelliitseiresüsteemide vahel. Selleks peaks komisjon koostöös liikmesriikidega analüüsima, kas AISi integreerimine ühise kalanduspoliitika raames kasutatavatesse asukohamääramis- ja sidesüsteemidesse on teostatav, ning määrama kindlaks selle üksikasjalikud eeskirjad. Nende süsteemide integreerimise võimaluste uurimisel tuleks arvesse võtta kalalaevastike kontrollimisega seotud vajadusi ja nõudmisi, eelkõige edastatavate andmete turvalisuse ja konfidentsiaalsuse osas.

| (9) | Direktiivis 2002/59/EÜ on sätestatud, et liikmesriigid peavad võtma erimeetmeid oma käitumise või seisukorra poolest endast võimalikku ohtu kujutavate laevade suhtes. Sellest lähtuvalt näib soovitatav lisada nende laevade nimekirja laevad, millel ei ole rahuldavat kindlustuskatet või finantstagatisi või mille puhul lootsid või sadamavõimud on teatanud ilmsetest kõrvalekalletest, mis võivad kahjustada nende ohutut navigeerimist või ohustada keskkonda. |
| --- | --- |

(9)

Direktiivis 2002/59/EÜ on sätestatud, et liikmesriigid peavad võtma erimeetmeid oma käitumise või seisukorra poolest endast võimalikku ohtu kujutavate laevade suhtes. Sellest lähtuvalt näib soovitatav lisada nende laevade nimekirja laevad, millel ei ole rahuldavat kindlustuskatet või finantstagatisi või mille puhul lootsid või sadamavõimud on teatanud ilmsetest kõrvalekalletest, mis võivad kahjustada nende ohutut navigeerimist või ohustada keskkonda.

| (10) | Vastavalt direktiivile 2002/59/EÜ erakordselt halbadest ilmastikuoludest tingitud ohtude kohta näib vajalik võtta arvesse merelaevandusele jäätumisest tingitud võimalikke ohtusid. Seega, kui liikmesriigi poolt määratud pädev asutus leiab kvalifitseeritud meteoroloogiliselt teabetalituselt saadud jääolude prognoosi alusel, et meresõiduolud kujutavad tõsist ohtu inimeludele või ränka saastusohtu, peaks ta sellest teatama oma territoriaalvetes viibivate või vastavas piirkonnas asuvatesse sadamatesse siseneda või nendest väljuda soovivate laevade kaptenitele. Nimetatud asutus peaks suutma võtta kõik asjakohased meetmed inimelude ohutuse tagamiseks merel ja keskkonna kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt direktiivile 2002/59/EÜ erakordselt halbadest ilmastikuoludest tingitud ohtude kohta näib vajalik võtta arvesse merelaevandusele jäätumisest tingitud võimalikke ohtusid. Seega, kui liikmesriigi poolt määratud pädev asutus leiab kvalifitseeritud meteoroloogiliselt teabetalituselt saadud jääolude prognoosi alusel, et meresõiduolud kujutavad tõsist ohtu inimeludele või ränka saastusohtu, peaks ta sellest teatama oma territoriaalvetes viibivate või vastavas piirkonnas asuvatesse sadamatesse siseneda või nendest väljuda soovivate laevade kaptenitele. Nimetatud asutus peaks suutma võtta kõik asjakohased meetmed inimelude ohutuse tagamiseks merel ja keskkonna kaitsmiseks.

| (11) | Direktiivis 2002/59/EÜ on sätestatud, et liikmesriigid peavad, kui olukord seda nõuab, koostama plaanid merehätta sattunud laevade parimais võimalikes tingimustes vastuvõtmiseks oma sadamates või muus kaitstud paigas, et piirata merel toimuvate õnnetusjuhtumite tagajärgede ulatust. Siiski, võttes arvesse abivajavate laevade ohutute paikade suuniseid, mis on lisatud Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) 13. detsembril 2003 resolutsioonile A.949(23) (edaspidi „IMO resolutsioon A.949(23)”), mis võeti vastu pärast direktiivi 2002/59/EÜ vastuvõtmist ja osutavad pigem abivajavatele laevadele (kui tegemist ei ole inimelude ohutusega) kui merehätta sattunud laevadele, tuleks kõnealust direktiivi vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Direktiivis 2002/59/EÜ on sätestatud, et liikmesriigid peavad, kui olukord seda nõuab, koostama plaanid merehätta sattunud laevade parimais võimalikes tingimustes vastuvõtmiseks oma sadamates või muus kaitstud paigas, et piirata merel toimuvate õnnetusjuhtumite tagajärgede ulatust. Siiski, võttes arvesse abivajavate laevade ohutute paikade suuniseid, mis on lisatud Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) 13. detsembril 2003 resolutsioonile A.949(23) (edaspidi „IMO resolutsioon A.949(23)”), mis võeti vastu pärast direktiivi 2002/59/EÜ vastuvõtmist ja osutavad pigem abivajavatele laevadele (kui tegemist ei ole inimelude ohutusega) kui merehätta sattunud laevadele, tuleks kõnealust direktiivi vastavalt muuta.

| (12) | IMO resolutsiooni A.949(23) kohaselt ning komisjoni, Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (edaspidi „amet”)ja liikmesriikide ühiselt tehtud tööst lähtuvalt on siiski vajalik kehtestada peamised sätted, mida hättasattunud laevade vastuvõtmise plaanid peaksid sisaldama, et tagada nende plaanide ühtlustatud ja tõhus rakendamine, ning selgitada liikmesriikide kohustuste ulatust. |
| --- | --- |

(12)

IMO resolutsiooni A.949(23) kohaselt ning komisjoni, Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (edaspidi „amet”)ja liikmesriikide ühiselt tehtud tööst lähtuvalt on siiski vajalik kehtestada peamised sätted, mida hättasattunud laevade vastuvõtmise plaanid peaksid sisaldama, et tagada nende plaanide ühtlustatud ja tõhus rakendamine, ning selgitada liikmesriikide kohustuste ulatust.

| (13) | IMO resolutsioon A.949(23) on aluseks liikmesriikide poolt koostatavatele mis tahes plaanidele selle kohta, kuidas tõhusalt reageerida abivajavatest laevadest tingitud ohtudele. Selliste ohtudega seotud riskide hindamisel võivad liikmesriigid siiski oma eriolukorda silmas pidades võtta arvesse muid tegureid, nagu merevee kasutamine joogiveega varustamiseks ning elektrienergia tootmine. |
| --- | --- |

(13)

IMO resolutsioon A.949(23) on aluseks liikmesriikide poolt koostatavatele mis tahes plaanidele selle kohta, kuidas tõhusalt reageerida abivajavatest laevadest tingitud ohtudele. Selliste ohtudega seotud riskide hindamisel võivad liikmesriigid siiski oma eriolukorda silmas pidades võtta arvesse muid tegureid, nagu merevee kasutamine joogiveega varustamiseks ning elektrienergia tootmine.

| (14) | Kui laev vajab abi, võib vastu võtta otsuse selle laeva ohutusse paika paigutamise kohta. Selleks tuleks asjaomasel ametiasutusel vastavas laevade ohutusse paika paigutamise plaanis sisalduva teabe põhjal olukorda eelnevalt hinnata. |
| --- | --- |

(14)

Kui laev vajab abi, võib vastu võtta otsuse selle laeva ohutusse paika paigutamise kohta. Selleks tuleks asjaomasel ametiasutusel vastavas laevade ohutusse paika paigutamise plaanis sisalduva teabe põhjal olukorda eelnevalt hinnata.

| (15) | Abivajavate laevade paigutamise plaanid peaksid täpselt kirjeldama otsuse tegemise ahelat hädasignaali andmise või sellistes olukordades tegutsemise korral. Asjaomased ametiasutused ja nende ülesanded ning asjassepuutuvate osapoolte vahelised sidevahendid peaksid olema selgelt kirjeldatud. Kohaldatav kord peaks tagama võimaluse kiiresti vastu võtta asjakohane pädevatele asutustele kättesaadavatel teadmistel ja piisaval teabel põhinev otsus. |
| --- | --- |

(15)

Abivajavate laevade paigutamise plaanid peaksid täpselt kirjeldama otsuse tegemise ahelat hädasignaali andmise või sellistes olukordades tegutsemise korral. Asjaomased ametiasutused ja nende ülesanded ning asjassepuutuvate osapoolte vahelised sidevahendid peaksid olema selgelt kirjeldatud. Kohaldatav kord peaks tagama võimaluse kiiresti vastu võtta asjakohane pädevatele asutustele kättesaadavatel teadmistel ja piisaval teabel põhinev otsus.

| (16) | Liikmesriigid peaksid nende plaanide koostamisel koguma teavet võimalikest ohututest paikadest rannikul, selleks et võimaldada pädeval asutusel laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi korral selgesti ja kiiresti kindlaks teha kõige sobivamad piirkonnad abivajavate laevade paigutamiseks. Selline teave peaks sisaldama kaalumisel olevate paikade teatud tunnusjoonte kirjeldust ning abivajavate laevade paigutamist või laevaõnnetuse või reostuse tagajärgedega võitlemist lihtsustavate olemasolevate seadmete ja rajatiste kirjeldust. |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriigid peaksid nende plaanide koostamisel koguma teavet võimalikest ohututest paikadest rannikul, selleks et võimaldada pädeval asutusel laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi korral selgesti ja kiiresti kindlaks teha kõige sobivamad piirkonnad abivajavate laevade paigutamiseks. Selline teave peaks sisaldama kaalumisel olevate paikade teatud tunnusjoonte kirjeldust ning abivajavate laevade paigutamist või laevaõnnetuse või reostuse tagajärgedega võitlemist lihtsustavate olemasolevate seadmete ja rajatiste kirjeldust.

| (17) | On oluline, et laeva ohutusse paika paigutamise üle otsustavate pädevate asutuste ning hädasignaalide vastuvõtmise ning nende töötlemise eest vastutavate asutuste nimekiri avaldatakse sobival viisil. Samuti võib osutuda kasulikuks, et kõnealune teave oleks kättesaadav ka merel abioperatsioonides osalejatele, sealhulgas abi andvatele ja pukseerimisteenust osutavatele ettevõtetele ning nende naaberliikmesriikide asutustele, keda võib merel tekkinud hädaolukord mõjutada. |
| --- | --- |

(17)

On oluline, et laeva ohutusse paika paigutamise üle otsustavate pädevate asutuste ning hädasignaalide vastuvõtmise ning nende töötlemise eest vastutavate asutuste nimekiri avaldatakse sobival viisil. Samuti võib osutuda kasulikuks, et kõnealune teave oleks kättesaadav ka merel abioperatsioonides osalejatele, sealhulgas abi andvatele ja pukseerimisteenust osutavatele ettevõtetele ning nende naaberliikmesriikide asutustele, keda võib merel tekkinud hädaolukord mõjutada.

| (18) | Laevaliikluse seire ja korraldamise meetmete eriotstarve on võimaldada liikmesriikidel saada tegelikku teavet nende jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes viibivate laevade kohta ja seega võimaldada neil vajadusel võtta tõhusamaid meetmeid võimalike ohtude vältimiseks. Kogutud teabe jagamine aitab parandada selle kvaliteeti ning lihtsustab selle töötlemist. |
| --- | --- |

(18)

Laevaliikluse seire ja korraldamise meetmete eriotstarve on võimaldada liikmesriikidel saada tegelikku teavet nende jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes viibivate laevade kohta ja seega võimaldada neil vajadusel võtta tõhusamaid meetmeid võimalike ohtude vältimiseks. Kogutud teabe jagamine aitab parandada selle kvaliteeti ning lihtsustab selle töötlemist.

| (19) | Liikmesriigid ja komisjon on vastavalt direktiivile 2002/59/EÜ teinud olulisi edusamme elektronandmevahetuse ühtlustamisel, eelkõige ohtliku või saastava kauba vedude osas. Alates 2002. aastast välja töötatud SafeSeaNet peaks tänaseks olema kasutusele võetud ühenduse ulatusega vahejaamade võrgustikuna. |
| --- | --- |

(19)

Liikmesriigid ja komisjon on vastavalt direktiivile 2002/59/EÜ teinud olulisi edusamme elektronandmevahetuse ühtlustamisel, eelkõige ohtliku või saastava kauba vedude osas. Alates 2002. aastast välja töötatud SafeSeaNet peaks tänaseks olema kasutusele võetud ühenduse ulatusega vahejaamade võrgustikuna.

| (20) | Uute tehnoloogiate ja eriti nende kosmoserakenduste alal tehtud edusammud, näiteks transponderipõhised laevaseiresüsteemid, pildistussüsteemid või ka globaalne navigatsioonisatelliitide süsteem (GNSS), võimaldavad tänapäeval laiendada liiklusjärelevalvet ka avamerele ja tagada sellega Euroopa vete parem hõlmatus, sealhulgas kaugtuvastus- ja jälgimissüsteemi (LRIT) kaudu. Vajalik on täielik ühendusesisene koostöö, et tagada selliste vahendite täielik integreerimine direktiiviga 2002/59/EÜ kehtestatud laevaliikluse seire- ja teabesüsteemi. |
| --- | --- |

(20)

Uute tehnoloogiate ja eriti nende kosmoserakenduste alal tehtud edusammud, näiteks transponderipõhised laevaseiresüsteemid, pildistussüsteemid või ka globaalne navigatsioonisatelliitide süsteem (GNSS), võimaldavad tänapäeval laiendada liiklusjärelevalvet ka avamerele ja tagada sellega Euroopa vete parem hõlmatus, sealhulgas kaugtuvastus- ja jälgimissüsteemi (LRIT) kaudu. Vajalik on täielik ühendusesisene koostöö, et tagada selliste vahendite täielik integreerimine direktiiviga 2002/59/EÜ kehtestatud laevaliikluse seire- ja teabesüsteemi.

| (21) | Direktiivi 2002/59/EÜ alusel kogutud meresõiduohutust käsitleva teabe parimal võimalikul viisil ja ühenduse tasandil ühtlustatud ärakasutamise kindlustamiseks peaks komisjonil olema võimalik vajadusel neid andmeid töödelda ja kasutada ning edastada neid liikmesriikide määratud ametiasutustele. |
| --- | --- |

(21)

Direktiivi 2002/59/EÜ alusel kogutud meresõiduohutust käsitleva teabe parimal võimalikul viisil ja ühenduse tasandil ühtlustatud ärakasutamise kindlustamiseks peaks komisjonil olema võimalik vajadusel neid andmeid töödelda ja kasutada ning edastada neid liikmesriikide määratud ametiasutustele.

| (22) | Sellega seoses näitas süsteemi Equasis väljaarendamine, kui tähtis on meresõiduohutuskultuuri edendamine, eelkõige merevedude käitajate hulgas. Komisjon peaks olema võimeline kaasa aitama meresõiduohutusega seotud mis tahes teabe levitamisele, eelkõige nimetatud süsteemi kaudu. |
| --- | --- |

(22)

Sellega seoses näitas süsteemi Equasis väljaarendamine, kui tähtis on meresõiduohutuskultuuri edendamine, eelkõige merevedude käitajate hulgas. Komisjon peaks olema võimeline kaasa aitama meresõiduohutusega seotud mis tahes teabe levitamisele, eelkõige nimetatud süsteemi kaudu.

| (23) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2099/2002, millega asutatakse laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS) (5), koondatakse meresõiduohutust, laevade põhjustatud merereostuse vältimist ning laevade pardal elu- ja töötingimuste kaitset käsitlevate ühenduse õigusaktide alusel loodud komiteede ülesanded. Seetõttu tuleks olemasolev komitee asendada laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komiteega (COSS). |
| --- | --- |

(23)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2099/2002, millega asutatakse laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS) (5), koondatakse meresõiduohutust, laevade põhjustatud merereostuse vältimist ning laevade pardal elu- ja töötingimuste kaitset käsitlevate ühenduse õigusaktide alusel loodud komiteede ülesanded. Seetõttu tuleks olemasolev komitee asendada laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komiteega (COSS).

| (24) | Samuti tuleks arvesse võtta osutatud rahvusvaheliste õigusaktide muudatusi. |
| --- | --- |

(24)

Samuti tuleks arvesse võtta osutatud rahvusvaheliste õigusaktide muudatusi.

| (25) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (6). |
| --- | --- |

(25)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (6).

| (26) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus muuta direktiivi 2002/59/EÜ, et kohaldada sellega seotud hilisemaid rahvusvahelistes konventsioonides, protokollides, koodeksites ja resolutsioonides tehtud muudatusi. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta direktiivi 2002/59/EÜ vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(26)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus muuta direktiivi 2002/59/EÜ, et kohaldada sellega seotud hilisemaid rahvusvahelistes konventsioonides, protokollides, koodeksites ja resolutsioonides tehtud muudatusi. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta direktiivi 2002/59/EÜ vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (27) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 1406/2002 (millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet) (7) annab amet komisjonile ja liikmesriikidele direktiivi 2002/59/EÜ rakendamisel vajalikku abi. |
| --- | --- |

(27)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 1406/2002 (millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet) (7) annab amet komisjonile ja liikmesriikidele direktiivi 2002/59/EÜ rakendamisel vajalikku abi.

| (28) | Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (8) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(28)

Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (8) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks.

| (29) | Direktiivi 2002/59/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(29)

Direktiivi 2002/59/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Muudatused

Direktiivi 2002/59/EÜ muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artikli 2 lõike 2 sissejuhatavad sõnad asendatakse järgmisega:
  „Kui ei ole sätestatud teisiti, ei kohaldata käesolevat direktiivi:” |
| --- | --- |

1)

Artikli 2 lõike 2 sissejuhatavad sõnad asendatakse järgmisega:

„Kui ei ole sätestatud teisiti, ei kohaldata käesolevat direktiivi:”

| 2) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti a muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „„asjakohased rahvusvahelised dokumendid” — järgmised dokumendid nende ajakohastatud versioonis:”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

punkti a muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„„asjakohased rahvusvahelised dokumendid” — järgmised dokumendid nende ajakohastatud versioonis:”;

| ii) | lisatakse järgmised taanded:






  „— | „IMO resolutsioon A.917(22)” — Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni resolutsioon 917(22) „AISi laevapardal kasutamise suunised”, mida on muudetud IMO resolutsiooniga A.956(23); |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmised taanded:

„—

„IMO resolutsioon A.917(22)” — Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni resolutsioon 917(22) „AISi laevapardal kasutamise suunised”, mida on muudetud IMO resolutsiooniga A.956(23);

| — | „IMO resolutsioon A.949(23)” — Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni resolutsioon 949(23) „Abivajavate laevade ohutute paikade suunised”; |
| --- | --- |

—

„IMO resolutsioon A.949(23)” — Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni resolutsioon 949(23) „Abivajavate laevade ohutute paikade suunised”;

| — | „IMO resolutsioon A.950(23)” — Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni resolutsioon 950(23) „Mereabiteenistused (MAS)”;”; |
| --- | --- |

—

„IMO resolutsioon A.950(23)” — Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni resolutsioon 950(23) „Mereabiteenistused (MAS)”;”;

| b) | punkti k asendatakse järgmisega:






  „k | „pädevad asutused” — liikmesriikide poolt käesolevas direktiivis sätestatud ülesandeid täitma määratud asutused ja organisatsioonid.”; |
| --- | --- | --- |

b)

punkti k asendatakse järgmisega:

„k

„pädevad asutused” — liikmesriikide poolt käesolevas direktiivis sätestatud ülesandeid täitma määratud asutused ja organisatsioonid.”;

| c) | lisatakse järgmised punktid:






  „s) | „SafeSeaNet” — komisjoni ja liikmesriikide koostöös välja arendatud ühenduse meresõiduohutuse teabevahetussüsteem ühenduse õigusaktide rakendamise tagamiseks; |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmised punktid:

„s)

„SafeSeaNet” — komisjoni ja liikmesriikide koostöös välja arendatud ühenduse meresõiduohutuse teabevahetussüsteem ühenduse õigusaktide rakendamise tagamiseks;

| t) | „regulaarvedu” — avaliku sõidugraafiku alusel või sellise regulaarsuse või sagedusega kahe või mitme sadama vahelise ühenduse tagamiseks korraldatavaid laevade ülesõitude seeria, mis moodustavad äratuntava süstemaatilise ülesõiduteenuse; |
| --- | --- |

t)

„regulaarvedu” — avaliku sõidugraafiku alusel või sellise regulaarsuse või sagedusega kahe või mitme sadama vahelise ühenduse tagamiseks korraldatavaid laevade ülesõitude seeria, mis moodustavad äratuntava süstemaatilise ülesõiduteenuse;

| u) | „kalalaev” — laev, mille seadmestik on ette nähtud vee-elusressursside ärieesmärgil kasutamiseks; |
| --- | --- |

u)

„kalalaev” — laev, mille seadmestik on ette nähtud vee-elusressursside ärieesmärgil kasutamiseks;

| v) | „abivajav laev” — laev, mis on sellises olukorras, kus lisaks vajadusele päästa pardal olevad isikud võib järgneda laeva hukkumine või tekkida oht keskkonnale või laevaliiklusele.” |
| --- | --- |

v)

„abivajav laev” — laev, mis on sellises olukorras, kus lisaks vajadusele päästa pardal olevad isikud võib järgneda laeva hukkumine või tekkida oht keskkonnale või laevaliiklusele.”

| 3) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 6 a
  Automaatsete identifitseerimissüsteemide kasutamine kalalaevadel
  Kõik kalalaevad, mille kogupikkus ületab 15 meetrit ning mis sõidavad liikmesriigi lipu all ja on ühenduses registreeritud või tegutsevad liikmesriigi sisevetes või territoriaalmeres või lossivad oma saaki liikmesriigi sadamates, varustatakse II lisa I osa punktis 3 kehtestatud ajakava alusel IMO toimimisnormidele vastava A klassi automaatse identifitseerimissüsteemiga.
  Automaatse identifitseerimissüsteemiga varustatud kalalaevad tagavad selle pideva toimimise. Automaatse identifitseerimissüsteemi võib välja lülitada erandjuhtudel, kui kapten peab seda vajalikuks oma laeva ohutuse või julgeoleku huvides.” |
| --- | --- |

3)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 6 a

Automaatsete identifitseerimissüsteemide kasutamine kalalaevadel

Kõik kalalaevad, mille kogupikkus ületab 15 meetrit ning mis sõidavad liikmesriigi lipu all ja on ühenduses registreeritud või tegutsevad liikmesriigi sisevetes või territoriaalmeres või lossivad oma saaki liikmesriigi sadamates, varustatakse II lisa I osa punktis 3 kehtestatud ajakava alusel IMO toimimisnormidele vastava A klassi automaatse identifitseerimissüsteemiga.

Automaatse identifitseerimissüsteemiga varustatud kalalaevad tagavad selle pideva toimimise. Automaatse identifitseerimissüsteemi võib välja lülitada erandjuhtudel, kui kapten peab seda vajalikuks oma laeva ohutuse või julgeoleku huvides.”

| 4) | Artikkel 12 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 12
  Lastisaatja kohustused
  Liikmesriigi sadamas ei pakuta vedamiseks ega võeta ühegi laeva pardale, sõltumata selle suurusest, ohtlikke või saastavaid kaupu, kui kaptenile või käitajale ei ole esitatud järgmist teavet sisaldavat deklaratsiooni:






  a) | I lisa punktis 2 loetletud teave; |
| --- | --- | --- |

4)

Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 12

Lastisaatja kohustused

Liikmesriigi sadamas ei pakuta vedamiseks ega võeta ühegi laeva pardale, sõltumata selle suurusest, ohtlikke või saastavaid kaupu, kui kaptenile või käitajale ei ole esitatud järgmist teavet sisaldavat deklaratsiooni:

a)

I lisa punktis 2 loetletud teave;

| b) | MARPOLi konventsiooni I lisas osutatud ainete puhul toote ohutuskaart, milles on üksikasjalikult kirjeldatud toote füüsikalis-keemilised omadused, sealhulgas sentistooksides (cSt) väljendatud viskoossus temperatuuril 50 °C ja tihedus temperatuuril 15 °C; |
| --- | --- |

b)

MARPOLi konventsiooni I lisas osutatud ainete puhul toote ohutuskaart, milles on üksikasjalikult kirjeldatud toote füüsikalis-keemilised omadused, sealhulgas sentistooksides (cSt) väljendatud viskoossus temperatuuril 50 °C ja tihedus temperatuuril 15 °C;

| c) | lastisaatja või muu sellise isiku või asutuse hädaabinumbrid, kes omab teavet toodete füüsikalis-keemiliste omaduste või kiireloomulistel juhtudel võetavate meetmete kohta. |
| --- | --- |

c)

lastisaatja või muu sellise isiku või asutuse hädaabinumbrid, kes omab teavet toodete füüsikalis-keemiliste omaduste või kiireloomulistel juhtudel võetavate meetmete kohta.

Lastisaatja on kohustatud esitama kõnealuse deklaratsiooni kaptenile või käitajale ja tagama, et veoks pakutud saadetis vastab tõepoolest esimese lõigu kohaselt deklareeritud kaubale.”

| 5) | Artikli 16 lõikesse 1 lisatakse järgmised punktid:






  „d) | laevad, mis ei ole mis tahes ühenduse õigusaktide ja rahvusvaheliste eeskirjade kohaselt kindlustustunnistustest või finantstagatistest teatanud või millel need puuduvad; |
| --- | --- | --- |

5)

Artikli 16 lõikesse 1 lisatakse järgmised punktid:

„d)

laevad, mis ei ole mis tahes ühenduse õigusaktide ja rahvusvaheliste eeskirjade kohaselt kindlustustunnistustest või finantstagatistest teatanud või millel need puuduvad;

| e) | laevad, mille puhul lootsid või sadamavõimud on teatanud ilmsetest kõrvalekalletest, mis võivad laevade navigeerimise ohtu seada või tekitada ohtu keskkonnale.” |
| --- | --- |

e)

laevad, mille puhul lootsid või sadamavõimud on teatanud ilmsetest kõrvalekalletest, mis võivad laevade navigeerimise ohtu seada või tekitada ohtu keskkonnale.”

| 6) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 18a
  Meetmed jääoludest tingitud ohu korral
  1.   Kui pädevad asutused leiavad seoses jääoludega, et inimelud merel või nende mere- või rannikualade või teiste liikmesriikide mere- või rannikualade kaitse on tõsiselt ohustatud:






  a) | annavad nad oma territoriaalvetes viibivate või nende sadamasse siseneda või sellest väljuda soovivate laevade kaptenitele asjaomast teavet jääseisundi, soovitatavate marsruutide ja jäämurdeteenuste kohta oma territoriaalvetes; |
| --- | --- | --- |

6)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 18a

Meetmed jääoludest tingitud ohu korral

1.   Kui pädevad asutused leiavad seoses jääoludega, et inimelud merel või nende mere- või rannikualade või teiste liikmesriikide mere- või rannikualade kaitse on tõsiselt ohustatud:

a)

annavad nad oma territoriaalvetes viibivate või nende sadamasse siseneda või sellest väljuda soovivate laevade kaptenitele asjaomast teavet jääseisundi, soovitatavate marsruutide ja jäämurdeteenuste kohta oma territoriaalvetes;

| b) | võivad nad, ilma et see piiraks nende kohustust abivajavatele laevadele abi osutada ning muid asjakohastest rahvusvahelistest eeskirjadest tulenevaid kohustusi täita, nõuda, et asjaomastes vetes asuvad ja sadamasse või terminali siseneda või nendest väljuda või ankrupaigast lahkuda soovivad laevad vastaksid asjaomases piirkonnas valitsevatele jääoludele vastavatele vastupidavus- ja võimsusnõuetele. |
| --- | --- |

b)

võivad nad, ilma et see piiraks nende kohustust abivajavatele laevadele abi osutada ning muid asjakohastest rahvusvahelistest eeskirjadest tulenevaid kohustusi täita, nõuda, et asjaomastes vetes asuvad ja sadamasse või terminali siseneda või nendest väljuda või ankrupaigast lahkuda soovivad laevad vastaksid asjaomases piirkonnas valitsevatele jääoludele vastavatele vastupidavus- ja võimsusnõuetele.

2.   Lõike 1 kohaselt võetavad meetmed põhinevad jääolude andmete osas liikmesriigi poolt tunnustatud kvalifitseeritud meteoroloogiliselt teabetalituselt saadud jää- ja ilmastikuolude prognoosidel.”

| 7) | Artikli 19 lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:
  „Selleks edastavad nad pädevatele siseriiklikele asutustele nende taotlusel artiklis 12 osutatud teabe.” |
| --- | --- |

7)

Artikli 19 lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

„Selleks edastavad nad pädevatele siseriiklikele asutustele nende taotlusel artiklis 12 osutatud teabe.”

| 8) | Artikkel 20 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 20
  Abivajavate laevade paigutamine ohutusse paika
  1.   Abivajava laeva ohutusse paika vastuvõtmise või sellest keeldumise aluseks on artiklis 20a osutatud plaani kohaselt läbi viidav olukorra eelnev hindamine ja pädeva asutuse otsus.
  2.   Lõikes 1 osutatud asutused korraldavad regulaarselt kohtumisi, et vahetada kogemusi ja täiendada käesoleva artikli alusel võetavaid meetmeid. Nad võivad erakorralisi asjaolusid arvesse võttes kohtuda igal ajal.” |
| --- | --- |

8)

Artikkel 20 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 20

Abivajavate laevade paigutamine ohutusse paika

1.   Abivajava laeva ohutusse paika vastuvõtmise või sellest keeldumise aluseks on artiklis 20a osutatud plaani kohaselt läbi viidav olukorra eelnev hindamine ja pädeva asutuse otsus.

2.   Lõikes 1 osutatud asutused korraldavad regulaarselt kohtumisi, et vahetada kogemusi ja täiendada käesoleva artikli alusel võetavaid meetmeid. Nad võivad erakorralisi asjaolusid arvesse võttes kohtuda igal ajal.”

| 9) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 20a
  Plaanid abivajavate laevade paigutamiseks
  1.   Liikmesriigid koostavad plaanid selle kohta, kuidas tegutseda oma jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes asuvatest abivajavatest laevadest tulenevate ohtude korral.
  2.   Lõikes 1 osutatud plaanid koostatakse pärast konsulteerimist asjaomaste osapooltega IMO resolutsioonide A.949(23) ja A.950(23) alusel ning need sisaldavad vähemalt järgmisi andmeid:






  a) | hädasignaalide vastuvõtmise ja nende töötlemise eest vastutava asutuse või asutuste andmed; |
| --- | --- | --- |

9)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 20a

Plaanid abivajavate laevade paigutamiseks

1.   Liikmesriigid koostavad plaanid selle kohta, kuidas tegutseda oma jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes asuvatest abivajavatest laevadest tulenevate ohtude korral.

2.   Lõikes 1 osutatud plaanid koostatakse pärast konsulteerimist asjaomaste osapooltega IMO resolutsioonide A.949(23) ja A.950(23) alusel ning need sisaldavad vähemalt järgmisi andmeid:

a)

hädasignaalide vastuvõtmise ja nende töötlemise eest vastutava asutuse või asutuste andmed;

| b) | olukorra hindamise ja abivajava laeva valitud ohutusse paika vastuvõtmise või sellest keeldumise üle otsustava pädeva asutuse andmed; |
| --- | --- |

b)

olukorra hindamise ja abivajava laeva valitud ohutusse paika vastuvõtmise või sellest keeldumise üle otsustava pädeva asutuse andmed;

| c) | liikmesriikide rannajoont käsitlev teave, mis aitab hinnata abivajavat laeva ohutus paigas, sealhulgas keskkonna-, majanduslikke ja sotsiaalseid tegureid ning looduslikke tingimusi; |
| --- | --- |

c)

liikmesriikide rannajoont käsitlev teave, mis aitab hinnata abivajavat laeva ohutus paigas, sealhulgas keskkonna-, majanduslikke ja sotsiaalseid tegureid ning looduslikke tingimusi;

| d) | abivajava laeva ohutusse paika vastuvõtmisel või sellest keeldumisel rakendatav hindamiskord; |
| --- | --- |

d)

abivajava laeva ohutusse paika vastuvõtmisel või sellest keeldumisel rakendatav hindamiskord;

| e) | asjakohased abi- ja päästevahendid ja -rajatised ning reostuse vastu võitlemise vahendid ning rajatised; |
| --- | --- |

e)

asjakohased abi- ja päästevahendid ja -rajatised ning reostuse vastu võitlemise vahendid ning rajatised;

| f) | rahvusvaheliseks koordineerimiseks ja otsustamiseks vajalikud menetlused; |
| --- | --- |

f)

rahvusvaheliseks koordineerimiseks ja otsustamiseks vajalikud menetlused;

| g) | ohutusse paika paigutatavate laevade suhtes kehtiv finantstagatis ja vastutuse kord. |
| --- | --- |

g)

ohutusse paika paigutatavate laevade suhtes kehtiv finantstagatis ja vastutuse kord.

3.   Liikmesriigid avaldavad artikli 20 lõikes 1 osutatud pädeva asutuse nime ning hädasignaalide vastuvõtmiseks ja nende töötlemiseks määratud asutuste nimed.

Taotluse korral edastavad liikmesriigid naaberliikmesriikidele asjakohase teabe plaanide kohta.

Abivajavate laevade paigutamise plaanides sätestatud toimingute teostamisel tagavad liikmesriigid, et asjakohane teave plaanide kohta on operatsioonidesse kaasatud osapooltele kättesaadav.

Liikmesriikide taotlusel on teise ja kolmanda lõigu kohaselt teavet saavad osapooled kohustatud hoidma kõnealust teavet konfidentsiaalsena.

4.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni hiljemalt ... (9) käesoleva artikli kohaldamiseks võetud meetmetest.”

| 10) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 22a
  SafeSeaNet
  1.   Liikmesriigid loovad siseriiklikud või kohalikud meresõiduohutuse teabehaldussüsteemid käesolevas direktiivis osutatud teabe töötlemiseks.
  2.   Lõike 1 alusel loodud sidesüsteemid võimaldavad kogutud teabe operatiivset kasutamist ja täidavad eelkõige artiklis 14 sätestatud tingimusi.
  3.   Käesolevas direktiivis osutatud teabevahetuse tõhusa toimimise tagamiseks kindlustavad liikmesriigid, et nimetatud teabe kogumiseks, töötlemiseks ja säilitamiseks loodud siseriiklikke või kohalikke süsteeme saab ühendada SafeSeaNet-iga. Komisjon tagab, et SafeSeaNet toimib 24 tundi ööpäevas.” |
| --- | --- |

10)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 22a

SafeSeaNet

1.   Liikmesriigid loovad siseriiklikud või kohalikud meresõiduohutuse teabehaldussüsteemid käesolevas direktiivis osutatud teabe töötlemiseks.

2.   Lõike 1 alusel loodud sidesüsteemid võimaldavad kogutud teabe operatiivset kasutamist ja täidavad eelkõige artiklis 14 sätestatud tingimusi.

3.   Käesolevas direktiivis osutatud teabevahetuse tõhusa toimimise tagamiseks kindlustavad liikmesriigid, et nimetatud teabe kogumiseks, töötlemiseks ja säilitamiseks loodud siseriiklikke või kohalikke süsteeme saab ühendada SafeSeaNet-iga. Komisjon tagab, et SafeSeaNet toimib 24 tundi ööpäevas.”

| 11) | Artiklit 23 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteemi ulatuse laiendamine ja/või selle ajakohastamine laevade identifitseerimise ja seire parandamiseks, võttes arvesse side- ja infotehnoloogia arengut. Selleks teevad liikmesriigid ja komisjon koostööd, et vajadusel luua kohustuslikud aruandlussüsteemid, kohustuslikud laevaliiklusteenistused ja asjakohased laevade marsruutimissüsteemid, mis esitatakse kinnitamiseks IMOle. Samuti teevad nad asjaomastes piirkondlikes või rahvusvahelistes organites koostööd kaugtuvastus- ja jälgimissüsteemide arendamisel;”; |
| --- | --- | --- | --- |

11)

Artiklit 23 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteemi ulatuse laiendamine ja/või selle ajakohastamine laevade identifitseerimise ja seire parandamiseks, võttes arvesse side- ja infotehnoloogia arengut. Selleks teevad liikmesriigid ja komisjon koostööd, et vajadusel luua kohustuslikud aruandlussüsteemid, kohustuslikud laevaliiklusteenistused ja asjakohased laevade marsruutimissüsteemid, mis esitatakse kinnitamiseks IMOle. Samuti teevad nad asjaomastes piirkondlikes või rahvusvahelistes organites koostööd kaugtuvastus- ja jälgimissüsteemide arendamisel;”;

| b) | lisatakse järgmine punkt:






  „e) | I lisas osutatud teabe haldamiseks kasutatavate siseriiklike süsteemide ühendatavuse ja koostalitlusvõime tagamine, SafeSeaNet-i arendamine ja ajakohastamine.” |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine punkt:

„e)

I lisas osutatud teabe haldamiseks kasutatavate siseriiklike süsteemide ühendatavuse ja koostalitlusvõime tagamine, SafeSeaNet-i arendamine ja ajakohastamine.”

| 12) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 23a
  Meresõiduohutusteabe töötlemine ja haldamine
  1.   Komisjon tagab vajadusel käesoleva direktiivi alusel kogutud teabe töötlemise, kasutamise ja liikmesriikide poolt määratud ametiasutustele edastamise.
  2.   Vajaduse korral aitab komisjon kaasa meresõiduohutusandmete kogumise ja levitamise süsteemide arendamisele ja toimimisele, eelkõige süsteemi Equasis või mis tahes muu samaväärse avaliku süsteemi kaudu.” |
| --- | --- |

12)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 23a

Meresõiduohutusteabe töötlemine ja haldamine

1.   Komisjon tagab vajadusel käesoleva direktiivi alusel kogutud teabe töötlemise, kasutamise ja liikmesriikide poolt määratud ametiasutustele edastamise.

2.   Vajaduse korral aitab komisjon kaasa meresõiduohutusandmete kogumise ja levitamise süsteemide arendamisele ja toimimisele, eelkõige süsteemi Equasis või mis tahes muu samaväärse avaliku süsteemi kaudu.”

| 13) | Artikkel 28 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 28
  Komitee
  1.   Komisjoni abistab laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS), mis asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 2099/2002 (10).
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid. |
| --- | --- |

13)

Artikkel 28 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 28

Komitee

1.   Komisjoni abistab laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS), mis asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 2099/2002 (10).

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

| 14) | II lisa I osasse lisatakse järgmine punkt:
  „3.   Kalalaevad
  Kalalaevadel, mille kogupikkus ületab 15 meetrit, on nõutav artiklis 6a sätestatud seadmete olemasolu järgmise ajakava alusel:






  — | kalalaev, mille kogupikkus on 24 meetrit või üle selle, kuid alla 45 meetri: hiljemalt ... (11); |
| --- | --- | --- |

14)

II lisa I osasse lisatakse järgmine punkt:

„3.   Kalalaevad

Kalalaevadel, mille kogupikkus ületab 15 meetrit, on nõutav artiklis 6a sätestatud seadmete olemasolu järgmise ajakava alusel:

—

kalalaev, mille kogupikkus on 24 meetrit või üle selle, kuid alla 45 meetri: hiljemalt ... (11);

| — | kalalaev, mille kogupikkus on 18 meetrit või üle selle, kuid alla 24 meetri: hiljemalt ... (12); |
| --- | --- |

—

kalalaev, mille kogupikkus on 18 meetrit või üle selle, kuid alla 24 meetri: hiljemalt ... (12);

| — | kalalaev, mille kogupikkus on üle 15 meetri, kuid alla 18 meetri: hiljemalt ... (13). |
| --- | --- |

—

kalalaev, mille kogupikkus on üle 15 meetri, kuid alla 18 meetri: hiljemalt ... (13).

Uutel kalalaevadel, mille kogupikkus on üle 15 meetri, on nõutav artiklis 6a sätestatud seadmete olemasolu alates ... (9).”

Artikkel 2

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ... (9). Liikmesriigid edastavad nende sätete teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 318, 23.12.2006, lk 195.

1

(2)  ELT C 229, 22.9.2006, lk 38.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 25. aprilli 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 6. juuni 2008. aasta ühine seisukoht ja Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

3

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  EÜT L 208, 5.8.2002, lk 10.

4

(5)  EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 93/2007 (ELT L 22, 31.1.2007, lk 12).

5

(6)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

6

(7)  EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1891/2006, (ELT L 394, 30.12.2006, lk 1).

7

(8)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

8

(9)  18 kuud käesoleva direktiivi jõustumisest.

9

(10)  EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 93/2007 (ELT L 22, 31.1.2007, lk 12).”.

10

(11)  Kolm aastat käesoleva direktiivi jõustumisest.

11

(12)  Neli aastat käesoleva direktiivi jõustumisest.

12

(13)  Viis aastat käesoleva direktiivi jõustumisest.

13

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

Komisjon võttis 2005. aasta novembris vastu oma ettepaneku (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiivi 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem. Ettepanek edastati nõukogule 13. jaanuaril 2006.

Euroopa Parlament võttis oma arvamuse vastu esimesel lugemisel 25. aprillil 2007.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis oma arvamuse vastu 13. septembril 2006 (2).

Regioonide komitee võttis oma arvamuse vastu 15. juunil 2006 (3).

Kaasotsustamismenetluse raames (EÜ asutamislepingu artikkel 251) jõudis nõukogu 7. juunil 2007 direktiivi eelnõu osas poliitilisele kokkuleppele. Pärast juriidilist/keelelist läbivaatamist võttis nõukogu 6. juunil 2008 vastu ühise seisukoha.

II.   EESMÄRK

Kavandatava direktiivi eesmärk on muuta direktiivi 2002/59/EÜ, et lisada täiendavad meetmed parandamaks meresõiduohutust ja keskkonnakaitset ning samuti ühtlustamaks niinimetatud ohutute paikade põhimõtte rakendamist.

Ettepanekus käsitletakse eelkõige ühenduse meresõiduohutuse alase andmevahetuse süsteemi SafeSeaNet edasiarendamist, sõltumatu ametiasutuse määramist liikmesriikide poolt merehätta sattunud laevade vastuvõtmiseks, jääolude korral võetavaid meetmeid ja kindlustamata laevade kohtlemist. Lisaks sellele tehakse ettepanekus soovitus teha üle 15-meetristele kalalaevadele kohustuslikuks automaatse identifitseerimissüsteemi (AIS) kasutamine ja muuta rangemaks lastisaatja teabega seotud kohustused.

III.   ÜHISE SEISUKOHA ANALÜÜS

Üldist

Eespool nimetatud ettepaneku suhtes nõukogus kokkulepitud ühise seisukohaga ajakohastatakse kehtivat direktiivi, et aidata kaasa meresõiduohutuse parandamisele. Kuigi nõukogu nõustub komisjoniga ettepaneku eesmärgi osas, sisaldab nõukogu lähenemisviis mõningaid kohandusi, mis on suunatud üle 15-meetriste kalalaevade ohutuse suurendamisele, varustades need automaatse identifitseerimissüsteemiga (AIS), abivajava laeva ohutusse paika vastuvõtmisel või sellest keeldumisel kohaldatavate eeskirjade kehtestamisele ning andmevahetussüsteemi SafeSeaNet kaudu toimuva laevade seire tõhustamisele.

Tuleks märkida, et ühine seisukoht sisaldab samuti mitmeid muudatusi, mida ei ole ette nähtud Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel vastuvõetud arvamuses, sest komisjoni ettepaneku sätteid on täiendatud uute elementidega või on neid täielukult ümber sõnastatud.

Lisaks neile on sisse viidud ka mitmeid redaktsioonilisi muudatusi, mille eesmärk on üksnes muuta teksti selgemaks või tagada direktiivi üldine sidusus.

Nõukogu asjaomastes organites toimunud aruteludel peeti kahte peamist teemat: kalalaevade automaatsete identifitseerimissüsteemidega (AIS) varustamine ja laevade ohutusse paika vastuvõtmine, äärmiselt olulisteks.

Konkreetsed küsimused

A.   Automaatsete identifitseerimissüsteemide kasutamine (AIS)

Nõukogu nõustus automaatsete identifitseerimissüsteemide kasutamisega (AIS, A klass) üle 15-meetristel kalalaevadel, mis on muudetud direktiivi üheks põhijooneks. Sellest olenemata leiab nõukogu, et on vaja selgelt kindlaks määrata, milliste laevade suhtes see kohustus kehtib. Selleks muudetakse nõukogu ühises seisukohas komisjoni ettepanekut ja määratletakse täpselt selle kohustusliku sätte kohaldamise tingimused.

Lisaks sellele nõustus nõukogu Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuga 17 ja sellest tulenevalt viidatakse direktiivis IMO resolutsioonile A.917(22) (AISi laevapardal kasutamise suunised).

Peale selle kohandas nõukogu komisjoni väljapakutud rakendamise ajakava (II lisa I osa), et tagada asjaomastele pooltele praktikas järgitavad ajapiirangud. Nõukogu arvates on vaja märkida, et AISiga varustatud laevad peavad tagama selle pideva toimimise, välja arvatud mõnedel erijuhtudel.

B.   Laevade vastuvõtmine ohutusse paika

Nõukogu on arvamusel, et seoses laevade vastuvõtmisega ohutusse paika peaksid liikmesriigid kohaldama IMO suuniseid abivajavate laevade ohutute paikade kohta (IMO resolutsioon A.949(23)), milles sätestatakse, et liikmesriigil on õigus laeva ohutusse paika vastu võtta või sellest keelduda. Nõukogu poolt tehtud muudatus komisjoni ettepanekusse teeb selgeks, et abivajava laeva ohutusse paika vastuvõtmise või sellest keeldumise aluseks on laeva paigutamise plaani kohaselt läbiviidav olukorra eelnev hindamine ja pädeva asutuse otsus. Nõukogu leiab, et on vaja tagada, et laeva paigutamise plaanid koostatakse IMO resolutsioonide A.949(23) (IMO suunised abivajavatele laevade ohutute paikade kohta) ja A.950(23) (Mereabiteenused) kohaselt.

Lisaks on nõukogu vastupidiselt komisjonile arvamusel, et abivajavate laevade paigutamise plaanid peaksid sisaldama teavet liikmesriikide rannajoone kohta, mis peaks aitama hinnata abivajavat laeva ohutus paigas. Seoses nende plaanide saatmisega naaberliikmesriikidele nägi nõukogu liikmesriikidele ette võimaluse kehtestada konfidentsiaalsuse nõue.

Teine küsimus, mis tõstatati nõukogu organites peetud aruteludel seoses laevade ohututesse paikadesse paigutamisega, oli „pädeva asutuse” roll. Nõukogu lisas täiendavalt mõiste „pädev asutus” määratluse, et saavutada selle mõiste parem mõistmine ning paremini kirjeldada pädeva asutuse rolli. Nõukogu eesmärk on anda liikmesriikidele piisav paindlikkus oma pädeva asutuse töö korraldamiseks, arvestades samuti nõuetekohaselt oma sisemisi halduslikke ja organisatsioonilisi struktuure.

Muud küsimused

Lisaks eespool nimetatud kahele peamisele teemale muutis nõukogu komisjoni ettepanekut veelgi, eelkõige seoses jääolude korral võetavate meetmetega. Selles osas sätestati, et pädevad asutused peaksid tegutsema nii, et see ei piiraks abi andmise kohustuse täitmist ega asjakohaste rahvusvaheliste eeskirjade kohaldamist.

Seoses kavandatava finantstagatisi käsitleva sättega, millega nähakse liikmesriikidele ette võimalus nõuda laeva käitajalt kindlustustunnistust või finantstagatist, leiab nõukogu, et ei ole asjakohane viidata teisele komisjoni ettepanekule (laevaomanike tsiviilvastutuse ja finantstagatiste kohta), mida analüüsitakse kaasotsustamismenetluse raames.

Seoses muudetud direktiivi jõustumisega pikendati liikmesriikidele kõnealuse direktiivi eelnõu järgimiseks vajalike siseriiklike meetmete jõustamiseks antud perioodi 12 kuult 18 kuuni.

SafeSeaNeti osas sisaldab nõukogu ühine seisukoht sätet, mis tugineb Euroopa Parlamendi muudatusettepanekule 65, mille kohaselt komisjon tagab SafeSeaNeti toimimise 24 tundi ööpäevas.

IV.   EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD

Ühisesse seisukohta on üle võetud mõned Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel vastuvõetud muudatusettepanekud, parandades või muutes selgemaks kavandatud direktiivi teksti.

Nõukogu kiitis täielikult heaks Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud 17 ja 65 (esitatud dokumendis 8724/07) ning nõustus ümber sõnastama muudatusettepanekud 22 ja 23, mille tulemusena on artikli 6a teise lõigu sõnastus järgmine: „Automaatse identifitseerimissüsteemiga varustatud kalalaevad tagavad selle pideva toimimise. Automaatse identifitseerimissüsteemi võib välja lülitada erandjuhtudel, kui kapten peab seda vajalikuks oma laeva ohutuse või julgeoleku huvides.”

Ülejäänud Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutest ei ole ühises seisukohas siiski kõiki kajastatud. Erinevatel põhjustel ei olnud need nõukogule vastuvõetavad. Seetõttu ei saanud nõukogu nõustuda näiteks muudatusettepanekutega 10, 11, 15, 18, 35 ja 45, kuna nende eesmärk on laiendada direktiivi reguleerimisala. Nõukogu ei saa nõustuda muudatusettepanekutega 5, 31, 32, 33 ja 34, mis on seotud pädeva asutusega, kuna need on liiga spetsiifilised ja üksikasjalikud. Nendega kaasneks organisatsiooniline jäikus ja need ei võimalda võtta arvesse liikmesriikide iseärasusi. Seoses automaatse identifitseerimissüsteemi kasutamisega kalalaevadel toetab nõukogu komisjoni väljapakutud laeva pikkuse piirangut, võttes samuti arvesse ühises seisukohas selles osas tehtud täiendavaid muudatusi. Seetõttu ei saa nõukogu toetada muudatusettepanekuid 24, 50 ja 51. Muudatusettepanekuid 8, 9, 38, 39, 40 ja 41 pidas nõukogu sobimatuteks, kuna nendes viidatakse teisele ettepanekule kolmandas mereohutust käsitlevas paketis, mida kaasotsustamismenetluse raames alles analüüsitakse. Seoses konfidentsiaalse teabe vahetamisega (muudatusettepanekud 7, 37, 44 ja 64) oli nõukogu arvamusel, et need muudatusettepanekud võivad tekitada mõningaid probleeme seoses asjaomase teabe konfidentsiaalsusega. Lõpetuseks, seoses muudatusettepanekutega 50, 52, 53 ja 54, milles kehtestatakse, millal kohaldatakse direktiivi erinevate kalalaevade suhtes, leiab nõukogu, et asjaomastele pooltele oleks sobivam ühises seisukohas esitatud rakendamise ajakava.

Nõukogu leiab samuti, et mõned muudatusettepanekud, näiteks muudatusettepanekud 42 ja 43, sobiksid paremini põhjendustesse.

V.   JÄRELDUS

Nõukogu on seisukohal, et ühine seisukoht võimaldab liikmesriikidel võtta sobivad ja ennetavad meetmed ning samuti reageerida nõuetekohaselt ohtlikes olukordades.

Nõukogu ootab konstruktiivset arutelu Euroopa Parlamendiga, eesmärgiga direktiiv peatselt vastu võtta.

---

(1)  Dok 5171/06 — KOM(2005) 589 (lõplik).

(2)  ELT C 318, 23.12.2006.

(3)  ELT C 229, 22.9.2006.

---

| 22.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/11 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/11

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT (EÜ) nr 16/2008,

6. juuni 2008,

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... direktiiv 2008/.../EÜ laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta (uuestisõnastamine)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 184 E/02)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 22. novembri 1994. aasta direktiivi 94/57/EÜ (laevade kontrolli ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta) (4) on korduvalt oluliselt muudetud. Kuna on tehtud uusi muudatusi, tuleks selguse huvides kõnealused sätted uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 22. novembri 1994. aasta direktiivi 94/57/EÜ (laevade kontrolli ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta) (4) on korduvalt oluliselt muudetud. Kuna on tehtud uusi muudatusi, tuleks selguse huvides kõnealused sätted uuesti sõnastada.

| (2) | Tulenevalt direktiivi 94/57/EÜ sätete olemusest tundub kohane direktiivi sätted uuesti sõnastada kahes erinevas ühenduse õigusaktis, nimelt direktiivis ja määruses. |
| --- | --- |

(2)

Tulenevalt direktiivi 94/57/EÜ sätete olemusest tundub kohane direktiivi sätted uuesti sõnastada kahes erinevas ühenduse õigusaktis, nimelt direktiivis ja määruses.

| (3) | Oma 8. juuni 1993. aasta resolutsioonis ühise mereohutuspoliitika kohta seadis nõukogu eesmärgiks kõikide nõuetele mittevastavate laevade kõrvaldamise ühenduse vetest ja tõstis esikohale ühenduse meetmed, mille eesmärk on tagada rahvusvaheliste eeskirjade tõhus ja ühtne rakendamine klassifikatsiooniühinguid käsitlevate ühiste standardite koostamise kaudu. |
| --- | --- |

(3)

Oma 8. juuni 1993. aasta resolutsioonis ühise mereohutuspoliitika kohta seadis nõukogu eesmärgiks kõikide nõuetele mittevastavate laevade kõrvaldamise ühenduse vetest ja tõstis esikohale ühenduse meetmed, mille eesmärk on tagada rahvusvaheliste eeskirjade tõhus ja ühtne rakendamine klassifikatsiooniühinguid käsitlevate ühiste standardite koostamise kaudu.

| (4) | Meresõiduohutust ja merereostuse vältimist saab suuresti parandada rahvusvaheliste konventsioonide, eeskirjade ja resolutsioonide range kohaldamise teel, edendades samas teenuste osutamise vabadust. |
| --- | --- |

(4)

Meresõiduohutust ja merereostuse vältimist saab suuresti parandada rahvusvaheliste konventsioonide, eeskirjade ja resolutsioonide range kohaldamise teel, edendades samas teenuste osutamise vabadust.

| (5) | Lipu- ja sadamariikide ülesanne on kontrollida laevade meresõiduohutust ja merereostuse vältimist käsitlevatele ühtsetele rahvusvahelistele standarditele vastavust. |
| --- | --- |

(5)

Lipu- ja sadamariikide ülesanne on kontrollida laevade meresõiduohutust ja merereostuse vältimist käsitlevatele ühtsetele rahvusvahelistele standarditele vastavust.

| (6) | Liikmesriikide ülesanne on väljastada meresõiduohutust ja reostuse vältimist käsitlevaid rahvusvahelisi tunnistusi, mis on ette nähtud selliste konventsioonidega nagu 1. novembri 1974. aasta rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel (SOLAS 74), 5. aprilli 1966. aasta rahvusvaheline laadungimärgi konventsioon ja 2. novembri 1973. aasta laevade põhjustatava merereostuse vältimise rahvusvaheline konventsioon (MARPOL), ning neid konventsioone rakendada. |
| --- | --- |

(6)

Liikmesriikide ülesanne on väljastada meresõiduohutust ja reostuse vältimist käsitlevaid rahvusvahelisi tunnistusi, mis on ette nähtud selliste konventsioonidega nagu 1. novembri 1974. aasta rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel (SOLAS 74), 5. aprilli 1966. aasta rahvusvaheline laadungimärgi konventsioon ja 2. novembri 1973. aasta laevade põhjustatava merereostuse vältimise rahvusvaheline konventsioon (MARPOL), ning neid konventsioone rakendada.

| (7) | Selliste konventsioonide kohaselt võivad kõik liikmesriigid erinevas ulatuses volitada tunnustatud organisatsioone tõendama sellist vastavust ja anda neile üle asjakohaste ohutustunnistuste ja reostuse vältimise tunnistuste väljastamise. |
| --- | --- |

(7)

Selliste konventsioonide kohaselt võivad kõik liikmesriigid erinevas ulatuses volitada tunnustatud organisatsioone tõendama sellist vastavust ja anda neile üle asjakohaste ohutustunnistuste ja reostuse vältimise tunnistuste väljastamise.

| (8) | Suur hulk maailma klassifikatsiooniühingutest ei taga siseriiklike ametiasutuste nimel tegutsedes eeskirjade piisavat rakendamist ega usaldusväärsust, sest neil puuduvad usaldusväärsed ja piisavad vahendid ja kogemused, mis võimaldaksid neil oma ülesandeid täita suure asjatundlikkusega. |
| --- | --- |

(8)

Suur hulk maailma klassifikatsiooniühingutest ei taga siseriiklike ametiasutuste nimel tegutsedes eeskirjade piisavat rakendamist ega usaldusväärsust, sest neil puuduvad usaldusväärsed ja piisavad vahendid ja kogemused, mis võimaldaksid neil oma ülesandeid täita suure asjatundlikkusega.

| (9) | Vastavalt SOLAS 74 konventsiooni II-1 peatüki A-1 osa reeglile 3-1 peavad liikmesriigid tagama, et nende lipu all sõitvate laevade projekteerimine, ehitamine ja hooldamine toimub ametiasutuste poolt tunnustatud klassifikatsiooniühingute kehtestatud ehitus-, mehaanika- ja elektrialaste nõuete kohaselt. Kõnealused ühingud töötavad selleks välja laevade projekteerimise, ehitamise, hooldamise ja kontrollimise eeskirjad ning rakendavad neid, ning nende kohustus on laevu lipuriikide nimel kontrollida ja tõendada, et need laevad järgivad asjakohaste tunnistuste väljaandmist käsitlevate rahvusvaheliste konventsioonide nõudeid. Et nad oleksid võimelised kõnealust ülesannet rahuldavalt täitma, peavad nad olema täiesti sõltumatud, omama hästi spetsialiseerunud tehnilist pädevust ja ranget kvaliteedijuhtimist. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt SOLAS 74 konventsiooni II-1 peatüki A-1 osa reeglile 3-1 peavad liikmesriigid tagama, et nende lipu all sõitvate laevade projekteerimine, ehitamine ja hooldamine toimub ametiasutuste poolt tunnustatud klassifikatsiooniühingute kehtestatud ehitus-, mehaanika- ja elektrialaste nõuete kohaselt. Kõnealused ühingud töötavad selleks välja laevade projekteerimise, ehitamise, hooldamise ja kontrollimise eeskirjad ning rakendavad neid, ning nende kohustus on laevu lipuriikide nimel kontrollida ja tõendada, et need laevad järgivad asjakohaste tunnistuste väljaandmist käsitlevate rahvusvaheliste konventsioonide nõudeid. Et nad oleksid võimelised kõnealust ülesannet rahuldavalt täitma, peavad nad olema täiesti sõltumatud, omama hästi spetsialiseerunud tehnilist pädevust ja ranget kvaliteedijuhtimist.

| (10) | Laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevad organisatsioonid peaksid olema võimelised pakkuma oma teenuseid kogu ühenduses ja üksteisega konkureerima, tagades samal ajal meresõiduohutuse ja keskkonna kaitse võrdse taseme. Seepärast tuleks kehtestada nende tegevuseks vajalikud ühesugused kutsestandardid ja kohaldada neid terves ühenduses. |
| --- | --- |

(10)

Laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevad organisatsioonid peaksid olema võimelised pakkuma oma teenuseid kogu ühenduses ja üksteisega konkureerima, tagades samal ajal meresõiduohutuse ja keskkonna kaitse võrdse taseme. Seepärast tuleks kehtestada nende tegevuseks vajalikud ühesugused kutsestandardid ja kohaldada neid terves ühenduses.

| (11) | Kaubalaevade raadioohutuse tunnistuste väljastamise võib usaldada eraõiguslikele isikutele, kellel on piisavad teadmised ja pädevad töötajad. |
| --- | --- |

(11)

Kaubalaevade raadioohutuse tunnistuste väljastamise võib usaldada eraõiguslikele isikutele, kellel on piisavad teadmised ja pädevad töötajad.

| (12) | Liikmesriik võib erapooletutel ja läbipaistvatel alustel piirata volitatud tunnustatud organisatsioonide arvu kooskõlas oma vajadustega, tingimusel et komisjon valvab sellise tegevuse järele vastavalt komiteemenetlusele. |
| --- | --- |

(12)

Liikmesriik võib erapooletutel ja läbipaistvatel alustel piirata volitatud tunnustatud organisatsioonide arvu kooskõlas oma vajadustega, tingimusel et komisjon valvab sellise tegevuse järele vastavalt komiteemenetlusele.

| (13) | Käesoleva direktiiviga tuleks tagada ühenduses teenuste osutamise vabadus, seetõttu peaks ühendusel olema õigus läbi rääkida nende kolmandate riikidega, kus asuvad mõningad tunnustatud organisatsioonid, et tagada ühenduses asuvate tunnustatud organisatsioonide võrdne kohtlemine. |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva direktiiviga tuleks tagada ühenduses teenuste osutamise vabadus, seetõttu peaks ühendusel olema õigus läbi rääkida nende kolmandate riikidega, kus asuvad mõningad tunnustatud organisatsioonid, et tagada ühenduses asuvate tunnustatud organisatsioonide võrdne kohtlemine.

| (14) | Siseriiklikud ametiasutused peavad laevade ülevaatusel ja asjakohaste tunnistuste väljastamisel aktiivselt osalema, et tagada täielik vastavus rahvusvahelistele ohutuseeskirjadele, isegi kui liikmesriigid toetuvad tunnustatud organisatsioonidele, kes ei ole nende seadusjärgseid ülesandeid täitvad ametiasutused. Seetõttu on asjakohane seada ametiasutuste ja volitatud tunnustatud organisatsioonide vahel sisse tihe koostöö, mis võib eeldada, et tunnustatud organisatsioonil on kohalik esindus selle liikmesriigi territooriumil, kelle nimel ta ülesandeid täidab. |
| --- | --- |

(14)

Siseriiklikud ametiasutused peavad laevade ülevaatusel ja asjakohaste tunnistuste väljastamisel aktiivselt osalema, et tagada täielik vastavus rahvusvahelistele ohutuseeskirjadele, isegi kui liikmesriigid toetuvad tunnustatud organisatsioonidele, kes ei ole nende seadusjärgseid ülesandeid täitvad ametiasutused. Seetõttu on asjakohane seada ametiasutuste ja volitatud tunnustatud organisatsioonide vahel sisse tihe koostöö, mis võib eeldada, et tunnustatud organisatsioonil on kohalik esindus selle liikmesriigi territooriumil, kelle nimel ta ülesandeid täidab.

| (15) | Käesoleva direktiivi nõuetekohast rakendamist takistavad liikmesriikide nimel tegutsevate organisatsioonide rahalise vastutuse korra erinevused. Selle probleemi lahendamiseks on sobilik ühenduse tasandil teataval määral ühtlustada tunnustatud organisatsiooni põhjustatud laevaõnnetustest tulenev rahaline vastutus, kui kohus teeb vastava otsuse, sealhulgas vaidluse lahendamisel arbitraaži korras. |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva direktiivi nõuetekohast rakendamist takistavad liikmesriikide nimel tegutsevate organisatsioonide rahalise vastutuse korra erinevused. Selle probleemi lahendamiseks on sobilik ühenduse tasandil teataval määral ühtlustada tunnustatud organisatsiooni põhjustatud laevaõnnetustest tulenev rahaline vastutus, kui kohus teeb vastava otsuse, sealhulgas vaidluse lahendamisel arbitraaži korras.

| (16) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (5). |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (5).

| (17) | Eelkõige tuleks komisjonile anda volitus muuta käesolevat direktiivi, et inkorporeerida hilisemaid muudatusi direktiiviga seotud rahvusvahelistes konventsioonides, protokollides, koodeksites ja resolutsioonides. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(17)

Eelkõige tuleks komisjonile anda volitus muuta käesolevat direktiivi, et inkorporeerida hilisemaid muudatusi direktiiviga seotud rahvusvahelistes konventsioonides, protokollides, koodeksites ja resolutsioonides. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (18) | Sellest hoolimata tuleks liikmesriikidele jätta võimalus peatada või tühistada tunnustatud organisatsioonile antud volitused, teavitades oma otsustest komisjoni ja teisi liikmesriike ning esitades asjakohased põhjendused. |
| --- | --- |

(18)

Sellest hoolimata tuleks liikmesriikidele jätta võimalus peatada või tühistada tunnustatud organisatsioonile antud volitused, teavitades oma otsustest komisjoni ja teisi liikmesriike ning esitades asjakohased põhjendused.

| (19) | Liikmesriigid peaksid korrapäraselt hindama oma nimel tegutsevate tunnustatud organisatsioonide tegevust ja esitama komisjonile ja kõikidele teistele liikmesriikidele täpsed andmed sellise tegevuse kohta. |
| --- | --- |

(19)

Liikmesriigid peaksid korrapäraselt hindama oma nimel tegutsevate tunnustatud organisatsioonide tegevust ja esitama komisjonile ja kõikidele teistele liikmesriikidele täpsed andmed sellise tegevuse kohta.

| (20) | Liikmesriigid kui sadamavaldajad on kohustatud parandama meresõiduohutust ja reostuse vältimist ühenduse vetes, vaadates eelkõige üle laevad, millele on tunnistused väljastanud ühistele nõuetele mittevastavad organisatsioonid, tagades seejuures, et kolmanda riigi lipu all sõitvaid laevu ei koheldaks soodsamalt. |
| --- | --- |

(20)

Liikmesriigid kui sadamavaldajad on kohustatud parandama meresõiduohutust ja reostuse vältimist ühenduse vetes, vaadates eelkõige üle laevad, millele on tunnistused väljastanud ühistele nõuetele mittevastavad organisatsioonid, tagades seejuures, et kolmanda riigi lipu all sõitvaid laevu ei koheldaks soodsamalt.

| (21) | Praegu puuduvad sellised ühtsed rahvusvahelised standardid, millele kõik laevad peavad kere, masinate ja elektri- ja juhtimisseadmete suhtes vastama nii ehitusjärgus kui ka kogu kasutusaja jooksul. Sellised standardid võib kehtestada tunnustatud organisatsioonide eeskirjade või samaväärsete standardite põhjal, mille otsustavad siseriiklikud ametiasutused Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiviga 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord) (6) sätestatud korras. |
| --- | --- |

(21)

Praegu puuduvad sellised ühtsed rahvusvahelised standardid, millele kõik laevad peavad kere, masinate ja elektri- ja juhtimisseadmete suhtes vastama nii ehitusjärgus kui ka kogu kasutusaja jooksul. Sellised standardid võib kehtestada tunnustatud organisatsioonide eeskirjade või samaväärsete standardite põhjal, mille otsustavad siseriiklikud ametiasutused Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiviga 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord) (6) sätestatud korras.

| (22) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt kehtestada meetmed, mida liikmesriigid peavad järgima suhetes ühenduses tegutsevate laevu kontrollivate, ülevaatavate ja sertifitseerivate organisatsioonidega, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetme ulatuse tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(22)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt kehtestada meetmed, mida liikmesriigid peavad järgima suhetes ühenduses tegutsevate laevu kontrollivate, ülevaatavate ja sertifitseerivate organisatsioonidega, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetme ulatuse tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (23) | Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusse ülevõtmise kohustus peaks piirduma nende sätetega, mille sisu on võrreldes direktiiviga 94/57/EÜ oluliselt muutunud. Kohustus võtta üle muutmata sätted tuleneb kõnealusest direktiivist. |
| --- | --- |

(23)

Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusse ülevõtmise kohustus peaks piirduma nende sätetega, mille sisu on võrreldes direktiiviga 94/57/EÜ oluliselt muutunud. Kohustus võtta üle muutmata sätted tuleneb kõnealusest direktiivist.

| (24) | Käesoleva direktiivi kohaldamine ei tohiks piirata liikmesriikide kohustusi, mis on seotud I lisa B osas sätestatud direktiivide siseriiklikku õigusse ülevõtmise tähtaegadega. |
| --- | --- |

(24)

Käesoleva direktiivi kohaldamine ei tohiks piirata liikmesriikide kohustusi, mis on seotud I lisa B osas sätestatud direktiivide siseriiklikku õigusse ülevõtmise tähtaegadega.

| (25) | Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (7) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(25)

Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (7) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks.

| (26) | Meetmed, mida laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevad organisatsioonid peavad järgima, on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruses (EÜ) nr .../.... (laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta) (8), |
| --- | --- |

(26)

Meetmed, mida laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevad organisatsioonid peavad järgima, on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruses (EÜ) nr .../.... (laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta) (8),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Käesoleva direktiiviga kehtestatakse meetmed, mida liikmesriigid peavad järgima suhetes laevu kontrollivate, ülevaatavate ja sertifitseerivate organisatsioonidega, et täita meresõiduohutust ja merereostuse vältimist käsitlevaid rahvusvahelisi konventsioone, edendades samas teenuste osutamise vabadust. See hõlmab rahvusvaheliste konventsioonide kohaldamisalasse kuuluvate laevade keret, masinaid ja elektri- ja juhtimisseadmeid käsitlevate ohutusnõuete koostamist ja rakendamist.

Artikkel 2

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „laev” | laev, mis kuulub rahvusvaheliste konventsioonide kohaldamisalasse; |
| --- | --- | --- |
| b) | „liikmesriigi lipu all sõitev laev” | laev, mis on liikmesriigis õigusaktide kohaselt registrisse kantud ja sõidab selle riigi lipu all. Sellele määratlusele mittevastavad laevad samastatakse kolmanda riigi lipu all sõitvate laevadega; |
| c) | „kontrollimised ja ülevaatused” | kontrollimised ja ülevaatused, mis on kohustuslikud rahvusvaheliste konventsioonide kohaselt; |
| d) | „rahvusvahelised konventsioonid” | 1. novembri 1974. aasta rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel (SOLAS 74), v.a selle lisa XI-2 peatükk, 5. aprilli 1966. aasta rahvusvaheline laadungimärgi konventsioon ja 2. novembri 1973. aasta rahvusvaheline konventsioon laevade põhjustatava merereostuse vältimise kohta (MARPOL) ning nende ajakohastatud protokollid ja muudatused ning asjakohased, kõikides liikmesriikides kohustuslikud ajakohastatud eeskirjad; |
| e) | „organisatsioon” | juriidiline isik, tema tütarettevõtjad ja muud tema kontrolli all olevad isikud, kes koos või eraldi täidavad käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid ülesandeid; |
| f) | „kontroll” | punkti e kohaldamisel, õigused, lepingud või mis tahes muud seadusjärgsed või tegelikud vahendid, mis kas üksikult või koos annavad võimaluse otsustavalt mõjutada juriidilist isikut või võimaldavad nimetatud isikul täita käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid ülesandeid; |
| g) | „tunnustatud organisatsioon” | määruse (EÜ) nr .../... kohaselt tunnustatud organisatsioon; |
| h) | „volitamine” | toiming, millega liikmesriik delegeerib tunnustatud organisatsioonile volitused või pädevuse; |
| i) | „seadusjärgne tunnistus” | tunnistus, mis on väljastatud lipuriigi poolt või tema nimel rahvusvaheliste konventsioonide kohaselt; |
| j) | „eeskirjad ja menetlused” | tunnustatud organisatsiooni nõuded laevade projekteerimise, ehitamise, varustamise, hooldamise ja ülevaatamise kohta; |
| k) | „klassifikatsiooni-tunnistus” | tunnustatud organisatsiooni väljastatud dokument, mis tõendab, et tema kehtestatud ja avalikustatud eeskirjade ja menetluste kohaselt on laev sobiv teatavaks otstarbeks või kasutuseks; |
| l) | „kaubalaeva raadioohutuse tunnistus” | tunnistus, mis on ette nähtud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) poolt vastu võetud 1988. aasta protokolliga, millega muudeti SOLAS 74 konventsiooni. |

a)

„laev”

laev, mis kuulub rahvusvaheliste konventsioonide kohaldamisalasse;

b)

„liikmesriigi lipu all sõitev laev”

laev, mis on liikmesriigis õigusaktide kohaselt registrisse kantud ja sõidab selle riigi lipu all. Sellele määratlusele mittevastavad laevad samastatakse kolmanda riigi lipu all sõitvate laevadega;

c)

„kontrollimised ja ülevaatused”

kontrollimised ja ülevaatused, mis on kohustuslikud rahvusvaheliste konventsioonide kohaselt;

d)

„rahvusvahelised konventsioonid”

1. novembri 1974. aasta rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel (SOLAS 74), v.a selle lisa XI-2 peatükk, 5. aprilli 1966. aasta rahvusvaheline laadungimärgi konventsioon ja 2. novembri 1973. aasta rahvusvaheline konventsioon laevade põhjustatava merereostuse vältimise kohta (MARPOL) ning nende ajakohastatud protokollid ja muudatused ning asjakohased, kõikides liikmesriikides kohustuslikud ajakohastatud eeskirjad;

e)

„organisatsioon”

juriidiline isik, tema tütarettevõtjad ja muud tema kontrolli all olevad isikud, kes koos või eraldi täidavad käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid ülesandeid;

f)

„kontroll”

punkti e kohaldamisel, õigused, lepingud või mis tahes muud seadusjärgsed või tegelikud vahendid, mis kas üksikult või koos annavad võimaluse otsustavalt mõjutada juriidilist isikut või võimaldavad nimetatud isikul täita käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid ülesandeid;

g)

„tunnustatud organisatsioon”

määruse (EÜ) nr .../... kohaselt tunnustatud organisatsioon;

h)

„volitamine”

toiming, millega liikmesriik delegeerib tunnustatud organisatsioonile volitused või pädevuse;

i)

„seadusjärgne tunnistus”

tunnistus, mis on väljastatud lipuriigi poolt või tema nimel rahvusvaheliste konventsioonide kohaselt;

j)

„eeskirjad ja menetlused”

tunnustatud organisatsiooni nõuded laevade projekteerimise, ehitamise, varustamise, hooldamise ja ülevaatamise kohta;

k)

„klassifikatsiooni-tunnistus”

tunnustatud organisatsiooni väljastatud dokument, mis tõendab, et tema kehtestatud ja avalikustatud eeskirjade ja menetluste kohaselt on laev sobiv teatavaks otstarbeks või kasutuseks;

l)

„kaubalaeva raadioohutuse tunnistus”

tunnistus, mis on ette nähtud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) poolt vastu võetud 1988. aasta protokolliga, millega muudeti SOLAS 74 konventsiooni.

Artikkel 3

1.   Endale rahvusvaheliste konventsioonide alusel ülesandeid ja kohustusi võttes tagavad liikmesriigid, et nende pädevad ametiasutused suudavad tagada kõnealuste konventsioonide sätete nõuetekohase rakendamise, eelkõige laevade kontrollimise ja ülevaatamise ja rahvusvaheliste konventsioonidega ettenähtud seadusjärgsete tunnistuste ja vabastamistunnistuste väljastamise osas. Liikmesriigid tegutsevad kooskõlas IMO resolutsiooni A.847(20) lisa ning liite vastavate sätetega suuniste kohta, mis aitavad lipuriikidel rakendada IMO õigusakte.

2.   Kui lõike 1 kohaldamisel otsustab liikmesriik oma lipu all sõitvate laevade puhul:

| i) | volitada organisatsioone tegema seadusjärgsete tunnistustega seotud kontrollimisi ja ülevaatusi täielikult või osaliselt, sealhulgas artikli 11 lõikes 2 osutatud eeskirjade täitmise hindamiseks vajalikke kontrollimisi ja ülevaatusi, ja vajaduse korral väljastama või uuendama asjakohaseid tunnistusi; või |
| --- | --- |

i)

volitada organisatsioone tegema seadusjärgsete tunnistustega seotud kontrollimisi ja ülevaatusi täielikult või osaliselt, sealhulgas artikli 11 lõikes 2 osutatud eeskirjade täitmise hindamiseks vajalikke kontrollimisi ja ülevaatusi, ja vajaduse korral väljastama või uuendama asjakohaseid tunnistusi; või

| ii) | usaldada punktis i osutatud kontrollimiste ja ülevaatuste tegemine täielikult või osaliselt organisatsioonidele, |
| --- | --- |

ii)

usaldada punktis i osutatud kontrollimiste ja ülevaatuste tegemine täielikult või osaliselt organisatsioonidele,

annab ta need ülesanded üksnes tunnustatud organisatsioonidele.

Igal juhul annab vabastamistunnistuste esmakordseks väljastamiseks loa pädev ametiasutus.

Kaubalaeva raadioohutuse tunnistuse puhul võib need ülesanded anda siiski pädeva ametiasutuse tunnustatud eraõiguslikule asutusele, kellel on piisavad teadmised ja pädevad töötajad, et hinnata raadioside ohutust pädeva ameti nimel.

3.   Käesolev artikkel ei käsitle laevavarustuse üksikute osade sertifitseerimist.

Artikkel 4

1.   Artikli 3 lõike 2 kohaldamisel ei keeldu liikmesriigid põhimõtteliselt volitamast mõnda tunnustatud organisatsiooni selliseid ülesandeid täitma, kui käesoleva artikli lõike 2 sätetest ning artiklitest 5 ja 9 ei tulene teisiti. Nad võivad siiski piirata volitatavate organisatsioonide arvu kooskõlas oma vajadustega, tingimusel et neil on selleks läbipaistvad ja erapooletud põhjused.

Liikmesriigi palvel võtab komisjon sobivaid meetmeid vastavalt artikli 6 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.

2.   Enne kui liikmesriik nõustub, et kolmandas riigis asuv tunnustatud organisatsioon võib osaliselt või täielikult täita artiklis 3 nimetatud ülesandeid, võib ta nõuda kõnealuselt kolmandalt riigilt ühenduses asuvate tunnustatud organisatsioonide võrdväärset vastastikust kohtlemist.

Lisaks võib ühendus nõuda kolmandalt riigilt, kus tunnustatud organisatsioon asub, ühenduses asuvate tunnustatud organisatsioonide võrdväärset vastastikust kohtlemist.

Artikkel 5

1.   Liikmesriigid, kes teevad artikli 3 lõike 2 kohase otsuse, seavad oma pädeva ametiasutuse ja nende nimel tegutsevate organisatsioonide vahel sisse koostöösuhted.

2.   Koostöösuhteid korraldatakse ametliku, ebavõrdset kohtlemist välistava kirjaliku lepingu või samaväärse õigusliku kokkuleppe abil, milles täpsustatakse organisatsioonide võetud eriülesanded ja mis sisaldab vähemalt:

| a) | IMO resolutsiooni A.739(18) ametiasutuse nimel tegutsevate organisatsioonide volitamist käsitlevate suuniste kohta II liites esitatud sätteid, pidades samal ajal silmas IMO ringkirjade MSC.710 ja MEPC.307 lisa, liiteid ja lisandit, mis käsitlevad ametiasutuse nimel tegutsevate tunnustatud organisatsioonide volitamise näidislepingut; |
| --- | --- |

a)

IMO resolutsiooni A.739(18) ametiasutuse nimel tegutsevate organisatsioonide volitamist käsitlevate suuniste kohta II liites esitatud sätteid, pidades samal ajal silmas IMO ringkirjade MSC.710 ja MEPC.307 lisa, liiteid ja lisandit, mis käsitlevad ametiasutuse nimel tegutsevate tunnustatud organisatsioonide volitamise näidislepingut;

| b) | järgmisi sätteid rahalise vastutuse kohta:






  i) | kui kohtu otsuse või vaidluse vahekohtumenetluses saadud lahendi kohaselt on ametiasutus lõplikult ja kindlalt vastutav mis tahes laevaõnnetuse eest ja teda kohustatakse hüvitama kahjustatud isikutele vara kaotsimineku või kahjustumise või isikukahju või surma põhjustamisega tekitatud kahju, mille põhjusena kohus on tuvastanud tunnustatud organisatsiooni, tema organite, personali, esindajate või muude tema nimel tegutsevate isikute tahtliku tegevuse või tegevusetuse või raske hooletuse, on ametiasutusel õigus saada tunnustatud organisatsioonilt rahalist hüvitist nimetatud kaotsimineku, kahjustamise, isikukahju või surma põhjustamise eest niivõrd, kuivõrd selline kahju on kohtu otsuse või vaidluse vahekohtumenetluses saadud lahendi kohaselt tunnustatud organisatsiooni põhjustatud; |
| --- | --- | --- |

b)

järgmisi sätteid rahalise vastutuse kohta:

i)

kui kohtu otsuse või vaidluse vahekohtumenetluses saadud lahendi kohaselt on ametiasutus lõplikult ja kindlalt vastutav mis tahes laevaõnnetuse eest ja teda kohustatakse hüvitama kahjustatud isikutele vara kaotsimineku või kahjustumise või isikukahju või surma põhjustamisega tekitatud kahju, mille põhjusena kohus on tuvastanud tunnustatud organisatsiooni, tema organite, personali, esindajate või muude tema nimel tegutsevate isikute tahtliku tegevuse või tegevusetuse või raske hooletuse, on ametiasutusel õigus saada tunnustatud organisatsioonilt rahalist hüvitist nimetatud kaotsimineku, kahjustamise, isikukahju või surma põhjustamise eest niivõrd, kuivõrd selline kahju on kohtu otsuse või vaidluse vahekohtumenetluses saadud lahendi kohaselt tunnustatud organisatsiooni põhjustatud;

| ii) | kui kohtu otsuse või vaidluse vahekohtumenetluses saadud lahendi kohaselt on ametiasutus lõplikult ja kindlalt vastutav mis tahes laevaõnnetuse eest ja teda kohustatakse hüvitama kahjustatud isikutele isikukahju või surma põhjustamisega tekitatud kahju, mille põhjusena kohus on tuvastanud tunnustatud organisatsiooni, tema personali, esindajate või muude tema nimel tegutsevate isikute hooletu või kergemeelse tegevuse või tegevusetuse, on ametiasutusel õigus saada tunnustatud organisatsioonilt rahalist hüvitist nimetatud isikukahju või surma põhjustamise eest niivõrd, kuivõrd selline kahju on kohtu otsuse või vaidluse vahekohtumenetluses saadud lahendi kohaselt tunnustatud organisatsiooni põhjustatud; liikmesriigid võivad tunnustatud organisatsiooni vastutuse maksimumsummat piirata, kuid see peab olema võrdne vähemalt 4 miljoni euroga; |
| --- | --- |

ii)

kui kohtu otsuse või vaidluse vahekohtumenetluses saadud lahendi kohaselt on ametiasutus lõplikult ja kindlalt vastutav mis tahes laevaõnnetuse eest ja teda kohustatakse hüvitama kahjustatud isikutele isikukahju või surma põhjustamisega tekitatud kahju, mille põhjusena kohus on tuvastanud tunnustatud organisatsiooni, tema personali, esindajate või muude tema nimel tegutsevate isikute hooletu või kergemeelse tegevuse või tegevusetuse, on ametiasutusel õigus saada tunnustatud organisatsioonilt rahalist hüvitist nimetatud isikukahju või surma põhjustamise eest niivõrd, kuivõrd selline kahju on kohtu otsuse või vaidluse vahekohtumenetluses saadud lahendi kohaselt tunnustatud organisatsiooni põhjustatud; liikmesriigid võivad tunnustatud organisatsiooni vastutuse maksimumsummat piirata, kuid see peab olema võrdne vähemalt 4 miljoni euroga;

| iii) | kui kohtu otsuse või vaidluse vahekohtumenetluses saadud lahendi kohaselt on ametiasutus lõplikult ja kindlalt vastutav mis tahes laevaõnnetuse eest ja teda kohustatakse hüvitama kahjustatud isikutele vara kaotsimineku või kahjustumisega tekitatud kahju, mille põhjusena kohus on tuvastanud tunnustatud organisatsiooni, tema personali, esindajate või teiste tema nimel tegutsevate isikute hooletu või kergemeelse tegevuse või tegevusetuse, on ametiasutusel õigus saada tunnustatud organisatsioonilt rahalist hüvitist nimetatud vara kaotsimineku või kahjustumise eest niivõrd, kuivõrd selline kahju on kohtu otsuse või vaidluse vahekohtumenetluses saadud lahendi kohaselt tunnustatud organisatsiooni põhjustatud; liikmesriigid võivad tunnustatud organisatsiooni vastutuse maksimumsummat piirata, kuid see peab olema võrdne vähemalt 2 miljoni euroga; |
| --- | --- |

iii)

kui kohtu otsuse või vaidluse vahekohtumenetluses saadud lahendi kohaselt on ametiasutus lõplikult ja kindlalt vastutav mis tahes laevaõnnetuse eest ja teda kohustatakse hüvitama kahjustatud isikutele vara kaotsimineku või kahjustumisega tekitatud kahju, mille põhjusena kohus on tuvastanud tunnustatud organisatsiooni, tema personali, esindajate või teiste tema nimel tegutsevate isikute hooletu või kergemeelse tegevuse või tegevusetuse, on ametiasutusel õigus saada tunnustatud organisatsioonilt rahalist hüvitist nimetatud vara kaotsimineku või kahjustumise eest niivõrd, kuivõrd selline kahju on kohtu otsuse või vaidluse vahekohtumenetluses saadud lahendi kohaselt tunnustatud organisatsiooni põhjustatud; liikmesriigid võivad tunnustatud organisatsiooni vastutuse maksimumsummat piirata, kuid see peab olema võrdne vähemalt 2 miljoni euroga;

| c) | sätteid, mis käsitlevad ametiasutuse või tema määratud erapooletu välise organi tehtavaid korrapäraseid hindamisi selliste ülesannete kohta, mida organisatsioonid täidavad ametiasutuse nimel, vastavalt artikli 9 lõikes 1 osutatule; |
| --- | --- |

c)

sätteid, mis käsitlevad ametiasutuse või tema määratud erapooletu välise organi tehtavaid korrapäraseid hindamisi selliste ülesannete kohta, mida organisatsioonid täidavad ametiasutuse nimel, vastavalt artikli 9 lõikes 1 osutatule;

| d) | võimalust laevu pisteliselt ja põhjalikult kontrollida; |
| --- | --- |

d)

võimalust laevu pisteliselt ja põhjalikult kontrollida;

| e) | sätteid olulise teabe edastamiseks nende klassifitseeritud laevade, laevade klassi muutumise või klassist väljaarvamise kohta. |
| --- | --- |

e)

sätteid olulise teabe edastamiseks nende klassifitseeritud laevade, laevade klassi muutumise või klassist väljaarvamise kohta.

3.   Lepingus või samaväärses õiguslikus kokkuleppes võib sätestada, et tunnustatud organisatsioonil peab olema kohalik esindus selle liikmesriigi territooriumil, kelle nimel ta täidab artiklis 3 osutatud ülesandeid. Sellise nõude täitmiseks piisab kohalikust esindusest, mis on liikmesriigi õiguse kohaselt juriidiline isik ja allub tema siseriiklikele kohtutele.

4.   Iga liikmesriik annab komisjonile täpset teavet kooskõlas käesoleva artikliga sisseseatud koostöösuhete kohta. Komisjon teatab sellest teistele liikmesriikidele.

Artikkel 6

1.   Komisjoni abistab laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS), mis on asutatud määrusega (EÜ) nr 2099/2002 (9).

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 7

1.   Käesolevat direktiivi võib selle kohaldamisala laiendamata muuta, et:

| a) | inkorporeerida artikli 2 punktis d, artikli 3 lõikes 1 ja artikli 5 lõikes 2 osutatud rahvusvaheliste konventsioonide, protokollide, koodeksite ja resolutsioonide edasisi muudatusi nende jõustumisel käesoleva direktiivi jaoks, |
| --- | --- |

a)

inkorporeerida artikli 2 punktis d, artikli 3 lõikes 1 ja artikli 5 lõikes 2 osutatud rahvusvaheliste konventsioonide, protokollide, koodeksite ja resolutsioonide edasisi muudatusi nende jõustumisel käesoleva direktiivi jaoks,

| b) | muuta artikli 5 lõike 2 punkti b alapunktides ii ja iii nimetatud summasid. |
| --- | --- |

b)

muuta artikli 5 lõike 2 punkti b alapunktides ii ja iii nimetatud summasid.

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 6 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

2.   Uute õigusaktide või artikli 2 punktis d nimetatud rahvusvaheliste konventsioonide protokollide vastuvõtmise järel otsustab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal nende uute aktide või protokollide ratifitseerimise üksikasjaliku korra, võttes arvesse liikmesriikide parlamentide menetluskorda ja IMO asjakohaseid menetlusi, tagades samas nende ühtse ja üheaegse kohaldamise liikmesriikides.

Artikli 2 lõikes d ning artiklis 5 osutatud rahvusvahelistes õigusaktides tehtud muudatused võib käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja jätta määruse (EÜ) nr 2099/2002 artikli 5 alusel.

Artikkel 8

Olenemata määruse (EÜ) nr .../... I lisas nimetatud miinimumnõuetest võib liikmesriik juhul, kui ta leiab, et organisatsiooni ei saa enam volitada tema nimel täitma artiklis 3 sätestatud ülesandeid, tunnustatud organisatsiooni volitused peatada või tühistada. Sellisel juhul teavitab liikmesriik oma otsusest viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike koos asjakohaste põhjendustega.

Artikkel 9

1.   Iga liikmesriik peab veenduma, et tema nimel artikli 3 lõike 2 kohaselt tegutsevad tunnustatud organisatsioonid täidavad kõnealuses artiklis osutatud ülesandeid tõhusalt ja liikmesriigi pädevat ametiasutust rahuldaval viisil.

2.   Iga liikmesriik täidab lõikes 1 osutatud ülesannet vähemalt kord kahe aasta tagant ja esitab teistele liikmesriikidele ja komisjonile aruande sellise järelevalve tulemuste kohta hiljemalt selle aasta 31. märtsiks, mis järgneb aastale, mil hinnati nõuetele vastavust.

Artikkel 10

Teostades oma kontrollimisõigust ja täites kohustusi sadamariikidena, teavitavad liikmesriigid komisjoni ja teisi liikmesriike ning asjaomast lipuriiki, kui nad avastavad, et lipuriigi nimel tegutsev tunnustatud organisatsioon on väljastanud rahvusvaheliste konventsioonide asjakohastele nõuetele mittevastavale laevale kehtiva seadusjärgse tunnistuse või kui kehtiva klassifikatsioonitunnistusega laeval esineb puudusi kõnealuse tunnistusega hõlmatud valdkondades. Käesoleva artikli kohaldamisel teavitatakse üksnes laevadest, mis kujutavad endast tõsist ohtu meresõiduohutusele ja keskkonnale või mille osas on näha tunnustatud organisatsioonide eriti hooletut käitumist. Asjaomast tunnustatud organisatsiooni teavitatakse juhtumist esialgse kontrollimise ajal, et ta saaks viivitamata võtta järelmeetmeid.

Artikkel 11

1.   Iga liikmesriik tagab, et tema lipu all sõitvad laevad projekteeritakse, ehitatakse ja varustatakse ning neid hooldatakse kooskõlas eeskirjade ja menetlusega, mis on seotud tunnustatud organisatsiooni nõuetega kere, masinate ja elektri- ja juhtimisseadmete kohta.

2.   Liikmesriik võib otsustada kasutada eeskirju, mis on tema arvates samaväärsed tunnustatud organisatsiooni eeskirjade ja menetlustega, üksnes tingimusel, et ta teatab nendest viivitamata komisjonile direktiivis 98/34/EÜ sätestatud korras ja teistele liikmesriikidele ja et mõni teine liikmestriik ega komisjon ei ole nende vastu ning et neid ei ole vastavalt käesoleva direktiivi artikli 6 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele tunnistatud mittesamaväärseks.

3.   Liikmesriigid teevad koostööd tunnustatud organisatsioonidega, keda nad on volitanud, nende organisatsioonide eeskirjade ja menetluste väljatöötamisel. Nad peavad nõu tunnustatud organisatsioonidega, et saavutada rahvusvaheliste konventsioonide ühesugune tõlgendamine.

Artikkel 12

Komisjon teavitab iga kahe aasta tagant Euroopa Parlamenti ja nõukogu edusammudest käesoleva direktiivi rakendamisel liikmesriikides.

Artikkel 13

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ... (10). Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Samuti peavad liikmesriigid lisama märkuse, et kehtivates õigusnormides esinevaid viiteid käesoleva direktiiviga kehtetuks tunnistatud direktiividele käsitletakse viidetena käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile kõikide käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 14

Direktiiv 94/57/EÜ, mida on muudetud I lisa A osas loetletud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks alates ... (11), ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi, mis seonduvad I lisa B osas nimetatud direktiivide siseriiklikku õigusse ülevõtmise tähtaegadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiividele käsitletakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid loetakse vastavalt II lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 15

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 16

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 318, 23.12.2006, lk 195.

1

(2)  ELT C 229, 22.9.2006, lk 38.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 25. aprilli 2007. aasta arvamus (ELT C 74 E, 20.3.2008, lk 633), nõukogu 6. juuni 2008. aasta ühine seisukoht ja Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  EÜT L 319, 12.12.1994, lk 20. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2002/84/EÜ (EÜT L 324, 29.11.2002, lk 53).

4

(5)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

5

(6)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud nõukogu direktiiviga 2006/96/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 81).

6

(7)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

7

(8)  ELT L ...

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2099/2002, millega asutatakse laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS) (EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1). Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 93/2007 (ELT L 22, 31.1.2007, lk 12).

9

(10)  24 kuu jooksul alates käesoleva direktiivi jõustumisest.

10

(11)  Käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev.

11

---

I LISA

A osa

Kehtetuks tunnistatud direktiiv ja selle hilisemad muudatused

(osutatud artiklis 14)

| Nõukogu direktiiv 94/57/EÜ | EÜT L 319, 12.12.1994, lk 20. |
| --- | --- |
| Komisjoni direktiiv 97/58/EÜ | EÜT L 274, 7.10.1997, lk 8. |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/105/EÜ | EÜT L 19, 22.1.2002, lk 9. |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/84/EÜ | EÜT L 324, 29.11.2002, lk 53. |

Nõukogu direktiiv 94/57/EÜ

EÜT L 319, 12.12.1994, lk 20.

Komisjoni direktiiv 97/58/EÜ

EÜT L 274, 7.10.1997, lk 8.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/105/EÜ

EÜT L 19, 22.1.2002, lk 9.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/84/EÜ

EÜT L 324, 29.11.2002, lk 53.

B osa

Siseriiklikku õigusse ülevõtmise tähtajad

(osutatud artiklis 14)

| Direktiiv | Ülevõtmistähtaeg |
| --- | --- |
| 94/57/EÜ | 31. detsember 1995 |
| 97/58/EÜ | 30. september 1998 |
| 2001/105/EÜ | 22. juuli 2003 |
| 2002/84/EÜ | 23. november 2003 |

Direktiiv

Ülevõtmistähtaeg

94/57/EÜ

31. detsember 1995

97/58/EÜ

30. september 1998

2001/105/EÜ

22. juuli 2003

2002/84/EÜ

23. november 2003

---

II LISA

VASTAVUSTABEL

| Direktiiv 94/57/EC | Käesolev direktiiv | Määrus (EÜ) nr .../... |
| --- | --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikli 2 punkt a | Artikli 2 punkt a | Artikli 2 punkt a |
| Artikli 2 punkt b | Artikli 2 punkt b | — |
| Artikli 2 punkt c | Artikli 2 punkt c | — |
| Artikli 2 punkt d | Artikli 2 punkt d | Artikli 2 punkt b |
| Artikli 2 punkt e | Artikli 2 punkt e | Artikli 2 punkt c |
| — | Artikli 2 punkt f | Artikli 2 punkt d |
| Artikli 2 punkt f | Artikli 2 punkt g | Artikli 2 punkt e |
| Artikli 2 punkt g | Artikli 2 punkt h | Artikli 2 punkt f |
| Artikli 2 punkt h | Artikli 2 punkt i | Artikli 2 punkt g |
| Artikli 2 punkt i | Artikli 2 punkt k | Artikli 2 punkt i |
| — | Artikli 2 punkt j | Artikli 2 punkt h |
| Artikli 2 punkt j | Artikli 2 punkt l | — |
| Artikli 2 punkt k | — | Artikli 2 punkt j |
| Artikkel 3 | Artikkel 3 | — |
| Artikli 4 lõike 1 esimene lause | — | Artikli 3 lõige 1 |
| Artikli 4 lõike 1 teine lause | — | Artikli 3 lõige 2 |
| Artikli 4 lõike 1 kolmas lause | — | — |
| Artikli 4 lõike 1 neljas lause | — | Artikli 4 lõige 1 |
| — | — | Artikli 3 lõige 3 |
| — | — | Artikli 4 lõiked 2, 3 ja 4 |
| — | — | Artikkel 5 |
| — | — | Artikkel 6 |
| — | — | Artikkel 7 |
| Artikli 5 lõige 1 | Artikli 4 lõige 1 | — |
| Artikli 5 lõige 3 | Artikli 4 lõige 2 | — |
| Artikli 6 lõiked 1, 2, 3 ja 4 | Artikli 5 lõiked 1, 2, 3 ja 4 | — |
| Artikli 6 lõige 5 | — | — |
| Artikkel 7 | Artikkel 6 | Artikkel 12 |
| Artikli 8 lõike 1 esimene taane | Artikli 7 lõike 1 esimese lõigu punkt a | — |
| Artikli 8 lõike 1 teine taane | — | Artikli 13 lõige 1 |
| Artikli 8 lõike 1 kolmas taane | Artikli 7 lõike 1 esimese lõigu punkt b | — |
| — | Artikli 7 lõike 1 teine lõik | Artikli 13 lõike 1 teine lõik |
| Artikli 8 lõige 2 | Artikli 7 lõige 2 | — |
| Artikli 8 lõike 2 teine lõik | — | Artikli 13 lõige 2 |
| Artikli 9 lõige 1 | — | — |
| Artikli 9 lõige 2 | — | — |
| Artikli 10 lõike 1 sissejuhatav lause | Artikkel 8 | — |
| Artikli 10 lõike 1 punktid a, b, c ning lõiked 2, 3 ja 4 | — | — |
| Artikli 11 lõiked 1 ja 2 | Artikli 9 lõiked 1 ja 2 | — |
| Artikli 11 lõiked 3 ja 4 | — | Artikli 8 lõiked 1 ja 2 |
| Artikkel 12 | Artikkel 10 | — |
| Artikkel 13 | — | — |
| Artikkel 14 | Artikli 11 lõiked 1 ja 2 | — |
| — | Artikli 11 lõige 3 | — |
| — | Artikkel 12 | — |
| — | — | Artikkel 9 |
| Artikli 15 lõige 1 | — | — |
| — | — | Artikli 10 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 15 lõige 2 | — | Artikli 10 lõige 3 |
| Artikli 15 lõige 3 | — | Artikli 10 lõige 4 |
| Artikli 15 lõige 4 | — | Artikli 10 lõige 5 |
| Artikli 15 lõige 5 | — | Artikli 10 lõike 6 esimene, teine, komas ja viies lõik |
| — | — | Artikli 10 lõike 6 neljas lõik |
| Artikkel 16 | Artikkel 13 | — |
| Artikkel 17 | Artikkel 16 | — |
| — | Artikkel 14 | — |
| — | Artikkel 15 | — |
| — | — | Artikkel 11 |
| — | — | Artikkel 14 |
| — | — | Artikkel 15 |
| — | — | Artikkel 16 |
| — | — | Artikkel 17 |
| — | — | Artikkel 18 |
| — | — | Artikkel 19 |
| Lisa | — | I lisa |
| — | I lisa | — |
| — | II lisa | II lisa |

Direktiiv 94/57/EC

Käesolev direktiiv

Määrus (EÜ) nr .../...

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikli 2 punkt a

Artikli 2 punkt a

Artikli 2 punkt a

Artikli 2 punkt b

Artikli 2 punkt b

—

Artikli 2 punkt c

Artikli 2 punkt c

—

Artikli 2 punkt d

Artikli 2 punkt d

Artikli 2 punkt b

Artikli 2 punkt e

Artikli 2 punkt e

Artikli 2 punkt c

—

Artikli 2 punkt f

Artikli 2 punkt d

Artikli 2 punkt f

Artikli 2 punkt g

Artikli 2 punkt e

Artikli 2 punkt g

Artikli 2 punkt h

Artikli 2 punkt f

Artikli 2 punkt h

Artikli 2 punkt i

Artikli 2 punkt g

Artikli 2 punkt i

Artikli 2 punkt k

Artikli 2 punkt i

—

Artikli 2 punkt j

Artikli 2 punkt h

Artikli 2 punkt j

Artikli 2 punkt l

—

Artikli 2 punkt k

—

Artikli 2 punkt j

Artikkel 3

Artikkel 3

—

Artikli 4 lõike 1 esimene lause

—

Artikli 3 lõige 1

Artikli 4 lõike 1 teine lause

—

Artikli 3 lõige 2

Artikli 4 lõike 1 kolmas lause

—

—

Artikli 4 lõike 1 neljas lause

—

Artikli 4 lõige 1

—

—

Artikli 3 lõige 3

—

—

Artikli 4 lõiked 2, 3 ja 4

—

—

Artikkel 5

—

—

Artikkel 6

—

—

Artikkel 7

Artikli 5 lõige 1

Artikli 4 lõige 1

—

Artikli 5 lõige 3

Artikli 4 lõige 2

—

Artikli 6 lõiked 1, 2, 3 ja 4

Artikli 5 lõiked 1, 2, 3 ja 4

—

Artikli 6 lõige 5

—

—

Artikkel 7

Artikkel 6

Artikkel 12

Artikli 8 lõike 1 esimene taane

Artikli 7 lõike 1 esimese lõigu punkt a

—

Artikli 8 lõike 1 teine taane

—

Artikli 13 lõige 1

Artikli 8 lõike 1 kolmas taane

Artikli 7 lõike 1 esimese lõigu punkt b

—

—

Artikli 7 lõike 1 teine lõik

Artikli 13 lõike 1 teine lõik

Artikli 8 lõige 2

Artikli 7 lõige 2

—

Artikli 8 lõike 2 teine lõik

—

Artikli 13 lõige 2

Artikli 9 lõige 1

—

—

Artikli 9 lõige 2

—

—

Artikli 10 lõike 1 sissejuhatav lause

Artikkel 8

—

Artikli 10 lõike 1 punktid a, b, c ning lõiked 2, 3 ja 4

—

—

Artikli 11 lõiked 1 ja 2

Artikli 9 lõiked 1 ja 2

—

Artikli 11 lõiked 3 ja 4

—

Artikli 8 lõiked 1 ja 2

Artikkel 12

Artikkel 10

—

Artikkel 13

—

—

Artikkel 14

Artikli 11 lõiked 1 ja 2

—

—

Artikli 11 lõige 3

—

—

Artikkel 12

—

—

—

Artikkel 9

Artikli 15 lõige 1

—

—

—

—

Artikli 10 lõiked 1 ja 2

Artikli 15 lõige 2

—

Artikli 10 lõige 3

Artikli 15 lõige 3

—

Artikli 10 lõige 4

Artikli 15 lõige 4

—

Artikli 10 lõige 5

Artikli 15 lõige 5

—

Artikli 10 lõike 6 esimene, teine, komas ja viies lõik

—

—

Artikli 10 lõike 6 neljas lõik

Artikkel 16

Artikkel 13

—

Artikkel 17

Artikkel 16

—

—

Artikkel 14

—

—

Artikkel 15

—

—

—

Artikkel 11

—

—

Artikkel 14

—

—

Artikkel 15

—

—

Artikkel 16

—

—

Artikkel 17

—

—

Artikkel 18

—

—

Artikkel 19

Lisa

—

I lisa

—

I lisa

—

—

II lisa

II lisa

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

Nõukogu jõudis 30. novembril 2007 kaasotsustamismenetluse (Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 251) raames komisjoni vastava ettepaneku alusel (1) poliitilisele kokkuleppele kahe eraldi õigusakti suhtes: direktiivi eelnõu laevade kontrolli ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta (uuestisõnastamine) ja määrus laevade kontrolli ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta (uuestisõnastamine). Käesolevas dokumendis käsitletakse komisjoni ettepaneku seda osa, mis on uuestisõnastatud direktiivi aluseks (2).

Pärast õiguskeelelist läbivaatamist võttis nõukogu 6. juunil 2008 vastu ühise seisukoha.

Seisukohta võttes arvestas nõukogu Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (3) ning Regioonide Komitee (4) arvamust. Suur hulk Euroopa Parlamendi poolt esimesel lugemisel 25. aprillil 2007 (5) vastu võetud muudatusettepanekutest lisati teksti või need kajastuvad nõukogu seisukoha kas direktiivi või määrust käsitlevas vastavas tekstis.

Ettepaneku eesmärk on sõnastada uuesti direktiivi 94/57/EÜ (mis käsitleb ühiste eeskirjade ja standardite kehtestamist organisatsioonidele, nn tunnustatud organisatsioonidele, kes tegelevad laevade kontrolliga ja väljastavad laevade tunnistusi) järjestikused muudatused. Lisaks on lihtsustamise või ühtlustamise eesmärgil muudetud kehtiva direktiivi teatud sätteid, et tõhustada olemasolevaid eeskirju, nt tugevdades tunnustatud organisatsioonide kontrolli ja reformides karistussüsteemi tunnustamise miinimumnõudeid mittejärgivate isikute suhtes.

II.   ÜHISE SEISUKOHA ANALÜÜS

a)   Õigusakti vorm

Nõukogu organite aruteludes oli peateemaks komisjoni kavandatud õigusakti vorm. Kavandatava direktiivi mitut sätet tuleb tõlgendada otsese kohustuste kehtestamisena või komisjonile pädevuse andmisena selliste kohustuste kehtestamiseks isikutele, käesoleval juhul tunnustatud organisatsioonidele. Seda kinnitas nõukogu õigustalitus oma 8. oktoobri 2007. aasta arvamuses (dok 13616/07), milles soovitati võtta õigusakt vastu määruse vormis või alternatiivse võimalusena sõnastada kõnealused sätted ümber või jagada õigusakt eraldi direktiiviks ja määruseks.

Nõukogu leppis poliitilises kokkuleppes kokku jagada tekst kaheks eraldi õigusaktiks — direktiiviks ja määruseks. Direktiiv sisaldab liikmesriikidele adresseeritud sätteid, mis käsitlevad nende suhteid tunnustatud organisatsioonidega, määrus sisaldab aga kõiki sätteid, mis on seotud ühenduse tasandil tunnustamisega, s.t komisjonipoolse tunnustuse andmine ja tühistamine, kohustused ja nõuded, mida organisatsioonid peavad täitma ühenduse tunnustuse saamiseks ning võimalikud karistused nende tunnustatud organisatsioonide suhtes, kes ei täida nimetatud kohustusi ja nõudeid.

b)   Direktiiviga seotud põhiprobleemid

Nõukogu saavutas kokkuleppe peaaegu kõigi komisjoni ettepaneku peamiste osade suhtes, mis käsitlevad liikmesriikide suhteid laevu kontrollivate, ülevaatavate ja sertifitseerivate organisatsioonidega. Sellega seotud sätted sisaldavad vaid mõne muudatuse võrreldes kehtiva direktiivi 94/57/EÜ vastavate sätetega.

Nõukogu poolt teksti tehtud muudatused olid vajalikud kas redaktsioonilistel või mõistetega seotud põhjustel või puudutavad alljärgnevaid küsimusi.

| | Esiteks, kooskõlas ühenduse kehtiva süsteemiga, mille kohaselt liikmesriigid võivad delegeerida asjakohaste rahvusvaheliste konventsioonide põhjal neile kuuluva pädevuse laevade inspekteerimiseks ja tunnistuste väljastamiseks tunnustatud organisatsioonidele, on nõukogu seisukohal, et kui liikmesriik ei soovi enam konkreetset tunnustatud organisatsiooni enda nimel tegutsema volitada, siis on asjaomasel liikmesriigil õigus volitus peatada või tühistada. Ühise seisukoha tekstis ei täpsustata mingit menetlust peale kohustuse teavitada viivitamata komisjoni ja muid liikmesriike volituste peatamisest või tühistamisest ning esitada sellekohased põhjendused. |
| --- | --- |

Esiteks, kooskõlas ühenduse kehtiva süsteemiga, mille kohaselt liikmesriigid võivad delegeerida asjakohaste rahvusvaheliste konventsioonide põhjal neile kuuluva pädevuse laevade inspekteerimiseks ja tunnistuste väljastamiseks tunnustatud organisatsioonidele, on nõukogu seisukohal, et kui liikmesriik ei soovi enam konkreetset tunnustatud organisatsiooni enda nimel tegutsema volitada, siis on asjaomasel liikmesriigil õigus volitus peatada või tühistada. Ühise seisukoha tekstis ei täpsustata mingit menetlust peale kohustuse teavitada viivitamata komisjoni ja muid liikmesriike volituste peatamisest või tühistamisest ning esitada sellekohased põhjendused.

| | Teiseks, kooskõlas muudetud komiteemenetluse otsusega (6) kasutab nõukogu oma ühises seisukohas kontrolliga regulatiivmenetlust, et kohandada direktiivi rahvusvaheliste konventsioonide, protokollide, koodeksite ja resolutsioonide muudatustega. |
| --- | --- |

Teiseks, kooskõlas muudetud komiteemenetluse otsusega (6) kasutab nõukogu oma ühises seisukohas kontrolliga regulatiivmenetlust, et kohandada direktiivi rahvusvaheliste konventsioonide, protokollide, koodeksite ja resolutsioonide muudatustega.

| | Kolmandaks, nõukogu peab asjakohaseks täpsustada komisjoni poolt direktiivi liikmesriikides rakendamist käsitleva teabe esitamise ajakava ning sätestab, et teavet esitatakse iga kahe aasta järel. |
| --- | --- |

Kolmandaks, nõukogu peab asjakohaseks täpsustada komisjoni poolt direktiivi liikmesriikides rakendamist käsitleva teabe esitamise ajakava ning sätestab, et teavet esitatakse iga kahe aasta järel.

III.   MUUDATUSETTEPANEKUD

Nõukogu võttis arvesse Euroopa Parlamendi poolt ettepaneku esimesel lugemisel esitatud seisukohti. Nõukogu ühises seisukohas on kajastatud Euroopa Parlamendi arvamuse järgmised elemendid (mõned neist osaliselt või sisuliselt): muudatusettepanekud 3, 7, 9, 11, 13, 20, 29, 30, 31, 34, 35, 36, 37 ja 51.

Terminoloogilistel põhjustel olid nõukogule vastuvõetamatud muudatusettepanekud 4, 5, 8, 27 ja 48. Muudatusettepanekud 30 ja 31 on nõukogu arvates osaliselt vastuvõetamatud, kuna need muudaksid oluliselt tunnustatud organisatsiooni põhjustatud intsidentidest tuleneva rahalise vastutuse ühtlustamise kehtivaid eeskirju. Nõukogu ei nõustu muudatusettepanekutega 46 ja 47, sest need on liiga ettekirjutavad ja vastolus nõukogu lähenemisviisiga liikmesriikide pädevuste delegeerimise kohta. Muudatusettepanekud 1, 21, 28, 33 ja 49 ei ole piisavalt selged või tunduvad üleliigsena.

IV.   JÄRELDUS

Nõukogu leiab, et ühine seisukoht on asjakohane viis kehtestada direktiivi abil meetmed, mida liikmesriigid peavad järgima oma suhetes laevade kontrolli ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonidega, samas kui kõik kõnealuste organisatsioonide ühenduse tasandil tunnustamist käsitlevad sätted on kehtestatud paralleelses määruses.

Ühise seisukoha tekst kajastab suurt hulka Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuid. Nõukogu jääb ootama konstruktiivset arutelu Euroopa Parlamendiga, et võimalikult kiiresti kokkuleppele jõuda.

---

(1)  Komisjon edastas oma ettepaneku sõnastada uuesti direktiiv laevade kontrolli ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta 30. jaanuaril 2006 (dok 5912/06 MAR 11 ENV 50 CODEC 95).

(2)  Nõukogu ühine seisukoht määruse eelnõu kohta on esitatud dokumendis 5726/08 ja nõukogu põhjendused dokumendis 5726/08 ADD 1.

(3)  CESE 1177/2006, 13.9.2006 (ELT C 318, 23.12.2006, lk 195–201).

(4)  CdR 43/2006, 15.6.2006 (ELT C 229, 22.9.2006, lk 38).

(5)  Dok 8724/07 CODEC 389 ENER 28 ENV 206 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(6)  Nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsus 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, mida on muudetud nõukogu 17. juuli 2006. aasta otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

---

| 22.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/23

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT (EÜ) nr 17/2008,

6. juuni 2008,

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... direktiiv 2008/.../EÜ, millega kehtestatakse meretranspordi sektoris toimunud õnnetusjuhtumite juurdluse aluspõhimõtted ning muudetakse direktiive 1999/35/EÜ ja 2002/59/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 184 E/03)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa meretranspordis tuleks säilitada kõrge üldine ohutustase ning teha kõik selleks, et vähendada laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumite arvu. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa meretranspordis tuleks säilitada kõrge üldine ohutustase ning teha kõik selleks, et vähendada laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumite arvu.

| (2) | Laevaõnnetuste viivitamatu tehniline juurdlus parandab mereohutust, aidates ära hoida selliste õnnetuste kordumist, mille tagajärjeks on inimohvrid, laevahukk või merekeskkonna reostus. |
| --- | --- |

(2)

Laevaõnnetuste viivitamatu tehniline juurdlus parandab mereohutust, aidates ära hoida selliste õnnetuste kordumist, mille tagajärjeks on inimohvrid, laevahukk või merekeskkonna reostus.

| (3) | Euroopa Parlament kutsus oma 21. aprilli 2004. aasta resolutsioonis meresõiduohutuse parandamise kohta (4) komisjoni üles esitama ettepanekut võtta vastu direktiiv laevaõnnetuste juurdluse teostamise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlament kutsus oma 21. aprilli 2004. aasta resolutsioonis meresõiduohutuse parandamise kohta (4) komisjoni üles esitama ettepanekut võtta vastu direktiiv laevaõnnetuste juurdluse teostamise kohta.

| (4) | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni (edaspidi: „UNCLOS”) artiklis 2 on kehtestatud rannikuäärsete riikide õigus uurida põhjusi nende territoriaalmeres toimuvate laevaõnnetuste puhul, mis võivad seada ohtu inimelud või keskkonna, nõuda rannikuäärse riigi otsingu- ja päästeasutuste kaasamist või rannikuäärset riiki muul viisil mõjutada. |
| --- | --- |

(4)

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni (edaspidi: „UNCLOS”) artiklis 2 on kehtestatud rannikuäärsete riikide õigus uurida põhjusi nende territoriaalmeres toimuvate laevaõnnetuste puhul, mis võivad seada ohtu inimelud või keskkonna, nõuda rannikuäärse riigi otsingu- ja päästeasutuste kaasamist või rannikuäärset riiki muul viisil mõjutada.

| (5) | UNCLOSi artiklis 94 on sätestatud, et lipuriigid peavad algatama pädeva(te) isiku(te) juhtimisel või nende kontrolli all teatavate avamerel toimunud navigatsiooniga seotud õnnetuste või ohtlike juhtumite uurimise. |
| --- | --- |

(5)

UNCLOSi artiklis 94 on sätestatud, et lipuriigid peavad algatama pädeva(te) isiku(te) juhtimisel või nende kontrolli all teatavate avamerel toimunud navigatsiooniga seotud õnnetuste või ohtlike juhtumite uurimise.

| (6) | 1. novembri 1974. aasta rahvusvahelise konventsiooni inimelude ohutusest merel (edaspidi „SOLAS 74 konventsioon”) reeglis I/21, 5. aprilli 1966. aasta rahvusvahelises laadungimärgi konventsioonis ja 2. novembri 1973. aasta laevade põhjustatava merereostuse vältimise rahvusvahelises konventsioonis on sätestatud lipuriikide kohustus teostada õnnetuste juurdlusi ning teavitada Rahvusvahelist Mereorganisatsiooni (IMO) vastavatest tulemustest. |
| --- | --- |

(6)

1. novembri 1974. aasta rahvusvahelise konventsiooni inimelude ohutusest merel (edaspidi „SOLAS 74 konventsioon”) reeglis I/21, 5. aprilli 1966. aasta rahvusvahelises laadungimärgi konventsioonis ja 2. novembri 1973. aasta laevade põhjustatava merereostuse vältimise rahvusvahelises konventsioonis on sätestatud lipuriikide kohustus teostada õnnetuste juurdlusi ning teavitada Rahvusvahelist Mereorganisatsiooni (IMO) vastavatest tulemustest.

| (7) | IMO assamblee poolt 1. detsembri 2005. aasta resolutsioonile A.973(24) lisatud kohustuslike IMO meetmete rakendamise koodeksis meenutatakse lipuriikide kohustust tagada, et meresõiduohutuse juurdlusi teostavad piisavalt kvalifitseeritud juurdlejad, kes on pädevad laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumitega seotud küsimustes. Samuti on kõnealuses koodeksis ette nähtud, et lipuriigid peavad olema valmis pakkuma selleks otstarbeks kvalifitseeritud juurdlejaid, olenemata õnnetuse või ohtliku juhtumi toimumise kohast. |
| --- | --- |

(7)

IMO assamblee poolt 1. detsembri 2005. aasta resolutsioonile A.973(24) lisatud kohustuslike IMO meetmete rakendamise koodeksis meenutatakse lipuriikide kohustust tagada, et meresõiduohutuse juurdlusi teostavad piisavalt kvalifitseeritud juurdlejad, kes on pädevad laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumitega seotud küsimustes. Samuti on kõnealuses koodeksis ette nähtud, et lipuriigid peavad olema valmis pakkuma selleks otstarbeks kvalifitseeritud juurdlejaid, olenemata õnnetuse või ohtliku juhtumi toimumise kohast.

| (8) | Arvesse tuleks võtta 27. novembril 1997. aastal IMO assamblee resolutsioonile A.849(20) lisatud laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeksit (edaspidi „IMO laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeks”), millega nähakse ette ühtse lähenemisviisi rakendamine laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumite ohutusjuurdluse puhul ning riikide koostöö laevaõnnetusi ja ohtlikke juhtumeid põhjustavate tegurite väljaselgitamisel. Samuti tuleks arvesse võtta IMO assamblee 27. novembri 1997. aasta resolutsiooni A.861(20) ja IMO meresõiduohutuse komitee 17. mai 2004. aasta resolutsiooni MSC.163(78), kus on määratletud mõiste „reisiinfo salvesti”. |
| --- | --- |

(8)

Arvesse tuleks võtta 27. novembril 1997. aastal IMO assamblee resolutsioonile A.849(20) lisatud laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeksit (edaspidi „IMO laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeks”), millega nähakse ette ühtse lähenemisviisi rakendamine laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumite ohutusjuurdluse puhul ning riikide koostöö laevaõnnetusi ja ohtlikke juhtumeid põhjustavate tegurite väljaselgitamisel. Samuti tuleks arvesse võtta IMO assamblee 27. novembri 1997. aasta resolutsiooni A.861(20) ja IMO meresõiduohutuse komitee 17. mai 2004. aasta resolutsiooni MSC.163(78), kus on määratletud mõiste „reisiinfo salvesti”.

| (9) | Liikmesriigid peaksid laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumite ohutusjuurdluste läbiviimisel võtma arvesse IMO assamblee ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni haldusnõukogu 1. detsembri 2005. aasta resolutsioonile A.987(24) lisatud suuniseid meremeeste õiglase kohtlemise kohta laevaõnnetuse korral või muid asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide poolt vastu võetud inimteguriga seotud soovitusi ja õigusakte, kui need on kohaldatavad tehniliste ohutusjuurdluste suhtes. |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriigid peaksid laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumite ohutusjuurdluste läbiviimisel võtma arvesse IMO assamblee ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni haldusnõukogu 1. detsembri 2005. aasta resolutsioonile A.987(24) lisatud suuniseid meremeeste õiglase kohtlemise kohta laevaõnnetuse korral või muid asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide poolt vastu võetud inimteguriga seotud soovitusi ja õigusakte, kui need on kohaldatavad tehniliste ohutusjuurdluste suhtes.

| (10) | Nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiiviga 1999/35/EÜ regulaarselt liiklevate ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade ohutu käitamise kohustuslike kontrollimiste korra kohta (5) on ette nähtud, et liikmesriigid peavad oma vastavate õigussüsteemide raames määratlema õigusliku seisundi, mis võimaldab neil ja igal teisel oluliselt huvitatud liikmesriigil osaleda ro-ro-reisiparvlaevaga või kiirreisilaevaga seotud laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi juurdluses või teha selle raames koostööd või, kui see on ette nähtud IMO laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeksiga, läbi viia vastav juurdlus. |
| --- | --- |

(10)

Nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiiviga 1999/35/EÜ regulaarselt liiklevate ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade ohutu käitamise kohustuslike kontrollimiste korra kohta (5) on ette nähtud, et liikmesriigid peavad oma vastavate õigussüsteemide raames määratlema õigusliku seisundi, mis võimaldab neil ja igal teisel oluliselt huvitatud liikmesriigil osaleda ro-ro-reisiparvlaevaga või kiirreisilaevaga seotud laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi juurdluses või teha selle raames koostööd või, kui see on ette nähtud IMO laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeksiga, läbi viia vastav juurdlus.

| (11) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiiviga 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem (6), on ette nähtud, et liikmesriigid peavad järgima IMO laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeksit ning tagama, et õnnetusjuhtumite juurdluse tulemused avaldatakse võimalikult kiiresti pärast juurdluse lõppu. |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiiviga 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem (6), on ette nähtud, et liikmesriigid peavad järgima IMO laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeksit ning tagama, et õnnetusjuhtumite juurdluse tulemused avaldatakse võimalikult kiiresti pärast juurdluse lõppu.

| (12) | Ülimalt tähtis on merelaevade või muude sadamas või muudes piiratud merepiirkondades asuvate laevadega seotud õnnetuste ja ohtlike juhtumite ohutusjuurdlus viia läbi erapooletul viisil, et teha tõhusalt kindlaks sellise õnnetuse või ohtliku juhtumi asjaolud ja põhjused. Seetõttu peaksid sellist juurdlust viima läbi kvalifitseeritud juurdlejad, keda kontrollib sõltumatu organ või üksus, et vältida mis tahes huvide konflikti. |
| --- | --- |

(12)

Ülimalt tähtis on merelaevade või muude sadamas või muudes piiratud merepiirkondades asuvate laevadega seotud õnnetuste ja ohtlike juhtumite ohutusjuurdlus viia läbi erapooletul viisil, et teha tõhusalt kindlaks sellise õnnetuse või ohtliku juhtumi asjaolud ja põhjused. Seetõttu peaksid sellist juurdlust viima läbi kvalifitseeritud juurdlejad, keda kontrollib sõltumatu organ või üksus, et vältida mis tahes huvide konflikti.

| (13) | Liikmesriigid peaksid kooskõlas oma kehtivate kohtuliku uurimise eest vastutavate asutuste volitusi käsitlevate õigusaktidega ja vajaduse korral koostöös nende asutuste tagama, et tehnilise juurdluse eest vastutajatel võimaldatakse oma kohustusi täita parimates võimalikes tingimustes. |
| --- | --- |

(13)

Liikmesriigid peaksid kooskõlas oma kehtivate kohtuliku uurimise eest vastutavate asutuste volitusi käsitlevate õigusaktidega ja vajaduse korral koostöös nende asutuste tagama, et tehnilise juurdluse eest vastutajatel võimaldatakse oma kohustusi täita parimates võimalikes tingimustes.

| (14) | Liikmesriigid peaksid tagama, et nende õigussüsteemid võimaldavad neil ja teistel oluliselt huvitatud liikmesriikidel osaleda või teha koostööd õnnetusjuhtumite juurdlusel või seda juhtida IMO laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeksi sätete alusel. |
| --- | --- |

(14)

Liikmesriigid peaksid tagama, et nende õigussüsteemid võimaldavad neil ja teistel oluliselt huvitatud liikmesriikidel osaleda või teha koostööd õnnetusjuhtumite juurdlusel või seda juhtida IMO laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeksi sätete alusel.

| (15) | Liikmesriik võib vastastikusel kokkuleppel delegeerida laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi ohutusjuurdluse (edaspidi „ohutusjuurdlus”) juhtimise või selle juurdlusega seotud konkreetsed ülesanded teisele liikmesriigile. |
| --- | --- |

(15)

Liikmesriik võib vastastikusel kokkuleppel delegeerida laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi ohutusjuurdluse (edaspidi „ohutusjuurdlus”) juhtimise või selle juurdlusega seotud konkreetsed ülesanded teisele liikmesriigile.

| (16) | Liikmesriigid peaksid tegema kõik jõupingutused selleks, et kahte või enamat liikmesriiki hõlmavate ohutusjuurdluste korral mitte nõuda tasu taotletud abi kulude eest. Juhul, kui vajatakse ohutusjuurdluses mitteosaleva liikmesriigi abi, peaksid liikmesriigid leppima kokku tekkinud kulude hüvitamise suhtes. |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriigid peaksid tegema kõik jõupingutused selleks, et kahte või enamat liikmesriiki hõlmavate ohutusjuurdluste korral mitte nõuda tasu taotletud abi kulude eest. Juhul, kui vajatakse ohutusjuurdluses mitteosaleva liikmesriigi abi, peaksid liikmesriigid leppima kokku tekkinud kulude hüvitamise suhtes.

| (17) | SOLAS 74 konventsiooni reegli V/20 alusel peavad reisilaevad ja muud laevad, mis ei ole reisilaevad ja mille kogumahutavus on 3000 ja rohkem ning mis on ehitatud 2002. aasta 1. juulil või pärast seda, olema varustatud reisiinfo salvestiga, mis hõlbustab õnnetusjuhtumite juurdlust. Arvestades selle tähtsust laevaõnnetuste vältimise poliitika väljatöötamisel, tuleks järjekindlalt nõuda selle seadme olemasolu riigisiseseid või rahvusvahelisi reise tegevatel laevadel, mis külastavad ühenduse sadamaid. |
| --- | --- |

(17)

SOLAS 74 konventsiooni reegli V/20 alusel peavad reisilaevad ja muud laevad, mis ei ole reisilaevad ja mille kogumahutavus on 3000 ja rohkem ning mis on ehitatud 2002. aasta 1. juulil või pärast seda, olema varustatud reisiinfo salvestiga, mis hõlbustab õnnetusjuhtumite juurdlust. Arvestades selle tähtsust laevaõnnetuste vältimise poliitika väljatöötamisel, tuleks järjekindlalt nõuda selle seadme olemasolu riigisiseseid või rahvusvahelisi reise tegevatel laevadel, mis külastavad ühenduse sadamaid.

| (18) | Reisiinfo salvesti süsteemi, nagu ka muude elektronseadiste abil saadavaid andmeid saab kasutada tagasiulatuvalt nii toimunud laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi põhjuste uurimiseks kui ka ennetavalt vajalike kogemuste saamiseks asjaolude kohta, mis võivad selliseid olukordi põhjustada. Liikmesriigid peaksid tagama, et selliseid andmeid, kui need on kättesaadavad, kasutataks nõuetekohaselt mõlemal eesmärgil. |
| --- | --- |

(18)

Reisiinfo salvesti süsteemi, nagu ka muude elektronseadiste abil saadavaid andmeid saab kasutada tagasiulatuvalt nii toimunud laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi põhjuste uurimiseks kui ka ennetavalt vajalike kogemuste saamiseks asjaolude kohta, mis võivad selliseid olukordi põhjustada. Liikmesriigid peaksid tagama, et selliseid andmeid, kui need on kättesaadavad, kasutataks nõuetekohaselt mõlemal eesmärgil.

| (19) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1406/2002 (7) on sätestatud, et Euroopa Meresõiduohutuse Amet (edaspidi „amet”) peab tegema liikmesriikidega koostööd tehniliste lahenduste väljaarendamiseks ning osutama tehnilist abi seoses ühenduse õigusaktide rakendamisega. Õnnetusjuhtumite juurdluse vallas on ameti konkreetne ülesanne soodustada liikmesriikide ja komisjoni vahelist koostööd laevaõnnetuste juurdluse ühise metoodika väljatöötamisel kokkulepitud rahvusvaheliste põhimõtete kohaselt, võttes nõuetekohaselt arvesse liikmesriikide erinevaid õigussüsteeme. |
| --- | --- |

(19)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1406/2002 (7) on sätestatud, et Euroopa Meresõiduohutuse Amet (edaspidi „amet”) peab tegema liikmesriikidega koostööd tehniliste lahenduste väljaarendamiseks ning osutama tehnilist abi seoses ühenduse õigusaktide rakendamisega. Õnnetusjuhtumite juurdluse vallas on ameti konkreetne ülesanne soodustada liikmesriikide ja komisjoni vahelist koostööd laevaõnnetuste juurdluse ühise metoodika väljatöötamisel kokkulepitud rahvusvaheliste põhimõtete kohaselt, võttes nõuetekohaselt arvesse liikmesriikide erinevaid õigussüsteeme.

| (20) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1406/2002 hõlbustab amet liikmesriikide koostööd abi osutamisel juurdlustega seotud tegevuste puhul ning õnnetusjuhtumite olemasolevate juurdluskokkuvõtete analüüsimisel. |
| --- | --- |

(20)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1406/2002 hõlbustab amet liikmesriikide koostööd abi osutamisel juurdlustega seotud tegevuste puhul ning õnnetusjuhtumite olemasolevate juurdluskokkuvõtete analüüsimisel.

| (21) | Liikmesriigid peaksid nõuetekohaselt arvesse võtma ohutusjuurdluse põhjal tehtud ohutuse tagamise soovitusi. |
| --- | --- |

(21)

Liikmesriigid peaksid nõuetekohaselt arvesse võtma ohutusjuurdluse põhjal tehtud ohutuse tagamise soovitusi.

| (22) | Kuna tehnilise ohutusjuurdluse eesmärk on vältida laevaõnnetusi ja ohtlikke juhtumeid, ei tohiks juurdlustulemusi ega ohutuse tagamise soovitusi mingil juhul kasutada süü või vastutuse kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(22)

Kuna tehnilise ohutusjuurdluse eesmärk on vältida laevaõnnetusi ja ohtlikke juhtumeid, ei tohiks juurdlustulemusi ega ohutuse tagamise soovitusi mingil juhul kasutada süü või vastutuse kindlaksmääramiseks.

| (23) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt parandada ühenduse meresõiduohutust ja seeläbi vähendada laevaõnnetuste ohtu tulevikus, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning kavandatava meetme ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(23)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt parandada ühenduse meresõiduohutust ja seeläbi vähendada laevaõnnetuste ohtu tulevikus, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning kavandatava meetme ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (24) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (8). |
| --- | --- |

(24)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (8).

| (25) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus muuta käesolevat direktiivi, et kohaldada sellega seotud tulevasi rahvusvahelistes konventsioonides, protokollides, koodeksites ja resolutsioonides tehtavaid muudatusi ning võtta vastu või muuta laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumite juurdluse ühist metodoloogiat. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(25)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus muuta käesolevat direktiivi, et kohaldada sellega seotud tulevasi rahvusvahelistes konventsioonides, protokollides, koodeksites ja resolutsioonides tehtavaid muudatusi ning võtta vastu või muuta laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumite juurdluse ühist metodoloogiat. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (26) | Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (9) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks, |
| --- | --- |

(26)

Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (9) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Sisu

1.   Käesoleva direktiivi eesmärk on parandada meresõiduohutust ja vältida laevade põhjustatud merereostust ning vähendada seega laevaõnnetuste riski tulevikus; selleks tuleb:

| a) | hõlbustada ohutusjuurdluste viivitamatut läbiviimist ning laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumite nõuetekohast analüüsi, et teha kindlaks nende põhjused, ning |
| --- | --- |

a)

hõlbustada ohutusjuurdluste viivitamatut läbiviimist ning laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumite nõuetekohast analüüsi, et teha kindlaks nende põhjused, ning

| b) | tagada õigeaegne ja täpne aruandlus ohutusjuurdluste kohta ning ettepanekute esitamine heastavate meetmete kohta. |
| --- | --- |

b)

tagada õigeaegne ja täpne aruandlus ohutusjuurdluste kohta ning ettepanekute esitamine heastavate meetmete kohta.

2.   Käesoleva direktiivi alusel läbiviidavate juurdluste eesmärk ei ole vastutuse ega süü kindlaksmääramine. Liikmesriigid peavad siiski tagama, et juurdlusorgan või -üksus (edaspidi „juurdlusorgan”) ei hoidu täielikust õnnetuse või ohtliku juhtumi põhjustest aru andmisest põhjusel, et juurdluse tulemused võivad osutada süüle või vastutusele.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumite suhtes, mis:

| a) | on seotud liikmesriigi lipu all sõitvate laevadega, |
| --- | --- |

a)

on seotud liikmesriigi lipu all sõitvate laevadega,

| b) | leiavad aset liikmesriigi territoriaalmeres ja sisevetes, nagu on määratletud UNCLOSis, või |
| --- | --- |

b)

leiavad aset liikmesriigi territoriaalmeres ja sisevetes, nagu on määratletud UNCLOSis, või

| c) | on seotud liikmesriikide muude oluliste huvidega. |
| --- | --- |

c)

on seotud liikmesriikide muude oluliste huvidega.

2.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumite suhtes, mis on seotud üksnes:

| a) | sõjalaevade ja sõjaväe isikkoosseisu transpordilaevade ning muude liikmesriigile kuuluvate või liikmesriigi poolt käitavate laevadega, mida kasutatakse ainult riiklikel mittekaubanduslikel eesmärkidel; |
| --- | --- |

a)

sõjalaevade ja sõjaväe isikkoosseisu transpordilaevade ning muude liikmesriigile kuuluvate või liikmesriigi poolt käitavate laevadega, mida kasutatakse ainult riiklikel mittekaubanduslikel eesmärkidel;

| b) | mehaanilise jõuajamita laevade, primitiivse ehitusega puust laevade, lõbusõidujahtide ja -laevadega, mis ei ole seotud kaubandusega, kui need laevad ei ole mehitatud või neid ei mehitata ning kui need ei vea ärilistel eesmärkidel rohkem kui 12 reisijat; |
| --- | --- |

b)

mehaanilise jõuajamita laevade, primitiivse ehitusega puust laevade, lõbusõidujahtide ja -laevadega, mis ei ole seotud kaubandusega, kui need laevad ei ole mehitatud või neid ei mehitata ning kui need ei vea ärilistel eesmärkidel rohkem kui 12 reisijat;

| c) | siseveelaevadega, mis sõidavad siseveeteedel; |
| --- | --- |

c)

siseveelaevadega, mis sõidavad siseveeteedel;

| d) | kalalaevadega, mille pikkus on alla 15 meetri; |
| --- | --- |

d)

kalalaevadega, mille pikkus on alla 15 meetri;

| e) | seisvate merepuurplatvormidega. |
| --- | --- |

e)

seisvate merepuurplatvormidega.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1. | „IMO laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeks” — IMO assamblee 27. novembri 1997. aasta resolutsioonile A.849(20) lisatud laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeksi ajakohastatud versioon. |
| --- | --- |

1.

„IMO laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeks” — IMO assamblee 27. novembri 1997. aasta resolutsioonile A.849(20) lisatud laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeksi ajakohastatud versioon.

| 2. | Järgmisi mõisteid kasutatakse vastavalt IMO laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeksis esitatud määratlustele:






  a) | „laevaõnnetus”, |
| --- | --- | --- |

2.

Järgmisi mõisteid kasutatakse vastavalt IMO laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeksis esitatud määratlustele:

a)

„laevaõnnetus”,

| b) | „väga raske laevaõnnetus”, |
| --- | --- |

b)

„väga raske laevaõnnetus”,

| c) | „ohtlik juhtum”, |
| --- | --- |

c)

„ohtlik juhtum”,

| d) | „laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi ohutusjuurdlus”, |
| --- | --- |

d)

„laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi ohutusjuurdlus”,

| e) | „juurdlust juhtiv riik”, |
| --- | --- |

e)

„juurdlust juhtiv riik”,

| f) | „oluliselt huvitatud riik”. |
| --- | --- |

f)

„oluliselt huvitatud riik”.

| 3. | Mõisteid „ro-ro-reisiparvlaev” ja „kiirreisilaev” käsitatakse vastavalt direktiivi 1999/35/EÜ artiklis 2 sätestatud määratlustele. |
| --- | --- |

3.

Mõisteid „ro-ro-reisiparvlaev” ja „kiirreisilaev” käsitatakse vastavalt direktiivi 1999/35/EÜ artiklis 2 sätestatud määratlustele.

| 4. | Mõistet „reisiinfo salvesti” käsitatakse vastavalt IMO assamblee resolutsioonis A.861(20) ja IMO mereohutuse komitee resolutsioonis MSC.163(78) sätestatud määratlustele. |
| --- | --- |

4.

Mõistet „reisiinfo salvesti” käsitatakse vastavalt IMO assamblee resolutsioonis A.861(20) ja IMO mereohutuse komitee resolutsioonis MSC.163(78) sätestatud määratlustele.

| 5. | „Ohutuse tagamise soovitus” — ettepanek, mis on tehtud järgnevalt:






  a) | ohutusjuurdlust teostava või seda juhtiva riigi juurdlusorgani ettepanek, mis põhineb nimetatud juurdluse käigus kogutud teabel; või vajaduse korral |
| --- | --- | --- |

5.

„Ohutuse tagamise soovitus” — ettepanek, mis on tehtud järgnevalt:

a)

ohutusjuurdlust teostava või seda juhtiva riigi juurdlusorgani ettepanek, mis põhineb nimetatud juurdluse käigus kogutud teabel; või vajaduse korral

| b) | komisjoni ettepanek, mis põhineb andmete abstraktse analüüsi põhjal saadud teabel. |
| --- | --- |

b)

komisjoni ettepanek, mis põhineb andmete abstraktse analüüsi põhjal saadud teabel.

Artikkel 4

Ohutusjuurdluse õiguslik seisund

1.   Liikmesriigid määratlevad kooskõlas oma õigussüsteemiga ohutusjuurdluse õigusliku seisundi sellisel viisil, et sellist juurdlust oleks võimalik läbi viia nii tõhusalt ja kiiresti kui võimalik.

Liikmesriigid tagavad kooskõlas oma õigusaktidega ning vajadusel kohtuliku uurimise eest vastutavate asutuste koostöö kaudu, et ohutujuurdlus:

| a) | ei sõltu uurimistest kriminaalmenetluse raames või muudest paralleelsetest uurimistest, mida teostatakse vastutuse või süü kindlaksmääramiseks, ja |
| --- | --- |

a)

ei sõltu uurimistest kriminaalmenetluse raames või muudest paralleelsetest uurimistest, mida teostatakse vastutuse või süü kindlaksmääramiseks, ja

| b) | ei ole eelnimetatud uurimiste tõttu põhjendamatult välistatud ning seda ei katkestata ega lükata nende uurimiste tõttu edasi. |
| --- | --- |

b)

ei ole eelnimetatud uurimiste tõttu põhjendamatult välistatud ning seda ei katkestata ega lükata nende uurimiste tõttu edasi.

2.   Kooskõlas artiklis 10 osutatud alalise koostööraamistikuga sisaldavad liikmesriikide poolt kehtestatavad eeskirjad sätteid, millega lubatakse:

| a) | teha koostööd ja osutada vastastikust abi teiste liikmesriikide juhitavate ohutusjuurdluste käigus või delegeerida sellise juurdluse juhtimine teisele liikmesriigile vastavalt artiklile 7; ja |
| --- | --- |

a)

teha koostööd ja osutada vastastikust abi teiste liikmesriikide juhitavate ohutusjuurdluste käigus või delegeerida sellise juurdluse juhtimine teisele liikmesriigile vastavalt artiklile 7; ja

| b) | kooskõlastada liikmesriikide vastavate juurdlusorganite töö niivõrd, kuivõrd seda on vaja käesoleva direktiivi eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

b)

kooskõlastada liikmesriikide vastavate juurdlusorganite töö niivõrd, kuivõrd seda on vaja käesoleva direktiivi eesmärgi saavutamiseks.

Artikkel 5

Juurdluse läbiviimise kohustus

1.   Iga liikmesriik tagab, et artiklis 8 osutatud juurdlusorgan viib läbi ohutusjuurdluse pärast väga raskete laevaõnnetuste toimumist:

| a) | mis on seotud selle liikmesriigi lipu all sõitva laevaga, sõltumata õnnetuse asukohast; |
| --- | --- |

a)

mis on seotud selle liikmesriigi lipu all sõitva laevaga, sõltumata õnnetuse asukohast;

| b) | mis leiab aset tema territoriaalmeres ja sisevetes, nagu on määratletud UNCLOSis, olenemata õnnetuses osalenud laeva(de) päritolust; või |
| --- | --- |

b)

mis leiab aset tema territoriaalmeres ja sisevetes, nagu on määratletud UNCLOSis, olenemata õnnetuses osalenud laeva(de) päritolust; või

| c) | mis on seotud liikmesriigi oluliste huvidega, sõltumata õnnetuse toimumiskohast ja sellega seotud laeva(de) päritolust. |
| --- | --- |

c)

mis on seotud liikmesriigi oluliste huvidega, sõltumata õnnetuse toimumiskohast ja sellega seotud laeva(de) päritolust.

2.   Lisaks sellele otsustab juurdlusorgan, kas algatatakse mõne muu laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi ohutusjuurdlus.

Oma otsuses võtab juurdlusorgan arvesse õnnetuse või ohtliku juhtumi raskusastet, sellega seotud laeva ja/või lasti tüüpi ning selle võimalikkust, et ohutusjuurdluse tulemused aitavad vältida õnnetusi ja ohtlikke juhtumeid tulevikus.

3.   Juurdlust juhtiva liikmesriigi juurdlusorgan määrab koostöös muude oluliselt huvitatud riikide samaväärsete asutustega kindlaks ohutusjuurdluse teostamise sellise ulatuse ja korra, mis tunduvad kõige tõhusamad käesoleva direktiivi eesmärgi saavutamiseks ning õnnetuste ja ohtlike juhtumite vältimiseks tulevikus.

4.   Ohutusjuurdlusel järgitakse laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumite juurdluse ühise metoodika põhimõtteid, mis on välja töötatud määruse (EÜ) nr 1406/2002 artikli 2 punkti e alusel. Komisjon võtab nimetatud metoodika vastu või muudab seda seoses käesoleva direktiiviga.

Meede, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Komisjon ja liikmesriigid töötavad välja ohutusjuurdluste läbiviimise ja parimate tavade suunised, mida kasutatakse ühise metoodika rakendamisel. Neid suuniseid ajakohastatakse korrapäraselt, et võtta arvesse ohutusjuurdluste läbiviimisel saadud kogemusi.

5.   Ohutusjuurdlus algatatakse nii kiiresti kui praktiliselt võimalik pärast laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi toimumist.

Artikkel 6

Teavitamiskohustus

Liikmesriigid näevad oma õigussüsteemi raames ette, et vastutavad asutused ja/või kaasatud osapooled teavitavad viivitamata nende juurdlusorganit kõikidest käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvatest õnnetustest ja ohtlikest juhtumitest.

Artikkel 7

Ohutusjuurdluse juhtimine ja selles osalemine

1.   Liikmesriigid hoiduvad sama laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi puhul paralleelsete ohutusjuurdluste teostamisest. Nad hoiduvad võtmast meetmeid, mis võiksid käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluva ohutusjuurdluse läbiviimist põhjendamatult takistada, peatada või edasi lükata.

Juhul kui ohutusjuurdlust viivad läbi kaks või enam liikmesriiki, teevad asjaomased liikmesriigid koostööd, et leppida viivitamata kokku, millisest liikmesriigist saab juurdlust juhtiv liikmesriik. Nad teevad kõik jõupingutused selleks, et juurdlusmenetluste suhtes kokkuleppele jõuda. Nimetatud kokkuleppe raames on teistel oluliselt huvitatud riikidel ohutusjuurdlust läbiviiva liikmesriigiga võrdsed õigused ja võrdne juurdepääs tunnistajatele ja tõenditele. Samuti on neil õigus sellele, et juurdlust juhtiv liikmesriik võtaks nende seisukohta arvesse.

2.   Olenemata lõikest 1 vastutab iga liikmesriik ohutusjuurdluse teostamise ja teiste oluliselt huvitatud liikmesriikidega koostöö tegemise eest, kuni lepitakse ühiselt kokku, milline neist on juurdlust juhtiv riik.

3.   Ilma et see piiraks käesolevast direktiivist ja rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, võib liikmesriik iga üksikjuhtumi puhul eraldi ja vastastikusel kokkuleppel delegeerida teisele liikmesriigile ülesande juhtida ohutusjuurdlust või konkreetseid ülesandeid sellise juurdluse läbiviimiseks.

4.   Kui ro-ro-reisiparvlaev või kiirreisilaev on seotud laevaõnnetuse või ohtliku juhtumiga, algatab ohutusjuurdluse liikmesriik, kelle territoriaalmeres või sisevetes, nagu on määratletud UNCLOSis, laevaõnnetus või ohtlik juhtum toimus, või kui see toimus muudes vetes, algatab juurdluse liikmesriik, mida kõnealune parvlaev või reisilaev viimasena külastas. Kõnealune liikmesriik vastutab ohutusjuurdluse teostamise ja teiste oluliselt huvitatud liikmesriikidega koostöö tegemise eest, kuni lepitakse ühiselt kokku, milline neist on juurdlust juhtiv riik.

Artikkel 8

Juurdlusorganid

1.   Liikmesriigid tagavad, et ohutusjuurdluste eest vastutavad erapooletud alalised juurdlusorganid ja nõutava ettevalmistusega juurdlejad, kes on pädevad laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumitega seotud küsimustes.

Ohutusjuurdluse erapooletul viisil läbiviimiseks on juurdlusorgan organisatsiooniliselt, õigusliku struktuuri poolest ning otsustusprotsessis sõltumatu mis tahes osapoolest, kelle huvid võiksid olla vastuolus talle usaldatud ülesandega.

Sisemaal paiknevad liikmesriigid, kellel ei ole nende lipu all sõitvaid laevu, määravad artikli 5 lõike 1 punkti c kohases juurdluses osalemiseks sõltumatu kontrollkeskuse.

2.   Juurdlusorgan tagab, et juurdlejatel on oma tavaliste juurdlusülesannetega seotud valdkondades tööalased teadmised ja praktilised kogemused. Lisaks sellele tagab juurdlusorgan, et asjakohane teave on neile vajaduse korral hõlpsasti kättesaadav.

3.   Juurdlusorganile usaldatud tegevust võib laiendada meresõiduohutusega seotud andmete kogumisele ja analüüsimisele, eelkõige ennetaval eesmärgil niivõrd, kuivõrd see tegevus ei mõjuta nimetatud organi sõltumatust ega too kaasa vastutust õiguslikes, halduslikes või standardimisega seotud küsimustes.

4.   Tegutsedes oma õigussüsteemide raamistikus, tagavad liikmesriigid, et nende riikliku juurdlusorgani või mis tahes muu juurdlusorgani juurdlejatel, kellele on tehtud ülesandeks ohutusjuurdlust teostada, on vajaduse korral kohtuliku uurimise eest vastutavate asutustega koostöös õigus:

| a) | omada vaba juurdepääsu kõikidele asjakohastele piirkondadele või õnnetuse toimumiskohale, samuti mis tahes laevale, vrakile või rajatisele, sealhulgas lastile, seadmetele või rusudele; |
| --- | --- |

a)

omada vaba juurdepääsu kõikidele asjakohastele piirkondadele või õnnetuse toimumiskohale, samuti mis tahes laevale, vrakile või rajatisele, sealhulgas lastile, seadmetele või rusudele;

| b) | tagada tõendusmaterjalide loetelu kohene koostamine ja vraki, rusude või muude komponentide või ainete kontrollitud otsimine ja kõrvaldamine nende kontrollimise või analüüsimise eesmärgil; |
| --- | --- |

b)

tagada tõendusmaterjalide loetelu kohene koostamine ja vraki, rusude või muude komponentide või ainete kontrollitud otsimine ja kõrvaldamine nende kontrollimise või analüüsimise eesmärgil;

| c) | nõuda punktis b osutatud esemete kontrollimist või analüüsimist ning tagada vaba juurdepääs sellise kontrolli või analüüsi tulemustele; |
| --- | --- |

c)

nõuda punktis b osutatud esemete kontrollimist või analüüsimist ning tagada vaba juurdepääs sellise kontrolli või analüüsi tulemustele;

| d) | omada vaba juurdepääsu laeva, merereisi, lasti, laevapere või mis tahes muu isiku, eseme, tingimuse või asjaoluga seotud asjakohasele teabele ning salvestatud andmetele, sealhulgas reisiinfo salvesti andmetele, neid paljundada ja kasutada; |
| --- | --- |

d)

omada vaba juurdepääsu laeva, merereisi, lasti, laevapere või mis tahes muu isiku, eseme, tingimuse või asjaoluga seotud asjakohasele teabele ning salvestatud andmetele, sealhulgas reisiinfo salvesti andmetele, neid paljundada ja kasutada;

| e) | omada vaba juurdepääsu ohvrite surnukehade kontrollimistulemustele või ohvrite surnukehadest võetud proovide analüüsi tulemustele; |
| --- | --- |

e)

omada vaba juurdepääsu ohvrite surnukehade kontrollimistulemustele või ohvrite surnukehadest võetud proovide analüüsi tulemustele;

| f) | nõuda ja omada vaba juurdepääsu laeva käitamisega seotud isikute või muude asjaomaste isikute kontrollimise tulemustele või nendelt võetud proovide analüüsi tulemustele; |
| --- | --- |

f)

nõuda ja omada vaba juurdepääsu laeva käitamisega seotud isikute või muude asjaomaste isikute kontrollimise tulemustele või nendelt võetud proovide analüüsi tulemustele;

| g) | kuulata üle tunnistajad ilma selliste isikute kohalolekuta, kelle huvides võiks olla ohutusjuurdluse takistamine; |
| --- | --- |

g)

kuulata üle tunnistajad ilma selliste isikute kohalolekuta, kelle huvides võiks olla ohutusjuurdluse takistamine;

| h) | saada lipuriigi, laevaomanike, klassifikatsiooniühingute või muude asjaomaste osapoolte valduses olevaid kontrolliandmeid ja asjakohast teavet, kui need osapooled või nende esindajad asuvad asjaomases liikmesriigis; |
| --- | --- |

h)

saada lipuriigi, laevaomanike, klassifikatsiooniühingute või muude asjaomaste osapoolte valduses olevaid kontrolliandmeid ja asjakohast teavet, kui need osapooled või nende esindajad asuvad asjaomases liikmesriigis;

| i) | paluda liikmesriikide asjaomaste asutuste, sealhulgas lipu- ja sadamariigi laevakontrolliinspektorite, rannavalveametnike, laevaliikluse juhtimise keskuse operaatorite, otsingu- ja päästemeeskondade, lootside või muu sadama- või merenduspersonali abi. |
| --- | --- |

i)

paluda liikmesriikide asjaomaste asutuste, sealhulgas lipu- ja sadamariigi laevakontrolliinspektorite, rannavalveametnike, laevaliikluse juhtimise keskuse operaatorite, otsingu- ja päästemeeskondade, lootside või muu sadama- või merenduspersonali abi.

5.   Juurdlusorganitel võimaldatakse reageerida õnnetuseteatele viivitamata mis tahes ajal ning saada piisavaid vahendeid, et oma ülesannet sõltumatult täita. Selle organi juurdlejatele antakse selline pädevus, mis tagab neile vajaliku sõltumatuse.

6.   Peale laevaõnnetuste võib juurdlusorgan käesoleva direktiivi alusel teostada juurdlust ka muude juhtumite üle, tingimusel et sellised juurdlused ei ohusta tema sõltumatust.

Artikkel 9

Konfidentsiaalsus

Liikmesriigid tagavad oma õigussüsteemide raames, et järgmised andmed tehakse kättesaadavaks üksnes ohutusjuurdluse eesmärgil, välja arvatud juhul, kui liikmesriigi pädev asutus määrab, et andmete avaldamine kaalub üles riigisisese ja rahvusvahelise kahjuliku mõju, mida selline tegevus võib avaldada asjaomasele ohutusjuurdlusele või juurdlustele tulevikus:

| a) | kõik tunnistajate ütlused ja muud seletused, aruanded ja märkused, mille juurdlusorgan on salvestanud või saanud ohutusjuurdluse käigus; |
| --- | --- |

a)

kõik tunnistajate ütlused ja muud seletused, aruanded ja märkused, mille juurdlusorgan on salvestanud või saanud ohutusjuurdluse käigus;

| b) | ohutusjuurdluse käigus tunnistusi andnud isikute tuvastamist võimaldavad andmed; |
| --- | --- |

b)

ohutusjuurdluse käigus tunnistusi andnud isikute tuvastamist võimaldavad andmed;

| c) | andmed õnnetuse või ohtliku juhtumiga seotud isikute tervisliku seisundi kohta või muu isiklik teave. |
| --- | --- |

c)

andmed õnnetuse või ohtliku juhtumiga seotud isikute tervisliku seisundi kohta või muu isiklik teave.

Artikkel 10

Alaline koostööraamistik

1.   Liikmesriigid kehtestavad tihedas koostöös komisjoniga alalise koostööraamistiku, mis võimaldab nende vastavatel juurdlusorganitel teha omavahel koostööd niivõrd, kuivõrd see on vajalik käesoleva direktiivi eesmärgi saavutamiseks.

2.   Alalise koostööraamistiku töökord ja nõutav organisatsiooniline kord määratakse kindlaks vastavalt artikli 18 lõikes 2 osutatud regulatiivmenetlusele.

3.   Liikmesriikide juurdlusorganid lepivad alalise koostööraamistiku piires kokku eelkõige parimates koostööviisides, et:

| a) | võimaldada juurdlusorganitel jagada laevarusude ja -varustuse tehniliseks juurdluseks vajalikke seadmeid, vahendeid ja varustust ning muid ohutusjuurdlusega seotud esemeid, sealhulgas reisiinfo salvesti ja muude elektronseadiste andmetest väljavõtete tegemist ning teabe hindamist; |
| --- | --- |

a)

võimaldada juurdlusorganitel jagada laevarusude ja -varustuse tehniliseks juurdluseks vajalikke seadmeid, vahendeid ja varustust ning muid ohutusjuurdlusega seotud esemeid, sealhulgas reisiinfo salvesti ja muude elektronseadiste andmetest väljavõtete tegemist ning teabe hindamist;

| b) | teha tehnilist koostööd või jagada teadmisi, mida on vaja eriülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

b)

teha tehnilist koostööd või jagada teadmisi, mida on vaja eriülesannete täitmiseks;

| c) | saada ja jagada teavet, mis on vajalik selleks, et analüüsida õnnetuse andmeid ja anda ühenduse tasandil asjakohaseid ohutuse tagamise soovitusi; |
| --- | --- |

c)

saada ja jagada teavet, mis on vajalik selleks, et analüüsida õnnetuse andmeid ja anda ühenduse tasandil asjakohaseid ohutuse tagamise soovitusi;

| d) | koostada ühised põhimõtted, et jälgida ohutuse tagamise soovituste täitmist ning kohandada juurdlusmeetodeid vastavalt tehnika ja teaduse arengule; |
| --- | --- |

d)

koostada ühised põhimõtted, et jälgida ohutuse tagamise soovituste täitmist ning kohandada juurdlusmeetodeid vastavalt tehnika ja teaduse arengule;

| e) | kehtestada konfidentsiaalsusnõuded artiklis 9 osutatud tunnistajate ütluste ning töödeldud andmete ja muude dokumentide jagamiseks, sealhulgas suhetes kolmandate riikidega, järgides siseriiklikke eeskirju; |
| --- | --- |

e)

kehtestada konfidentsiaalsusnõuded artiklis 9 osutatud tunnistajate ütluste ning töödeldud andmete ja muude dokumentide jagamiseks, sealhulgas suhetes kolmandate riikidega, järgides siseriiklikke eeskirju;

| f) | korraldada vajaduse korral juurdlejate asjakohast koolitust; |
| --- | --- |

f)

korraldada vajaduse korral juurdlejate asjakohast koolitust;

| g) | edendada koostööd kolmandate riikide juurdlusorganitega ja rahvusvaheliste laevaõnnetuste juurdlusorganitega käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvates valdkondades; |
| --- | --- |

g)

edendada koostööd kolmandate riikide juurdlusorganitega ja rahvusvaheliste laevaõnnetuste juurdlusorganitega käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvates valdkondades;

| h) | anda ohutusjuurdlust läbiviivatele juurdlusorganitele mis tahes asjakohast teavet. |
| --- | --- |

h)

anda ohutusjuurdlust läbiviivatele juurdlusorganitele mis tahes asjakohast teavet.

Artikkel 11

Kulud

1.   Kui ohutusjuurdlusega tegelevad kaks või enam liikmesriiki, toimub vastav tegevus tasuta.

2.   Juhul, kui vajatakse ohutusjuurdluses mitteosaleva liikmesriigi abi, lepivad liikmesriigid kokku tekkinud kulude hüvitamise suhtes.

Artikkel 12

Koostöö oluliselt huvitatud kolmandate riikidega

1.   Liikmesriigid teevad võimalikult tihedat koostööd ohutusjuurdlusest oluliselt huvitatud kolmandate riikidega.

2.   Oluliselt huvitatud kolmandatel riikidel lubatakse vastastikusel kokkuleppel võtta osa liikmesriigi juhitava ohutusjuurdluse mis tahes etapist käesoleva direktiivi tingimuste kohaselt.

3.   Liikmesriigi osalemine oluliselt huvitatud kolmanda riigi poolt teostatavas ohutusjuurdluses ei piira ohutusjuurdluse teostamise ja sellest teavitamise kohustust vastavalt käesolevale direktiivile. Kui oluliselt huvitatud kolmas riik juhib ohutusjuurdlust, milles osaleb üks või mitu liikmesriiki, võivad liikmesriigid otsustada mitte viia läbi paralleelset juurdlust, eeldusel et kolmanda riigi juhitav ohutusjuurdlus viiakse läbi kooskõlas IMO laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeksiga.

Artikkel 13

Tõendite säilitamine

Liikmesriigid võtavad meetmeid tagamaks, et käesoleva direktiivi alusel õnnetuste ja ohtlike juhtumitega seotud osapooled teevad kõik võimaliku, et:

| a) | säilitada kaartidelt, logiraamatutest, elektrooniliste ja magnetsalvestuste teel, videokassettidelt, sealhulgas reisiinfo salvestitelt ja muudelt elektronseadistelt saadud teavet, mis on seotud õnnetusjuhtumi eelse, aegse ja järgse ajaga; |
| --- | --- |

a)

säilitada kaartidelt, logiraamatutest, elektrooniliste ja magnetsalvestuste teel, videokassettidelt, sealhulgas reisiinfo salvestitelt ja muudelt elektronseadistelt saadud teavet, mis on seotud õnnetusjuhtumi eelse, aegse ja järgse ajaga;

| b) | vältida sellise teabe ülekirjutamist või muul viisil muutmist; |
| --- | --- |

b)

vältida sellise teabe ülekirjutamist või muul viisil muutmist;

| c) | kaitsta häirete eest teisi seadmeid, mida võiks põhjendatult pidada õnnetusjuhtumi ohutusjuurdlusel asjakohasteks; |
| --- | --- |

c)

kaitsta häirete eest teisi seadmeid, mida võiks põhjendatult pidada õnnetusjuhtumi ohutusjuurdlusel asjakohasteks;

| d) | kiiresti koguda ja säilitada kõik ohutusjuurdluse jaoks vajalikud tõendid. |
| --- | --- |

d)

kiiresti koguda ja säilitada kõik ohutusjuurdluse jaoks vajalikud tõendid.

Artikkel 14

Õnnetusjuhtumi kokkuvõte

1.   Käesoleva direktiivi alusel läbiviidud ohutusjuurdluse lõppemisel avaldatakse kokkuvõte, mille vormi määrab kindlaks pädev juurdlusorgan ning mis on kooskõlas I lisa asjakohaste jaotistega.

Juurdlusorganid võivad otsustada, et ohutusjuurdluse puhul, mis ei ole seotud väga raske laevaõnnetusega ning mille tulemused ei võimalda vältida tulevikus toimuvaid õnnetusi ja ohtlikke juhtumeid, avaldatakse lihtsustatud kokkuvõte.

2.   Juurdlusorganid püüavad teha lõikes 1 osutatud kokkuvõtted üldsusele kättesaadavaks 12 kuu jooksul õnnetuse toimumise päevast. Kui lõppkokkuvõtet ei ole võimalik selle aja jooksul koostada, avaldatakse vahekokkuvõte 12 kuu jooksul õnnetuse toimumise päevast.

3.   Juurdlust juhtiva liikmesriigi juurdlusorgan saadab komisjonile lihtsustatud, lõpp- või vahekokkuvõtte koopia. Selles võetakse arvesse komisjoni võimalikke märkusi selle kohta, kuidas parandada lõppkokkuvõtete toimetuskvaliteeti nii, et see aitaks kaasa käesoleva direktiivi eesmärgi saavutamisele.

Artikkel 15

Ohutuse tagamise soovitused

1.   Liikmesriigid tagavad, et adressaadid võtavad juurdlusorganite esitatud ohutuse tagamise soovitusi nõuetekohaselt arvesse ning vajaduse korral võtavad piisavaid järelmeetmeid vastavalt ühenduse ja rahvusvahelisele õigusele.

2.   Vajaduse korral esitab juurdlusorgan või komisjon ohutuse tagamise soovitusi andmete abstraktse analüüsi põhjal.

3.   Ohutuse tagamise soovitust ei või mingil juhul kasutada õnnetuse eest vastutuse või süü kindlaksmääramiseks.

Artikkel 16

Varajase hoiatamise süsteem

Ilma et see piiraks liikmesriigi juurdlusorgani õigust anda varajast hoiatusteadet, teavitab ta ohutusjuurdluse mis tahes etapil, kui ta leiab, et ühenduse tasandil tuleb uute õnnetuste ohu vältimiseks viivitamatult tegutseda, viivitamata komisjoni varajase hoiatamise vajadusest.

Komisjon väljastab vajaduse korral hoiatusteate kõikidele teiste liikmesriikide vastutavatele asutustele, meretranspordisektorile ja teistele asjaomastele osapooltele.

Artikkel 17

Euroopa laevaõnnetuste andmebaas

1.   Laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumite andmed salvestatakse ja neid analüüsitakse komisjoni poolt loodavas Euroopa elektroonilises andmebaasis, mida tuntakse kui Euroopa laevaõnnetuste teabeplatvormi (EMCIP).

2.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni asutustest, kellel on juurdepääs nimetatud andmebaasile.

3.   Liikmesriikide juurdlusorganid teatavad komisjonile laevaõnnetustest ja ohtlikest juhtumitest II lisas esitatud vorminõuete kohaselt. Samuti esitavad nad EMCIPi andmebaasi süsteemi kohaselt komisjonile ka ohutusjuurdluste tulemusel saadud andmed.

4.   Komisjon ja liikmesriigid töötavad välja andmebaasi süsteemi ning meetodi andmete esitamiseks sobiva tähtaja jooksul.

Artikkel 18

Komitee

1.   Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 2099/2002 (10) asutatud laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS).

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kaks kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 19

Muutmisvolitused

Komisjon võib käesolevas direktiivis kasutatud mõisteid ning viiteid ühenduse ja IMO õigusaktidele ajakohastada vastavalt ühenduse või IMO jõustunud meetmetele käesoleva direktiivi sätete piires.

Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Komisjon võib vastavalt samale menetlusele muuta ka lisasid.

IMO laevaõnnetuste ja intsidentide uurimise koodeksi muudatused võib käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja jätta vastavalt määruse (EÜ) nr 2099/2002 artiklile 5.

Artikkel 20

Täiendavad meetmed

Käesoleva direktiivi sätted ei keela liikmesriikidel võtta täiendavaid meetmeid mereohutuse kohta, mida käesolev direktiiv ei hõlma, tingimusel et sellised meetmed ei ole vastuolus käesoleva direktiiviga ega raskenda selle eesmärgi saavutamist.

Artikkel 21

Karistused

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende rakendamine. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Artikkel 22

Kehtivate õigusaktide muudatused

1.   Direktiivi 1999/35/EÜ artikkel 12 jäetakse välja.

2.   Direktiivi 2002/59/EÜ artikkel 11 jäetakse välja.

Artikkel 23

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ... (11).

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 24

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 25

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 318, 23.12.2006, lk 195.

1

(2)  ELT C 229, 22.9.2006, lk 38.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 25. aprilli 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 6. juuni 2008. aasta ühine seisukoht ja Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

3

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 730.

4

(5)  EÜT L 138, 1.6.1999, lk 1. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/84/EÜ (EÜT L 324, 29.11.2002, lk 53).

5

(6)  EÜT L 208, 5.8.2002, lk 10.

6

(7)  EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1891/2006 (ELT L 394, 30.12.2006, lk 1).

7

(8)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

8

(9)  ELT L 321, 31.12.2003, lk 1.

9

(10)  EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 93/2007 (ELT L 22, 31.1.2007, lk 12).

10

(11)  24 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

11

---

I LISA

OHUTUSJUURDLUSE KOKKUVÕTTE SISU

Eessõna

Kokkuvõtte eessõnas määratakse kindlaks ohutusjuurdluse ainus eesmärk, nimelt et ohutuse tagamise soovitus ei anna mingil juhul alust vastutuse või süü eeldamiseks ning et juurdluskokkuvõte ei ole ei sisult ega stiililt koostatud kavatsusega kasutada seda kohtumenetluses.

(Juurdluskokkuvõttes ei tohiks viidata tunnistajate ütlustele ega kokku viia kokkuvõttes mainitud isikuid ohutusjuurdluse käigus tunnistusi andnud isikutega.)

1.   Lühikokkuvõte

Selles osas kirjeldatakse laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi põhilisi asjaolusid: mis juhtus, millal, kus ja kuidas see juhtus; ning märgitakse, kas see põhjustas surmajuhtumeid, vigastusi, kahjustas laevu, lasti, kolmandaid isikuid või keskkonda.

2.   Faktiline teave

Selles osas esitatakse punkthaaval piisav teave, mida juurdlusorgan käsitab faktilisena, ning põhjendatakse analüüsi ja hõlbustatakse mõistmist.

Kõnealused punktid sisaldavad eelkõige järgmist teavet:

| 2.1 | Laevaandmed:
  lipp/register;
  identifitseerimisandmed;
  põhiandmed;
  omandiline kuuluvus ja juhtkond;
  andmed konstruktsiooni kohta;
  minimaalne ohutu mehitatus;
  lubatud last. |
| --- | --- |

2.1

Laevaandmed:

lipp/register;

identifitseerimisandmed;

põhiandmed;

omandiline kuuluvus ja juhtkond;

andmed konstruktsiooni kohta;

minimaalne ohutu mehitatus;

lubatud last.

| 2.2 | Andmed merereisi kohta:
  külastatavad sadamad;
  merereisi tüüp;
  teave lasti kohta;
  mehitatus. |
| --- | --- |

2.2

Andmed merereisi kohta:

külastatavad sadamad;

merereisi tüüp;

teave lasti kohta;

mehitatus.

| 2.3 | Teave laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi kohta:
  laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi tüüp;
  kuupäev ja kellaaeg;
  laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi toimumiskoht ja selle koordinaadid;
  välis- ja sisekeskkond;
  laeva käitamine ja merereisi etapp;
  koht pardal;
  andmed inimtegurite kohta;
  tagajärjed (inimestele, laevale, lastile, keskkonnale, muule). |
| --- | --- |

2.3

Teave laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi kohta:

laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi tüüp;

kuupäev ja kellaaeg;

laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi toimumiskoht ja selle koordinaadid;

välis- ja sisekeskkond;

laeva käitamine ja merereisi etapp;

koht pardal;

andmed inimtegurite kohta;

tagajärjed (inimestele, laevale, lastile, keskkonnale, muule).

| 2.4 | Maal asuva asutuse kaasamine ja reageerimine hädakutsele:
  keda kaasati;
  kasutatud vahendid;
  reageerimise kiirus;
  võetud meetmed;
  saadud tulemused. |
| --- | --- |

2.4

Maal asuva asutuse kaasamine ja reageerimine hädakutsele:

keda kaasati;

kasutatud vahendid;

reageerimise kiirus;

võetud meetmed;

saadud tulemused.

3.   Kirjeldus

Selles osas esitatakse laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi kulg selle ajalises järgnevuses ning kirjeldatakse laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi ajal aset leidnud, sellele eelnenud ja järgnenud sündmusi ja kõike laevaõnnetuse või ohtliku juhtumiga seotut (nt isikud, materjal, keskkond, seadmed või välismõjurid). Kirjeldusega hõlmatud ajavahemik sõltub laevaõnnetust või ohtlikku juhtumit vahetult mõjutanud õnnetusjuhtumite toimumise ajast. Selles osas esitatakse ka kõik läbiviidud ohutusjuurdluse asjakohased üksikasjad, kaasa arvatud kontrollimiste ja analüüside tulemused.

4.   Analüüs

Analüüsi osas analüüsitakse punkthaaval iga õnnetusjuhtumit eraldi ning esitatakse märkused ohutusjuurdluse käigus teostatud asjakohaste kontrollimiste või analüüside tulemuste kohta ning kõigi ohutusmeetmete kohta, mis võisid olla juba võetud laevaõnnetuste vältimiseks.

Kõnealused punktid peaksid käsitlema näiteks järgmisi teemasid:

| — | õnnetusjuhtumi taust ja ümbrus; |
| --- | --- |

—

õnnetusjuhtumi taust ja ümbrus;

| — | ebaõige inimtegevus ja tegevusetus, juhtumid, mis on seotud ohtlike materjalide, keskkonnamõju, seadmete rikete ja välismõjutustega; |
| --- | --- |

—

ebaõige inimtegevus ja tegevusetus, juhtumid, mis on seotud ohtlike materjalide, keskkonnamõju, seadmete rikete ja välismõjutustega;

| — | kaasaaitavad tegurid, sealhulgas inimtegevus, pardatoimingud, maapealne juhtimine või õigusnormide mõju. |
| --- | --- |

—

kaasaaitavad tegurid, sealhulgas inimtegevus, pardatoimingud, maapealne juhtimine või õigusnormide mõju.

Analüüs ja märkused võimaldavad kokkuvõttes jõuda loogiliste järeldusteni ning välja selgitada kõik kaasaaitavad tegurid, sealhulgas need, millega kaasneb risk ja mille puhul peetakse olemasolevaid õnnetusjuhtumi vältimise ja/või selle tagajärgede ärahoidmise või minimeerimise vastuabinõusid ebapiisavateks või puuduvateks.

5.   Järeldused

Selles osas kirjeldatakse väljaselgitatud kaasaaitavaid tegureid ja puuduvaid või ebapiisavaid vastuabinõusid (materiaalsed, funktsionaalsed, sümboolsed või menetluslikud), mille suhtes tuleks välja töötada ohutusmeetmed laevaõnnetuste vältimiseks.

6.   Ohutuse tagamise soovitused

Vajaduse korral sisaldab see kokkuvõtte osa analüüsi ja järelduste põhjal tehtavaid ohutuse tagamise soovitusi, mis on seotud kindla valdkonnaga nagu õigusaktid, projekteerimine, toimingud, kontroll, juhtimine, töötervishoid ja tööohutus, koolitus, parandustööd, hooldus, maapealne abi ja hädaolukordadele reageerimine.

Ohutuse tagamise soovitused adresseeritakse neile, kes oskavad neid kõige paremini rakendada, näiteks laevaomanikud, juhtkond, tunnustatud organisatsioonid, merendusametkonnad, laevaliikluse juhtimise keskused, merepäästeteenistused, rahvusvahelised mereorganisatsioonid ja Euroopa institutsioonid, eesmärgiga vältida laevaõnnetusi.

See osa sisaldab ka kõiki võimalikke ajutisi ohutuse tagamise soovitusi, mis on antud ohutusjuurdluse käigus, ning kõiki ohutusjuurdluse käigus võetud ohutuse tagamise meetmeid.

7.   Lisad

Vajaduse korral lisatakse kokkuvõttele mitteammendav nimekiri järgmistest andmetest kirjalikus ja/või elektroonilises vormis:

| — | fotod, videod, helisalvestused, kaardid, joonised; |
| --- | --- |

—

fotod, videod, helisalvestused, kaardid, joonised;

| — | kohaldatavad standardid; |
| --- | --- |

—

kohaldatavad standardid;

| — | kasutatud tehnilised mõisted ja lühendid; |
| --- | --- |

—

kasutatud tehnilised mõisted ja lühendid;

| — | ohutuse eriuuringud; |
| --- | --- |

—

ohutuse eriuuringud;

| — | muu teave. |
| --- | --- |

—

muu teave.

---

II LISA

LAEVAÕNNETUSEST VÕI OHTLIKUST JUHTUMIST TEAVITAMISEL ESITATAVAD ANDMED

(Euroopa laevaõnnetuste teabeplatvormi osa)

| Märkus: | allajoonitud numbrite puhul tuleb esitada andmed iga laeva kohta, kui laevaõnnetuse või ohtliku juhtumiga on seotud rohkem kui üks laev.






  01. | Vastutav liikmesriik/kontaktisik |
| --- | --- | --- |
| 02. | Liikmesriigi juurdleja |
| 03. | Liikmesriigi roll |
| 04. | Mõjutatud rannikuäärne riik |
| 05. | Oluliselt huvitatud riikide arv |
| 06. | Oluliselt huvitatud riigid |
| 07. | Teavitav ametkond |
| 08. | Teavitamise kellaaeg |
| 09. | Teavitamise kuupäev |
| 10. | Laeva nimi |
| 11. | Laeva IMO number/kutsung |
| 12. | Laeva lipp |
| 13. | Laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi tüüp |
| 14. | Laevatüüp |
| 15. | Laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi kuupäev |
| 16. | Laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi kellaaeg |
| 17. | Koordinaadid: laiuskraad |
| 18. | Koordinaadid: pikkuskraad |
| 19. | Laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi toimumiskoht |
| 20. | Lähtesadam |
| 21. | Sihtsadam |
| 22. | Liikluseraldusskeem |
| 23. | Merereisi etapp |
| 24. | Laeva käitamine |
| 25. | Koht pardal |
| 26. | Inimohvrid:






  — | Laevapere |

Märkus:

allajoonitud numbrite puhul tuleb esitada andmed iga laeva kohta, kui laevaõnnetuse või ohtliku juhtumiga on seotud rohkem kui üks laev.

01.

Vastutav liikmesriik/kontaktisik

02.

Liikmesriigi juurdleja

03.

Liikmesriigi roll

04.

Mõjutatud rannikuäärne riik

05.

Oluliselt huvitatud riikide arv

06.

Oluliselt huvitatud riigid

07.

Teavitav ametkond

08.

Teavitamise kellaaeg

09.

Teavitamise kuupäev

10.

Laeva nimi

11.

Laeva IMO number/kutsung

12.

Laeva lipp

13.

Laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi tüüp

14.

Laevatüüp

15.

Laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi kuupäev

16.

Laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi kellaaeg

17.

Koordinaadid: laiuskraad

18.

Koordinaadid: pikkuskraad

19.

Laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi toimumiskoht

20.

Lähtesadam

21.

Sihtsadam

22.

Liikluseraldusskeem

23.

Merereisi etapp

24.

Laeva käitamine

25.

Koht pardal

26.

Inimohvrid:

—

Laevapere

| — | Reisijad |
| --- | --- |

—

Reisijad

| — | Muu |
| --- | --- |

—

Muu

27.

Rasked vigastused:

| — | Laevapere |
| --- | --- |

—

Laevapere

| — | Reisijad |
| --- | --- |

—

Reisijad

| — | Muu |
| --- | --- |

—

Muu

28.

Reostus

29.

Laevale tekitatud kahju

30.

Lastile tekitatud kahju

31.

Muu kahju

32.

Laevaõnnetuse või ohtliku juhtumi lühikirjeldus

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

Kaasotsustamismenetluse raames (EÜ asutamislepingu artikkel 251) saavutas nõukogu 7. juunil 2007. aastal poliitilise kokkuleppe direktiivi eelnõu suhtes, millega kehtestatakse meretranspordi sektoris toimunud õnnetusjuhtumite juurdluse aluspõhimõtted ning muudetakse direktiive 1999/35/EÜ ja 2002/59/EÜ (1). Pärast õiguskeelelist viimistlemist võttis nõukogu ühise seisukoha vastu 6. juunil 2008.

Oma seisukoha vastuvõtmisel võttis nõukogu arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, mis võeti vastu esimesel lugemisel 25. aprillil 2007 (2), ning Majandus- ja Sotsiaalkomitee (3) ja Regioonide Komitee arvamust (4). Lisaks võttis nõukogu arvesse kavandatud direktiivi läbivaatamise ajal komisjoni poolt läbi viidud mõju-uuringut.

Ettepaneku eesmärk on suurendada turvalisust, kehtestades selleks kogu ühendust hõlmavad selged eeskirjad sõltumatute tehniliste juurdluste teostamiseks pärast laevaõnnetusi ja ohtlikke juhtumeid. Selliste tehniliste juurdluste eesmärk ei ole tsiviil- või kriminaalvastutuse väljaselgitamine, vaid laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumite asjaolude ja põhjuste kindlakstegemine, et nendest võimalikult palju õppida. Ettepanek on koostatud rahvusvahelise mereõiguse norme arvestades ning Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumite juurdluse koodeksi mõisteid ning soovitusi järgides.

II.   ÜHISE SEISUKOHA ANALÜÜS

Nõukogu nõustub komisjoni ettepaneku eesmärgi ja enamiku põhielementidega, millega nähakse ette asjakohane mehhanism õnnetuste ja ohtlike juhtumitega seotud piisava tagasiside kindlustamiseks, et ennetada edasisi õnnetusi. Nõukogu poolt vastu võetud lähenemisviis tingis siiski vajaduse teha tekstis mõningaid muudatusi, eelkõige pidades silmas juurdlusorgani sõltumatuse ja otsustusõiguse tagamist.

Kavandatud direktiivi läbivaatamisel nõukogu organites peeti olulisemateks alljärgnevaid küsimusi, mis leiavad kajastamist ka nõukogu ühises seisukohas.

Nõukogu on seisukohal, et õigusakti laadi arvestades peaks liikmesriikidele ning eelkõige nende vastavatele juurdlusorganitele jääma teatav paindlikkus ja otsustusõigus seoses ohutusjuurdluste läbiviimisega. Erinevalt algsest ettepanekust, milles nähti ette kohustuslik ohutusjuurdlus väga raskete ja raskete laevaõnnetuste ning ohtlike juhtumite puhul, on nõukogus kokku lepitud tekstis ohutusjuurdluse läbiviimise kohustus piiratud väga raskete laevaõnnetuste ja väga ohtlike juhtumitega ning kõigi muude laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumite puhul tuleb juurdlusorganil otsustada, kas teostada ohutusjuurdlus või mitte, võttes eelkõige arvesse laevaõnnetuse ja ohtliku juhtumi raskusastet ning sellest saadavaid võimalikke õppetunde. Lisaks on nõukogu seisukohal, et puudub vajadus eraldi viidata hädasignaalidele kui ohutusjuurdlust nõudvate ohtlike juhtumite eriliigile.

Raudteesektori eeskuju järgides (5) peab nõukogu lisaks asjakohaseks rõhutada seda, et ohutusjuurdluse erapooletul viisil läbiviimiseks on juurdlusorgan organisatsiooniliselt, õigusliku struktuuri poolest ning otsustusprotsessis sõltumatu mis tahes osapoolest, kelle huvid võiksid olla vastuolus talle usaldatud ülesandega. See tähendab, et vastavalt oma halduskorraldusele moodustab iga liikmesriik riikliku asutusena juurdlusorgani, millel on sisemiseks toimimiseks võimalikult suur autonoomia. Nimetatud asutus võib tegutseda suurema üksuse, nagu ministeeriumi või ameti juures, kuid asutuse tööd reguleerivad sätted, mis tagavad selle sõltumatuse eelkõige muudest haldusasutustest, kellel võib olla huvi mõne laevaõnnestuse vastu. Proportsionaalsuse põhimõttest lähtuvalt määravad liikmesriigid, kellel ei ole nende lipu all sõitvaid laevu, oma oluliste huvidega seotud ohutusjuurdluses osalemiseks sõltumatu kontrollkeskuse.

Vastavalt ühenduse õiguses sätestatud nõuetele seoses ohutusjuurdlustega õhutranspordi ja raudteetranspordi sektoris nõustub nõukogu Euroopa Parlamendiga, et ohutusjuurdlused tuleb eristada kriminaaljuurdlustest ja muudest menetlustest, mille eesmärk on vastutuse ja süü kindlaksmääramine. Ühise seisukoha tekstis sätestatakse, et kõnealuse direktiivi kohastel juurdlustel ei ole muud eesmärki peale laevaõnnetuse põhjuste kindlakstegemise. Kooskõlas IMO laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumite juurdluse koodeksiga sätestatakse samal ajal, et juurdlusorgan ei tohiks hoiduda täielikust teavitamisest põhjusel, et juurdluse tulemused võivad osutada süüle või vastutusele. Kui siseriiklikus õiguses ei ole ette nähtud ohutusjuurdluse selget eristamist kriminaal- ja muudest haldusjuurdlusest, peavad liikmesriigid ohutusjuurdluse õigusliku staatuse määratlemisega tagama selle, et ohutusjuurdlus viiakse läbi võimalikult tõhusalt ja kiiresti ning seda ei välistata ega katkestata põhjendamatult muude juurdluste tõttu.

Oma ühises seisukohas laiendab nõukogu direktiivi kohaldamisala väikestele kalalaevadele, mille pikkus ületab 15 meetrit, erinevalt algses ettepanekus sisaldunud laevadest pikkusega üle 24 meetri. Selle põhjuseks on järjepidevuse säilitamine nõukogu ühise seisukohaga, milles käsitletakse eelnõud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiivi 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem. Nimetatud direktiivi eelnõu kohaselt peavad sellised laevad olema varustatud automaatse identifitseerimissüsteemiga (AIS), et parandada nende jälgimise võimalusi ja muuta need tiheda laevaliikluse oludes turvalisemaks. Seetõttu peaks laevaõnnetuste juurdlust käsitlev direktiiv hõlmama ka neid laevu.

Seoses laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumite juurdlusmetoodikaga peab nõukogu asjakohaseks suurema paindlikkuse võimaldamist, kehtestades samas pideva kogemustevahetuse alused. Algse ettepanekuga võrreldes on liikmesriikidel suurem vabadus ühise metoodika põhimõtete rakendamiseks, mis töötatakse välja koostöös Euroopa Meresõiduohutuse Ametiga ja võetakse vastu kontrolliga regulatiivmenetluse alusel. Ohutusjuurdluste teostamise kogemustele tuginedes töötavad komisjon ja liikmesriigid samal ajal välja suunised ühise metoodika rakendamiseks kasutatavate protsesside ja parimate tavade kohta.

III.   MUUDATUSETTEPANEKUD

Ühise seisukoha kokku leppimisel võttis nõukogu arvesse Euroopa Parlamendi poolt ettepaneku esimesel lugemisel väljendatud seisukohti. Ühises seisukohas on kajastatud Euroopa Parlamendi arvamuse järgmised elemendid (mõned neist osaliselt või põhimõtteliselt): muudatusettepanekud 3, 9, 10, 11, 22 ja 23.

Kuid paljud muud muudatusettepanekuid olid nõukogule vastuvõetamatud. Muudatusettepanekute 2 ja 19 puhul leiab nõukogu, et ühine metoodika ei peaks käsitlema ohutusjuurdluste tulemusi, vaid keskenduma pigem menetluslikele aspektidele. Muudatusettepanekud 5 ja 8 ei vasta nõukogu arvates tema lähenemisviisile kriminaal- ja tehnilise juurdluse eristamise põhimõtte kohta. Muudatusettepanekud 7 ja 20 on vastuvõetamatud, sest nõukogu arvates ei ole Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (EMSA) pädevuse määratlemine kõnealuses direktiivis asjakohane. Muudatusettepanekud 12 ja 13 kitsendaksid juurdlusorgani töömeetodeid või on liiga ettekirjutavad. Muudatusettepanekud 14 ja 26 on vastuvõetamatud, sest nõukogu omistab suurt tähtsust juurdlusorgani erapooletuse põhimõttele ning on seisukohal, et igal liikmesriigil on õigus luua kõnealune asutus kooskõlas oma haldusstruktuuriga. Muudatusettepanek 16 ei ole kooskõlas siseriikliku õigusega arvestamise vajadusega.

Ülejäänud muudatusettepanekud (4, 6, 15, 17, 18 ja 24) lükati tagasi kas seetõttu, et need ei ole täiesti selged või ei vasta nõukogu lähenemisviisile kokkuvõtliku teksti esitamiseks.

IV.   JÄRELDUS

Nõukogu on arvamusel, et ühise seisukoha tekst on asjakohane ja tasakaalustatud. Nõukogu jagab Euroopa Parlamendi eesmärki kehtestada raamistik, mis tagaks laevaõnnetuste ja ohtlike juhtumitega seotud ohutusjuurdluste kiire läbiviimise. Ühine seisukoht sisaldab mõningaid Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel vastu võetud muudatusettepanekuid.

Nõukogu kinnitab veel kord oma valmisolekut alustada Euroopa parlamendiga läbirääkimisi kõnealuse teksti üle, et jõuda võimalikult kiiresti kokkuleppele.

---

(1)  Komisjon edastas oma ettepaneku 13. veebruaril 2006.

(2)  Dok 8724/07 CODEC 389 MAR 28 ENV 206 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(3)  CESE 1177/2006, 13.9.2006 (ELT C 318, 23.12.2006, lk 195–201).

(4)  CdR 43/2006, 15.6.2006 (ELT C 229, 22.9.2006, lk 38).

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/49/EÜ (ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv)) artikkel 21 (ELT L 164, 30.4.2004).

---