# Euroopa Liidu C 241/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 241 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. köide20. september 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 241

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. köide20. september 2008

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Nõukogu |
| 2008/C 241/01 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 16. mai 2007. aasta resolutsioon noorte vabatahtliku tegevuse ühiseesmärkide rakendamise kohta | 1 |
| | ARVAMUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 241/02 | Komisjoni arvamus, 19. september 2008, Prantsusmaal asuva Flamanville'i EPR reaktori (üksus 3) radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37 | 7 |
| 2008/C 241/03 | Komisjoni arvamus, 19. september 2008, Prantsusmaal asuva Flamanville'i tuumaelektrijaama (üksused 1 ja 2) radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise muudetud kava kohta vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37 | 8 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

2008/C 241/01

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 16. mai 2007. aasta resolutsioon noorte vabatahtliku tegevuse ühiseesmärkide rakendamise kohta

1

ARVAMUSED

Komisjon

2008/C 241/02

Komisjoni arvamus, 19. september 2008, Prantsusmaal asuva Flamanville'i EPR reaktori (üksus 3) radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37

7

2008/C 241/03

Komisjoni arvamus, 19. september 2008, Prantsusmaal asuva Flamanville'i tuumaelektrijaama (üksused 1 ja 2) radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise muudetud kava kohta vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37

8

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2008/C 241/04 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid | 9 |
| 2008/C 241/05 | Prantsusmaa poolne avaliku teenindamise kohustuse muutmine regulaarlennuliinidel ühelt poolt Ajaccio, Bastia, Calvi ja Figari ning teiselt poolt Marseille, Nice'i ja Pariisi (Orly) vahel (
  1
  ) | 11 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2008/C 241/04

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

9

2008/C 241/05

Prantsusmaa poolne avaliku teenindamise kohustuse muutmine regulaarlennuliinidel ühelt poolt Ajaccio, Bastia, Calvi ja Figari ning teiselt poolt Marseille, Nice'i ja Pariisi (Orly) vahel (
  1
  )

1

11

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2008/C 241/06 | Euro vahetuskurss | 12 |
| 2008/C 241/07 | Regionaalabi suunised aastateks 2007–2013 — Regionaalabi kaart: Prantsusmaa (ELT C 54, 4.3.2006, lk 13) (
  1
  ) | 13 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2008/C 241/08 | Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 | 15 |
| 2008/C 241/09 | Komisjoni teatis vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud menetlusele — Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuteenuse osutamiseks lennuliinidel Crotone–Milano Linate ja Milano Linate–Crotone ning Crotone–Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino–Crotone (
  1
  ) | 20 |
| 2008/C 241/10 | Komisjoni teatis vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud menetlusele — Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuteenuse osutamiseks lennuliinil Albenga–Rooma Fiumicino — Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuteenuse osutamiseks lennuliinidel Albenga–Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino–Albenga (
  1
  ) | 23 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2008/C 241/06

Euro vahetuskurss

12

2008/C 241/07

Regionaalabi suunised aastateks 2007–2013 — Regionaalabi kaart: Prantsusmaa (ELT C 54, 4.3.2006, lk 13) (
  1
  )

1

13

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2008/C 241/08

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

15

2008/C 241/09

Komisjoni teatis vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud menetlusele — Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuteenuse osutamiseks lennuliinidel Crotone–Milano Linate ja Milano Linate–Crotone ning Crotone–Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino–Crotone (
  1
  )

1

20

2008/C 241/10

Komisjoni teatis vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud menetlusele — Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuteenuse osutamiseks lennuliinil Albenga–Rooma Fiumicino — Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuteenuse osutamiseks lennuliinidel Albenga–Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino–Albenga (
  1
  )

1

23

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 241/11 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5299 — Deutsche Bank/Goldman Sachs/Befraco) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 26 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2008/C 241/11

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5299 — Deutsche Bank/Goldman Sachs/Befraco) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

26

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2008/C 241/12 | Komisjoni teatise (mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/37/EÜ (masinaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) rakendamisega) parandus (ELT C 215, 22.8.2008) | 27 |
| 2008/C 241/13 | Parandus, mis tehakse hanketeates, mille Portugal avaldab nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punkti d kohaselt rahvusvahelise avaliku hankemenetluse raames regulaarlendude korraldamiseks liinil Lissabon–Vila Real–Bragança–Vila Real–Lissabon — P-Lissabon: regulaarlendude korraldamine (ELT C 219, 28.8.2008) | 27 |

Parandused

2008/C 241/12

Komisjoni teatise (mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/37/EÜ (masinaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) rakendamisega) parandus (ELT C 215, 22.8.2008)

(ELT C 215, 22.8.2008)

27

2008/C 241/13

Parandus, mis tehakse hanketeates, mille Portugal avaldab nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punkti d kohaselt rahvusvahelise avaliku hankemenetluse raames regulaarlendude korraldamiseks liinil Lissabon–Vila Real–Bragança–Vila Real–Lissabon — P-Lissabon: regulaarlendude korraldamine (ELT C 219, 28.8.2008)

(ELT C 219, 28.8.2008)

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

| 20.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 241/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 241/1

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 16. mai 2007. aasta resolutsioon noorte vabatahtliku tegevuse ühiseesmärkide rakendamise kohta

(2008/C 241/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

ARVESTADES, ET:

| (1) | Nõukogu võttis oma 27. juuni 2002. aasta resolutsiooniga (1) vastu avatud koordinatsioonimeetodi, mis on Euroopa noortevaldkonna koostöö uueks raamistikuks, ning kinnitas komisjoni 2001. aasta novembri valges raamatus „Uus hoog Euroopa noortele” esiletoodud noortevaldkonna neli temaatilist prioriteetset valdkonda, milleks on osalus, teavitamine, vabatahtlik tegevus ning noorte parem mõistmine ja tundmine. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis oma 27. juuni 2002. aasta resolutsiooniga (1) vastu avatud koordinatsioonimeetodi, mis on Euroopa noortevaldkonna koostöö uueks raamistikuks, ning kinnitas komisjoni 2001. aasta novembri valges raamatus „Uus hoog Euroopa noortele” esiletoodud noortevaldkonna neli temaatilist prioriteetset valdkonda, milleks on osalus, teavitamine, vabatahtlik tegevus ning noorte parem mõistmine ja tundmine.

| (2) | Nõukogu võttis oma 25. novembri 2003. aasta resolutsioonis (2) vastu kahe esimese prioriteedi (noorte osalus ja teavitamine) ühised eesmärgid. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis oma 25. novembri 2003. aasta resolutsioonis (2) vastu kahe esimese prioriteedi (noorte osalus ja teavitamine) ühised eesmärgid.

| (3) | Euroopa vabatahtlik teenistus on olnud programmi „Noored” meede alates 1996. aastast ning kvaliteedi mudel rahvusvahelise vabatahtliku teenistuse jaoks, mis võimaldab noortel tegutseda vabatahtlikus teenistuses mitmetes valdkondades, edendades seeläbi nende solidaarsust, kodanikuaktiivsust ja vastastikust mõistmist. käimasoleva programmiga „Aktiivsed noored” tugevdati kõnealust meedet. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa vabatahtlik teenistus on olnud programmi „Noored” meede alates 1996. aastast ning kvaliteedi mudel rahvusvahelise vabatahtliku teenistuse jaoks, mis võimaldab noortel tegutseda vabatahtlikus teenistuses mitmetes valdkondades, edendades seeläbi nende solidaarsust, kodanikuaktiivsust ja vastastikust mõistmist. käimasoleva programmiga „Aktiivsed noored” tugevdati kõnealust meedet.

| (4) | Komisjon pakkus oma 30. aprilli 2004. aasta teatises (3) välja noorte vabatahtliku tegevuse ühiseesmärgid, mis tuginevad liikmesriikide poolt komisjoni küsimustikus antud vastustele ning noortega peetud konsultatsioonidele. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon pakkus oma 30. aprilli 2004. aasta teatises (3) välja noorte vabatahtliku tegevuse ühiseesmärgid, mis tuginevad liikmesriikide poolt komisjoni küsimustikus antud vastustele ning noortega peetud konsultatsioonidele.

| (5) | Nõukogu võttis oma 15. novembri 2004. aasta resolutsioonis (4) vastu noorte vabatahtliku tegevuse ühiseesmärgid, st arendada, hõlbustada, edendada ja tunnustada vabatahtlikku tegevust, ning nõustus andma aru nende eesmärkide elluviimise kohta 2006. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis oma 15. novembri 2004. aasta resolutsioonis (4) vastu noorte vabatahtliku tegevuse ühiseesmärgid, st arendada, hõlbustada, edendada ja tunnustada vabatahtlikku tegevust, ning nõustus andma aru nende eesmärkide elluviimise kohta 2006. aasta lõpuks.

| (6) | Nõukogu võttis oma 15. novembri 2004. aasta resolutsioonis vastu ühiseesmärgid noorte paremaks mõistmiseks ja tundmiseks, käsitledes samas ka vabatahtlikku tegevust. Liikmesriigid nõustusid kindlaks tegema olemasolevad teadmised vabatahtliku tegevuse kohta kohalikul ja riigi tasandil. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu võttis oma 15. novembri 2004. aasta resolutsioonis vastu ühiseesmärgid noorte paremaks mõistmiseks ja tundmiseks, käsitledes samas ka vabatahtlikku tegevust. Liikmesriigid nõustusid kindlaks tegema olemasolevad teadmised vabatahtliku tegevuse kohta kohalikul ja riigi tasandil.

| (7) | Nõukogu tunnistas oma 20. juuli 2006. aasta resolutsioonis (5) mitteformaalse ja informaalse õppe väärtust noortevaldkonnas Euroopas. |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu tunnistas oma 20. juuli 2006. aasta resolutsioonis (5) mitteformaalse ja informaalse õppe väärtust noortevaldkonnas Euroopas.

| (8) | Samuti tõhustas nõukogu oma 31. oktoobri 2006. aasta resolutsioonis noorte osaluse ja teavitamise kohta (6) avatud koordinatsioonimeetodit, tuginedes komisjoni 20. juuli 2006. aasta teatisele (7). |
| --- | --- |

(8)

Samuti tõhustas nõukogu oma 31. oktoobri 2006. aasta resolutsioonis noorte osaluse ja teavitamise kohta (6) avatud koordinatsioonimeetodit, tuginedes komisjoni 20. juuli 2006. aasta teatisele (7).

| (9) | Eurobaromeetri 2007. aasta noori käsitlevas uuringus (8) ilmneb, et valdaval enamusel noortest on positiivne arvamus vabatahtlike programmide kohta, mis aitavad neil rohkem ühiskonnaelus osaleda. |
| --- | --- |

(9)

Eurobaromeetri 2007. aasta noori käsitlevas uuringus (8) ilmneb, et valdaval enamusel noortest on positiivne arvamus vabatahtlike programmide kohta, mis aitavad neil rohkem ühiskonnaelus osaleda.

| (10) | Komisjon tegi oma 5. septembri 2007. aasta teatises (9) ettepaneku kinnitada noorte vabatahtliku tegevuse ühiseesmärkide asjakohasust ja kehtivust. Samuti pakkus komisjon välja konkreetsed meetmed ühiseesmärkide paremaks elluviimiseks, |
| --- | --- |

(10)

Komisjon tegi oma 5. septembri 2007. aasta teatises (9) ettepaneku kinnitada noorte vabatahtliku tegevuse ühiseesmärkide asjakohasust ja kehtivust. Samuti pakkus komisjon välja konkreetsed meetmed ühiseesmärkide paremaks elluviimiseks,

RÕHUTAVAD, ET:

| 1) | komisjon määratleb oma 30. aprilli 2004. aasta teatises noorte vabatahtliku tegevuse kavandatavate ühiseesmärkide kohta (3) vabatahtliku tegevuse kui igasuguse vabatahtlikkusel põhineva tegevuse. Vabatahtlikku tegevust iseloomustavad järgmised tunnused: avatud kõigile, tasustamata, toimub inimese vabal tahtel, haridusliku väärtusega (mitteformaalse õppe aspekt) ning sotsiaalse lisaväärtusega; |
| --- | --- |

1)

komisjon määratleb oma 30. aprilli 2004. aasta teatises noorte vabatahtliku tegevuse kavandatavate ühiseesmärkide kohta (3) vabatahtliku tegevuse kui igasuguse vabatahtlikkusel põhineva tegevuse. Vabatahtlikku tegevust iseloomustavad järgmised tunnused: avatud kõigile, tasustamata, toimub inimese vabal tahtel, haridusliku väärtusega (mitteformaalse õppe aspekt) ning sotsiaalse lisaväärtusega;

| 2) | vabatahtlikku tegevust peab töötamisest selgelt eristama ning see ei tohiks mingil juhul töötamist asendada; |
| --- | --- |

2)

vabatahtlikku tegevust peab töötamisest selgelt eristama ning see ei tohiks mingil juhul töötamist asendada;

| 3) | on tähtis säilitada erinevat liiki vabatahtlikud tegevused liikmesriikides; |
| --- | --- |

3)

on tähtis säilitada erinevat liiki vabatahtlikud tegevused liikmesriikides;

| 4) | komisjoni analüüsis noorte vabatahtliku tegevuse ühiseesmärkide elluviimist käsitlevate liikmesriikide aruannete kohta kinnitati vastuvõetud ühiseesmärkide kehtivust, kuna need on hoogustanud kõnealuse tegevuse täiendavat arendamist struktureeritumal viisil; |
| --- | --- |

4)

komisjoni analüüsis noorte vabatahtliku tegevuse ühiseesmärkide elluviimist käsitlevate liikmesriikide aruannete kohta kinnitati vastuvõetud ühiseesmärkide kehtivust, kuna need on hoogustanud kõnealuse tegevuse täiendavat arendamist struktureeritumal viisil;

| 5) | noortevaldkonnas tuleb tugevdada avatud koordinatsioonimeetodit kui vahendit ühiseesmärkide paremaks elluviimiseks; |
| --- | --- |

5)

noortevaldkonnas tuleb tugevdada avatud koordinatsioonimeetodit kui vahendit ühiseesmärkide paremaks elluviimiseks;

| 6) | noorte vabatahtlikku tegevust tuleks edendada ja aus hoida. Nii näidatakse, et paljud noored tegutsevad oma koolides ja kohalikes kogukondades vabatahtlikena, et teisi aidata. |
| --- | --- |

6)

noorte vabatahtlikku tegevust tuleks edendada ja aus hoida. Nii näidatakse, et paljud noored tegutsevad oma koolides ja kohalikes kogukondades vabatahtlikena, et teisi aidata.

MÄRGIVAD, ET:

| 1) | selleks, et kõrvaldada olemasolevaid takistusi vabatahtliku tegevuse hõlbustamiseks, peaksid liikmesriigid võtma enda poolt asjakohaseks peetavaid meetmeid kooskõlas ühenduse õigusega ja oma siseriikliku õiguse raames, et vabatahtlikke ja nende peresid ei diskrimineeritaks nende liikuvuse tõttu seoses asjaomase sotsiaalkaitsega, näiteks tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandepoliitikaga; |
| --- | --- |

1)

selleks, et kõrvaldada olemasolevaid takistusi vabatahtliku tegevuse hõlbustamiseks, peaksid liikmesriigid võtma enda poolt asjakohaseks peetavaid meetmeid kooskõlas ühenduse õigusega ja oma siseriikliku õiguse raames, et vabatahtlikke ja nende peresid ei diskrimineeritaks nende liikuvuse tõttu seoses asjaomase sotsiaalkaitsega, näiteks tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandepoliitikaga;

| 2) | on oluline, et vabatahtlikku tegevust edendataks ja tunnustataks isiklike, sotsiaalsete ja ametialaste oskuste ja pädevuste omandamise viisina erinevate osaliste poolt, kelleks võivad olla näiteks avaliku ja erasektori tööandjad, tööturu osapooled, kodanikuühiskond, koolid ja noored ise ning nende perekonnad; |
| --- | --- |

2)

on oluline, et vabatahtlikku tegevust edendataks ja tunnustataks isiklike, sotsiaalsete ja ametialaste oskuste ja pädevuste omandamise viisina erinevate osaliste poolt, kelleks võivad olla näiteks avaliku ja erasektori tööandjad, tööturu osapooled, kodanikuühiskond, koolid ja noored ise ning nende perekonnad;

| 3) | kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil vabatahtliku tegevusega omandatud oskused ja pädevused võivad aidata kaasa noorte töövõimaluste laienemisele ja noorte algatusvõime, loovuse ja ettevõtlikkuse arendamisele ning seega olla tähtsaks aspektiks Lissaboni strateegias; |
| --- | --- |

3)

kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil vabatahtliku tegevusega omandatud oskused ja pädevused võivad aidata kaasa noorte töövõimaluste laienemisele ja noorte algatusvõime, loovuse ja ettevõtlikkuse arendamisele ning seega olla tähtsaks aspektiks Lissaboni strateegias;

| 4) | vabatahtlik tegevus mängib olulist rolli noore iseseisvuse tugevdamisel, mis viib tema sotsiaalse aktiivsuse suurenemiseni, põlvkondadevahelise koostööni, üldise solidaarsustundeni ühiskonnaliikmena ning parema sotsiaalse kaasatuse ja ühtekuuluvuseni, eelkõige vähemate võimalustega noorte osas; lisaks sellele võib vabatahtlik tegevus hõlbustada noorte siirdumist koolist tööellu; |
| --- | --- |

4)

vabatahtlik tegevus mängib olulist rolli noore iseseisvuse tugevdamisel, mis viib tema sotsiaalse aktiivsuse suurenemiseni, põlvkondadevahelise koostööni, üldise solidaarsustundeni ühiskonnaliikmena ning parema sotsiaalse kaasatuse ja ühtekuuluvuseni, eelkõige vähemate võimalustega noorte osas; lisaks sellele võib vabatahtlik tegevus hõlbustada noorte siirdumist koolist tööellu;

| 5) | kõikidel noortel peaks olema võimalik kasutada kvaliteetseid võimalusi vabatahtlikuks tegevuseks. Algatused peavad jõudma noorteni, eriti vähemate võimalustega noorteni, ning pakkuma neile võimalusi teistega suhtlemiseks ning saavutusvajaduse rahuldamiseks. See on eriti tähtis, kuna noortele ja noorsootöötajatele on vabatahtlik tegevus sotsiaalse tunnustuse ja pideva enesearendamise vahendiks; |
| --- | --- |

5)

kõikidel noortel peaks olema võimalik kasutada kvaliteetseid võimalusi vabatahtlikuks tegevuseks. Algatused peavad jõudma noorteni, eriti vähemate võimalustega noorteni, ning pakkuma neile võimalusi teistega suhtlemiseks ning saavutusvajaduse rahuldamiseks. See on eriti tähtis, kuna noortele ja noorsootöötajatele on vabatahtlik tegevus sotsiaalse tunnustuse ja pideva enesearendamise vahendiks;

| 6) | paljudes riikides on kodanikuorganisatsioonid kesksed osalised noorte vabatahtlikus tegevuses; |
| --- | --- |

6)

paljudes riikides on kodanikuorganisatsioonid kesksed osalised noorte vabatahtlikus tegevuses;

| 7) | vabatahtlik tegevus toetab selliseid väärtusi nagu demokraatia ja solidaarsus ning võib noorte liikuvuse edendamisega aidata kaasa kultuuridevahelise dialoogi ja kodanikuaktiivsuse tugevdamisele. Noored juba mängivad tähtsat rolli sellistes Euroopa poliitikates nagu välissuhted ja koostööpoliitika. |
| --- | --- |

7)

vabatahtlik tegevus toetab selliseid väärtusi nagu demokraatia ja solidaarsus ning võib noorte liikuvuse edendamisega aidata kaasa kultuuridevahelise dialoogi ja kodanikuaktiivsuse tugevdamisele. Noored juba mängivad tähtsat rolli sellistes Euroopa poliitikates nagu välissuhted ja koostööpoliitika.

LEPIVAD KOKKU, ET:

| 1) | kinnitatakse 2004. aastal vastuvõetud noorte vabatahtliku tegevuse ühiseesmärkide asjakohasust ja kehtivust ning seda, et nende eesmärkide elluviimist tuleb jätkata; |
| --- | --- |

1)

kinnitatakse 2004. aastal vastuvõetud noorte vabatahtliku tegevuse ühiseesmärkide asjakohasust ja kehtivust ning seda, et nende eesmärkide elluviimist tuleb jätkata;

| 2) | noorte vabatahtliku tegevuse tegevussuundi kohandatakse ja tugevdatakse hiljutist arengut arvesse võttes 2004. aastal kokkulepitu kohaselt vastavalt käesoleva dokumendi lisas kirjeldatule; |
| --- | --- |

2)

noorte vabatahtliku tegevuse tegevussuundi kohandatakse ja tugevdatakse hiljutist arengut arvesse võttes 2004. aastal kokkulepitu kohaselt vastavalt käesoleva dokumendi lisas kirjeldatule;

| 3) | vabatahtliku tegevuse maine parandamine innustaks noori enam kõnealuses tegevuses osalema; |
| --- | --- |

3)

vabatahtliku tegevuse maine parandamine innustaks noori enam kõnealuses tegevuses osalema;

| 4) | vabatahtliku tegevuse maine ja sotsiaalse tunnustamise parandamiseks tuleks tõhustada üldtasandil avalikkuse ja eelkõige noorte, kohaliku kuni Euroopa tasandi asutuste ja asjaomaste sidusrühmade teadlikkuse parandamise viise; |
| --- | --- |

4)

vabatahtliku tegevuse maine ja sotsiaalse tunnustamise parandamiseks tuleks tõhustada üldtasandil avalikkuse ja eelkõige noorte, kohaliku kuni Euroopa tasandi asutuste ja asjaomaste sidusrühmade teadlikkuse parandamise viise;

| 5) | valdkondadevahelise koordineerimise tugevdamine erinevate poliitikavaldkondade vahel on äärmiselt tähtis, võttes arvesse vabatahtliku tegevuse paljusid valdkondi hõlmavat laadi ning selle potentsiaalselt positiivset mõju noorte kaasamisele vabatahtlikku tegevusse. |
| --- | --- |

5)

valdkondadevahelise koordineerimise tugevdamine erinevate poliitikavaldkondade vahel on äärmiselt tähtis, võttes arvesse vabatahtliku tegevuse paljusid valdkondi hõlmavat laadi ning selle potentsiaalselt positiivset mõju noorte kaasamisele vabatahtlikku tegevusse.

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE ÜLES:

| 1) | töötama välja riiklikud strateegiad noorte vabatahtliku tegevuse ja noortejuhtide/noorsootöötajate jaoks või integreerima nimetatud vabatahtliku tegevuse ja noortejuhtide/noorsootöötajatega seotud küsimused oma riikliku noortepoliitika plaanidesse ning arendama vastavalt vajadusele teemakohaseid programme tihedas koostöös asjaomaste sidusrühmadega nagu kodanikuorganisatsioonide, noorteorganisatsioonide ja vabatahtlikul tegevusel põhinevate organisatsioonidega; |
| --- | --- |

1)

töötama välja riiklikud strateegiad noorte vabatahtliku tegevuse ja noortejuhtide/noorsootöötajate jaoks või integreerima nimetatud vabatahtliku tegevuse ja noortejuhtide/noorsootöötajatega seotud küsimused oma riikliku noortepoliitika plaanidesse ning arendama vastavalt vajadusele teemakohaseid programme tihedas koostöös asjaomaste sidusrühmadega nagu kodanikuorganisatsioonide, noorteorganisatsioonide ja vabatahtlikul tegevusel põhinevate organisatsioonidega;

| 2) | määrama 2008. aasta septembriks kindlaks need noorte vabatahtliku tegevuse tegevussuunad, millele nad kavatsevad keskenduda, ning töötama välja riiklikud strateegiad ja/või konkreetsed meetmed nende elluviimiseks; |
| --- | --- |

2)

määrama 2008. aasta septembriks kindlaks need noorte vabatahtliku tegevuse tegevussuunad, millele nad kavatsevad keskenduda, ning töötama välja riiklikud strateegiad ja/või konkreetsed meetmed nende elluviimiseks;

| 3) | looma ettevalmistavad ja jätkutegevuse mehhanismid, et tagada ühiseesmärkide tõhus elluviimine koostöös asjaosalistega, muu hulgas noorte, noortejuhtide, noorsootöötajate ja nende organisatsioonide ning vabatahtlikul tegevusel põhinevate organisatsioonidega; |
| --- | --- |

3)

looma ettevalmistavad ja jätkutegevuse mehhanismid, et tagada ühiseesmärkide tõhus elluviimine koostöös asjaosalistega, muu hulgas noorte, noortejuhtide, noorsootöötajate ja nende organisatsioonide ning vabatahtlikul tegevusel põhinevate organisatsioonidega;

| 4) | kaasama noorteorganisatsioonid ja vabatahtlikul tegevusel põhinevad organisatsioonid noorte vabatahtlikku tegevust käsitleva poliitika määratlemisse, väljatöötamisse ja elluviimisesse; |
| --- | --- |

4)

kaasama noorteorganisatsioonid ja vabatahtlikul tegevusel põhinevad organisatsioonid noorte vabatahtlikku tegevust käsitleva poliitika määratlemisse, väljatöötamisse ja elluviimisesse;

| 5) | edendama noorte vabatahtliku tegevuse ühiseesmärke piirkondlikes ja kohalikes ametiasutustes, noorteorganisatsioonides ja noorte seas üldiselt ning tegema tihedat koostööd piirkondlike ja kohalike ametiasutustega; |
| --- | --- |

5)

edendama noorte vabatahtliku tegevuse ühiseesmärke piirkondlikes ja kohalikes ametiasutustes, noorteorganisatsioonides ja noorte seas üldiselt ning tegema tihedat koostööd piirkondlike ja kohalike ametiasutustega;

| 6) | innustama ettevõtteid nende sotsiaalse vastutuse kavade raames toetama noorte vabatahtlikku tegevust, sealhulgas tunnustades vabatahtliku tegevusega omandatud oskusi ja pädevusi, et hõlbustada noorte sujuvat siirdumist tööturule; |
| --- | --- |

6)

innustama ettevõtteid nende sotsiaalse vastutuse kavade raames toetama noorte vabatahtlikku tegevust, sealhulgas tunnustades vabatahtliku tegevusega omandatud oskusi ja pädevusi, et hõlbustada noorte sujuvat siirdumist tööturule;

| 7) | edendama noorte vabatahtlike osalemist olulistel rahvusvahelistel üritustel, võttes eelkõige arvesse komisjoni valget raamatut spordi kohta ning sellega seotud tegevuskava; |
| --- | --- |

7)

edendama noorte vabatahtlike osalemist olulistel rahvusvahelistel üritustel, võttes eelkõige arvesse komisjoni valget raamatut spordi kohta ning sellega seotud tegevuskava;

| 8) | leppima kokku vabatahtliku tegevuse peamistes väärtustes, põhimõtetes ja eetikas ning arutama vajadust lisavahendite järele vabatahtliku tegevuse edendamiseks. |
| --- | --- |

8)

leppima kokku vabatahtliku tegevuse peamistes väärtustes, põhimõtetes ja eetikas ning arutama vajadust lisavahendite järele vabatahtliku tegevuse edendamiseks.

VÕTAVAD TEADMISEKS, ET KOMISJON KAVATSEB:

alustada konsultatsiooni, pidades silmas uusi võimalikke ELi tasandi meetmeid noorte vabatahtliku tegevuse edendamiseks ja tunnustamiseks.

KUTSUVAD KOMISJONI ÜLES:

| 1) | esitama sellega seoses ettepanekuid vahendite kohta, millega edendada ja tunnustada noorte vabatahtlikku tegevust; |
| --- | --- |

1)

esitama sellega seoses ettepanekuid vahendite kohta, millega edendada ja tunnustada noorte vabatahtlikku tegevust;

| 2) | edendama koostöös muude sidusrühmadega noorte vabatahtliku tegevuse arendamist ja tunnustamist erinevaid vahendeid (näiteks käesolev resolutsioon, Euroopa vabatahtlik teenistus, Euroopa kvaliteediharta liikuvuse kohta, Europass ja kavandatav Euroopa kvalifikatsiooniraamistik) käsitleva teabe kaudu ning nende vahendite täiel määral ärakasutamisega; |
| --- | --- |

2)

edendama koostöös muude sidusrühmadega noorte vabatahtliku tegevuse arendamist ja tunnustamist erinevaid vahendeid (näiteks käesolev resolutsioon, Euroopa vabatahtlik teenistus, Euroopa kvaliteediharta liikuvuse kohta, Europass ja kavandatav Euroopa kvalifikatsiooniraamistik) käsitleva teabe kaudu ning nende vahendite täiel määral ärakasutamisega;

| 3) | kaaluma võimalust korraldada Euroopa aasta vabatahtliku tegevuse edendamiseks, et parandada selle mainet üldtasandil ühiskonnas ja eelkõige noorte seas. |
| --- | --- |

3)

kaaluma võimalust korraldada Euroopa aasta vabatahtliku tegevuse edendamiseks, et parandada selle mainet üldtasandil ühiskonnas ja eelkõige noorte seas.

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES:

| 1) | tugevdama vabatahtliku tegevuse osas avatud koordinatsioonimeetodit heade tavade vahetamise ning vastastikuse õppimise kaudu kõikide ühiseesmärkide elluviimise tõhustamiseks, hõlmates takistuste kõrvaldamist ning vabatahtliku tegevusega omandatud oskuste ja pädevuste paremat tunnustamist; |
| --- | --- |

1)

tugevdama vabatahtliku tegevuse osas avatud koordinatsioonimeetodit heade tavade vahetamise ning vastastikuse õppimise kaudu kõikide ühiseesmärkide elluviimise tõhustamiseks, hõlmates takistuste kõrvaldamist ning vabatahtliku tegevusega omandatud oskuste ja pädevuste paremat tunnustamist;

| 2) | laiendama noorte osaluse ja teavitamise alaste edusammude mõõtmise praktiliste viiside kaalumiseks Euroopa tasandil loodud töörühma volitusi, et need hõlmaks ka noorte vabatahtlikku tegevust; |
| --- | --- |

2)

laiendama noorte osaluse ja teavitamise alaste edusammude mõõtmise praktiliste viiside kaalumiseks Euroopa tasandil loodud töörühma volitusi, et need hõlmaks ka noorte vabatahtlikku tegevust;

| 3) | arutama noorte vabatahtliku tegevuse ühiseesmärkide rakendamist riiklikul ja Euroopa tasandil 2009. aasta hindamise raames, mille käsitletakse avatud koordinatsioonimeetodit ja Euroopa koostööd noortevaldkonnas üldiselt. |
| --- | --- |

3)

arutama noorte vabatahtliku tegevuse ühiseesmärkide rakendamist riiklikul ja Euroopa tasandil 2009. aasta hindamise raames, mille käsitletakse avatud koordinatsioonimeetodit ja Euroopa koostööd noortevaldkonnas üldiselt.

---

(1)  EÜT C 168, 13.7.2002, lk 2.

(2)  ELT C 295, 5.12.2003, lk 6.

(3)  Dok 9182/04 (KOM(2004) 337 (lõplik)).

(4)  Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 15. novembri 2004. aasta resolutsioon noorte vabatahtliku tegevuse ühiseesmärkide kohta (dok 13996/04).

(5)  ELT C 168, 20.7.2006, lk 1.

(6)  ELT C 297, 7.12.2006, lk 6.

(7)  KOM(2006) 417 (lõplik).

(8)  http://ec.europa.eu/youth/index_en.html

(9)  Dok 12772/07 (KOM(2007) 498 (lõplik)).

---

LISA

MEETMED NOORTE VABATAHTLIKU TEGEVUSE ÜHISEESMÄRKIDE RAKENDAMISE TÕHUSTAMISEKS

Sõltuvalt iga liikmesriigi tingimustest ja prioriteetidest, ning ilma et see piiraks liikmesriikide riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste erinevaid ülesandeid, võivad tegevussuunad sisaldada järgmises mittetäielikus loetelus sisalduvaid meetmeid.

1.   Noorte vabatahtliku tegevuse arendamine

Edendada noorte vabatahtliku tegevuse arendamist eesmärgiga tõhustada teadlikkust olemasolevatest võimalustest, suurendades nende ulatust ja parandades kvaliteeti.

Riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil

Kuna erinevates liikmesriikides eksisteerib mitmesuguseid vabatahtliku tegevuse traditsioone ja tavasid, töötada välja riiklikud strateegiad noorte vabatahtliku tegevuse ja noortejuhtide/noorsootöötajate jaoks või integreerida nimetatud vabatahtliku tegevuse ja noortejuhtide/noorsootöötajatega seotud küsimused oma riikliku noortepoliitika plaanidesse ning arendada teemakohaseid programme tihedas koostöös asjaomaste sidusrühmadega nagu kodanikuorganisatsioonide, noorteorganisatsioonide ja vabatahtlikul tegevusel põhinevate organisatsioonidega.

| a) | Seades eesmärgiks luua selge ja nähtav pilt noortele pakutavatest vabatahtlikest tegevustest, jätkata tööd olemasolevate vabatahtliku tegevuse mudelite (nt vabatahtlik teenistus, ajutine vabatahtlik tegevus jms) ja vabatahtlike organisatsioonide kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

a)

Seades eesmärgiks luua selge ja nähtav pilt noortele pakutavatest vabatahtlikest tegevustest, jätkata tööd olemasolevate vabatahtliku tegevuse mudelite (nt vabatahtlik teenistus, ajutine vabatahtlik tegevus jms) ja vabatahtlike organisatsioonide kindlaksmääramisel.

| b) | Tõhustada käimasolevat noorte vabatahtlikku tegevust järgmiselt:






  — | jätkates vabatahtlike tegevuste erinevate liikide väljatöötamist ning eelkõige nende võimaluste laiendamist; |
| --- | --- | --- |

b)

Tõhustada käimasolevat noorte vabatahtlikku tegevust järgmiselt:

—

jätkates vabatahtlike tegevuste erinevate liikide väljatöötamist ning eelkõige nende võimaluste laiendamist;

| — | jätkates noortele huvi pakkuvate tegevuste toetamist; |
| --- | --- |

—

jätkates noortele huvi pakkuvate tegevuste toetamist;

| — | jätkates noori vabatahtlikku tegevusse kaasavate kodanikuorganisatsioonide toetamist; |
| --- | --- |

—

jätkates noori vabatahtlikku tegevusse kaasavate kodanikuorganisatsioonide toetamist;

| — | jätkates juba olemasolevate vabatahtlike teenistuste tugevdamist ja vajadusel uute teenistuste loomise soodustamist. |
| --- | --- |

—

jätkates juba olemasolevate vabatahtlike teenistuste tugevdamist ja vajadusel uute teenistuste loomise soodustamist.

| c) | Vabatahtliku tegevuse ja selle organisatoorse raamistiku kvaliteedi parandamiseks edendada noorte ning vabatahtliku tegevuse koordineerijate ja haldajate koolitusvõimalusi. |
| --- | --- |

c)

Vabatahtliku tegevuse ja selle organisatoorse raamistiku kvaliteedi parandamiseks edendada noorte ning vabatahtliku tegevuse koordineerijate ja haldajate koolitusvõimalusi.

| d) | Toetada tugevamalt vabatahtlikku tegevust kohalikul tasandil, hõlmates kohalikke organisatsioone, sealhulgas noortejuhte/noorsootöötajaid ja nende organisatsioone, pidades meeles nende rolli kodanikuaktiivsuse edendamisel, ettevõtluse arendamisel, sotsiaalsel ja kultuurilisel kaasamisel ja noorte iseseisvuse tugevdamisel. |
| --- | --- |

d)

Toetada tugevamalt vabatahtlikku tegevust kohalikul tasandil, hõlmates kohalikke organisatsioone, sealhulgas noortejuhte/noorsootöötajaid ja nende organisatsioone, pidades meeles nende rolli kodanikuaktiivsuse edendamisel, ettevõtluse arendamisel, sotsiaalsel ja kultuurilisel kaasamisel ja noorte iseseisvuse tugevdamisel.

| e) | Arendada vabatahtlikku tegevust kolmandates riikides kui viisi noorte ülemaailmse koostöö edendamiseks, tõhustades kultuuridevahelist dialoogi ja edendades erinevatest kultuuridest ja piirkondadest pärit vähemate võimalustega noorte osalemist. |
| --- | --- |

e)

Arendada vabatahtlikku tegevust kolmandates riikides kui viisi noorte ülemaailmse koostöö edendamiseks, tõhustades kultuuridevahelist dialoogi ja edendades erinevatest kultuuridest ja piirkondadest pärit vähemate võimalustega noorte osalemist.

Euroopa tasandil

| f) | Edendada:






  — | ühiskondlike teenistuste olemasolul nendega tehtava rahvusvahelise koostöö paremat koordineerimist; |
| --- | --- | --- |

f)

Edendada:

—

ühiskondlike teenistuste olemasolul nendega tehtava rahvusvahelise koostöö paremat koordineerimist;

| — | noorte vabatahtlike vahetuse tõhustamist erinevates valdkondades; |
| --- | --- |

—

noorte vabatahtlike vahetuse tõhustamist erinevates valdkondades;

| — | riiklikke vabatahtlikke programme ja nende Euroopa mõõdet käsitleva teabe vahetuse tõhustamist, arendades vastastikuse õppimise tegevust ja viise parimate tavade vahetamiseks, võttes arvesse vabatahtliku tegevuse mitmekesisust erinevates liikmesriikides. |
| --- | --- |

—

riiklikke vabatahtlikke programme ja nende Euroopa mõõdet käsitleva teabe vahetuse tõhustamist, arendades vastastikuse õppimise tegevust ja viise parimate tavade vahetamiseks, võttes arvesse vabatahtliku tegevuse mitmekesisust erinevates liikmesriikides.

| g) | Jätkata Euroopa vabatahtliku teenistuse täiendavat arendamist ja edendamist programmi „Aktiivsed noored” raames. |
| --- | --- |

g)

Jätkata Euroopa vabatahtliku teenistuse täiendavat arendamist ja edendamist programmi „Aktiivsed noored” raames.

| h) | Võtta arvesse Euroopa vabatahtliku teenistuse laiendamise teostatavust enamate tegevuste hõlmamiseks eesmärgiga anda noortele võimalus osaleda Euroopa Liidu solidaarsusega seotud tegevuses. |
| --- | --- |

h)

Võtta arvesse Euroopa vabatahtliku teenistuse laiendamise teostatavust enamate tegevuste hõlmamiseks eesmärgiga anda noortele võimalus osaleda Euroopa Liidu solidaarsusega seotud tegevuses.

2.   Noorte vabatahtliku tegevuse hõlbustamine

Hõlbustada noorte vabatahtlikku tegevust, kõrvaldades olemasolevad takistused, kuid austades samas liikmesriikide sisserände kontrolli, viisa- ja riiki sisenemise nõudeid.

Kõikidel tasanditel

| a) | Võtta täiendavaid meetmeid, mida peetakse sobivaks õiguslike ja halduslike takistuste kõrvaldamiseks vabatahtliku tegevuse teostaja liikuvuselt vastavalt vaba liikumist käsitlevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovituses (1) sätestatule. |
| --- | --- |

a)

Võtta täiendavaid meetmeid, mida peetakse sobivaks õiguslike ja halduslike takistuste kõrvaldamiseks vabatahtliku tegevuse teostaja liikuvuselt vastavalt vaba liikumist käsitlevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovituses (1) sätestatule.

| b) | Tõhustada valdkondadevahelist koostööd asjaomaste ametiasutuste vahel, et hõlbustada viisade ja elamislubade väljastamist noortele vabatahtlikele, kui ja kus see on vajalik. |
| --- | --- |

b)

Tõhustada valdkondadevahelist koostööd asjaomaste ametiasutuste vahel, et hõlbustada viisade ja elamislubade väljastamist noortele vabatahtlikele, kui ja kus see on vajalik.

| c) | Tõhustada teabe, kogemuste ja heade tavade vahetamist kõikide asjaosaliste vahel noorte vabatahtliku tegevuse valdkonnas eesmärgiga kõrvaldada kõik takistused ja arendada välja lihtsustatud menetlused. |
| --- | --- |

c)

Tõhustada teabe, kogemuste ja heade tavade vahetamist kõikide asjaosaliste vahel noorte vabatahtliku tegevuse valdkonnas eesmärgiga kõrvaldada kõik takistused ja arendada välja lihtsustatud menetlused.

| d) | Kaaluda, milliseid õigusraamistikke ja -vahendeid saab parandada, et hõlbustada noorte vabatahtlikku tegevust ja kvaliteetsete tegevuste väljatöötamist organisatsioonide poolt, pöörates erilist tähelepanu vähemate võimalustega noortele ja soolisele tasakaalule. |
| --- | --- |

d)

Kaaluda, milliseid õigusraamistikke ja -vahendeid saab parandada, et hõlbustada noorte vabatahtlikku tegevust ja kvaliteetsete tegevuste väljatöötamist organisatsioonide poolt, pöörates erilist tähelepanu vähemate võimalustega noortele ja soolisele tasakaalule.

3.   Noorte vabatahtliku tegevuse edendamine

Edendada vabatahtlikku tegevust eesmärgiga tugevdada noorte solidaarsust ja tegevust vastutustundlike kodanikena, võideldes samas igasuguse diskrimineerimise ja stereotüüpse lähenemise vastu, edendades võrdsust, sotsiaalset kaasamist ja põlvkondadevahelist koostööd.

Riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil

| a) | Levitada vabatahtlikku tegevust käsitlevat teavet kõikidel asjakohastel tasanditel eesmärgiga parandada noorte sellealast teadlikkust, teavitades neid konkreetsetest võimalustest vabatahtlikus tegelemises osalemise kohta, andes nõu ja tuge ning edendades vabatahtliku tegevuse head mainet. |
| --- | --- |

a)

Levitada vabatahtlikku tegevust käsitlevat teavet kõikidel asjakohastel tasanditel eesmärgiga parandada noorte sellealast teadlikkust, teavitades neid konkreetsetest võimalustest vabatahtlikus tegelemises osalemise kohta, andes nõu ja tuge ning edendades vabatahtliku tegevuse head mainet.

| b) | Teha jõupingutusi soodustamaks tõhustatud koostööd kõigi asjaosaliste (noored, noorsootöös osalejad ja noorteorganisatsioonid, riigiasutused, majanduse erasektor, koolid jne) vahel vabatahtliku tegevuse edendamisel, vahetades teavet, kogemusi ja häid tavasid. |
| --- | --- |

b)

Teha jõupingutusi soodustamaks tõhustatud koostööd kõigi asjaosaliste (noored, noorsootöös osalejad ja noorteorganisatsioonid, riigiasutused, majanduse erasektor, koolid jne) vahel vabatahtliku tegevuse edendamisel, vahetades teavet, kogemusi ja häid tavasid.

| c) | Analüüsida koos noorte- ja vabatahtlike organisatsioonide ja muude asjaosalistega hoolikamalt tegureid, mis viivad teatud noorterühmade tõrjumiseni vabatahtlikust tegevusest, ning töötada välja konkreetsed, sihipärased ja individuaalsed lähenemisviisid, mis on keskendatud nende rühmade innustamisele osalema vabatahtlikus tegevuses, eelkõige seoses vähemate võimalustega noortega. |
| --- | --- |

c)

Analüüsida koos noorte- ja vabatahtlike organisatsioonide ja muude asjaosalistega hoolikamalt tegureid, mis viivad teatud noorterühmade tõrjumiseni vabatahtlikust tegevusest, ning töötada välja konkreetsed, sihipärased ja individuaalsed lähenemisviisid, mis on keskendatud nende rühmade innustamisele osalema vabatahtlikus tegevuses, eelkõige seoses vähemate võimalustega noortega.

| d) | Innustada noorteorganisatsioone ja muid vabatahtlikul tegevusel põhinevaid organisatsioone korraldama vabatahtlikku tegevust, levitama sellekohast teavet ning populariseerima seda oma kaaslaste seas. |
| --- | --- |

d)

Innustada noorteorganisatsioone ja muid vabatahtlikul tegevusel põhinevaid organisatsioone korraldama vabatahtlikku tegevust, levitama sellekohast teavet ning populariseerima seda oma kaaslaste seas.

| e) | Innustada ettevõtteid toetama noorte vabatahtlikku tegevust oma sotsiaalse vastutuse kavades. |
| --- | --- |

e)

Innustada ettevõtteid toetama noorte vabatahtlikku tegevust oma sotsiaalse vastutuse kavades.

Euroopa tasandil

| f) | Käivitada asjakohaseid teabemeetmeid eesmärgiga edendada noorte vabatahtlikku tegevust ning sellega seotud väärtusi. |
| --- | --- |

f)

Käivitada asjakohaseid teabemeetmeid eesmärgiga edendada noorte vabatahtlikku tegevust ning sellega seotud väärtusi.

Kõikidel tasanditel

| g) | Tõhustada noorte vabatahtlike osalust oluliste rahvusvaheliste ürituste kontekstis, võttes eelkõige arvesse komisjoni valget raamatut spordi kohta ning sellega seotud tegevuskava. |
| --- | --- |

g)

Tõhustada noorte vabatahtlike osalust oluliste rahvusvaheliste ürituste kontekstis, võttes eelkõige arvesse komisjoni valget raamatut spordi kohta ning sellega seotud tegevuskava.

4.   Noorte vabatahtliku tegevuse tunnustamine

Tunnustada noorte vabatahtlikku tegevust eesmärgiga väärtustada nende isiklikke oskusi ja nende tegevust ühiskonnas ning rolli, mida vabatahtlik tegevus mängib seoses ülemineku hõlbustamisega koolist töö- ja täiskasvanuellu.

Riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil

| a) | Tunnustada noorte vabatahtlikku tegevust, omandatud oskusi, teadmisi ja pädevusi, toetades meetmeid, mis viivad vabatahtliku tegevuse parema tunnustamiseni kõikidel tasanditel erinevate asjaosaliste, nt avaliku- ja erasektori tööandjate, tööturu osapoolte, kodanikuühiskonna ja noorte endi poolt asjakohasel kujul, võttes arvesse noorte, sealhulgas vähemate võimalustega noorte vajadusi. |
| --- | --- |

a)

Tunnustada noorte vabatahtlikku tegevust, omandatud oskusi, teadmisi ja pädevusi, toetades meetmeid, mis viivad vabatahtliku tegevuse parema tunnustamiseni kõikidel tasanditel erinevate asjaosaliste, nt avaliku- ja erasektori tööandjate, tööturu osapoolte, kodanikuühiskonna ja noorte endi poolt asjakohasel kujul, võttes arvesse noorte, sealhulgas vähemate võimalustega noorte vajadusi.

| b) | Tunnustada sotsiaalset lisaväärtust, mida vabatahtlik sektor annab ühiskonnale, töötades välja meetmeid nagu teadlikkuse parandamise kampaaniad, mille tulemuseks on vabatahtliku tegevuse parem tunnustamine ühiskonna poolt. |
| --- | --- |

b)

Tunnustada sotsiaalset lisaväärtust, mida vabatahtlik sektor annab ühiskonnale, töötades välja meetmeid nagu teadlikkuse parandamise kampaaniad, mille tulemuseks on vabatahtliku tegevuse parem tunnustamine ühiskonna poolt.

| c) | Seades eesmärgiks nii vabatahtliku tegevuse kaudu omandatud pädevuste tunnustamise tõhustamise kui ka vajadusel nimetatud pädevuste sertifitseerimise väljatöötamise tõhustamise, kaasata sellise sertifitseerimise hõlbustamisse vabatahtlike ja muude noorteorganisatsioonide asjakohased esindajad, tööturu osapooled ja haridusasutused. |
| --- | --- |

c)

Seades eesmärgiks nii vabatahtliku tegevuse kaudu omandatud pädevuste tunnustamise tõhustamise kui ka vajadusel nimetatud pädevuste sertifitseerimise väljatöötamise tõhustamise, kaasata sellise sertifitseerimise hõlbustamisse vabatahtlike ja muude noorteorganisatsioonide asjakohased esindajad, tööturu osapooled ja haridusasutused.

| d) | Innustada ettevõtteid nende sotsiaalse vastutuse kavade raames toetama vabatahtlikku tegevust, sealhulgas tunnustades vabatahtliku tegevusega omandatud oskusi ja pädevusi, et hõlbustada noorte sujuvat siirdumist tööturule. |
| --- | --- |

d)

Innustada ettevõtteid nende sotsiaalse vastutuse kavade raames toetama vabatahtlikku tegevust, sealhulgas tunnustades vabatahtliku tegevusega omandatud oskusi ja pädevusi, et hõlbustada noorte sujuvat siirdumist tööturule.

Euroopa tasandil

| e) | Arendada välja ühtne lähenemisviis, et tööl ja teadmistepõhises ühiskonnas paremini tunnustada vabatahtliku tegevuse käigus omandatud oskusi, teadmisi ja pädevusi käimasolevate protsesside raames ja muudes poliitikavaldkondades eksisteerivate vahendite (näiteks avatud koordinatsioonimeetod haridusvaldkonnas, elukestva õppe strateegia, Europassi areng, sotsiaaldialoog, äriühingute sotsiaalne vastutus) abil ning tuginedes eelkõige kavandatavale Europassi noortevahendile. |
| --- | --- |

e)

Arendada välja ühtne lähenemisviis, et tööl ja teadmistepõhises ühiskonnas paremini tunnustada vabatahtliku tegevuse käigus omandatud oskusi, teadmisi ja pädevusi käimasolevate protsesside raames ja muudes poliitikavaldkondades eksisteerivate vahendite (näiteks avatud koordinatsioonimeetod haridusvaldkonnas, elukestva õppe strateegia, Europassi areng, sotsiaaldialoog, äriühingute sotsiaalne vastutus) abil ning tuginedes eelkõige kavandatavale Europassi noortevahendile.

---

(1)  EÜT L 215, 9.8.2001, lk 30.

---

ARVAMUSED

Komisjon

| 20.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 241/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 241/7

---

KOMISJONI ARVAMUS,

19. september 2008,

Prantsusmaal asuva Flamanville'i EPR reaktori (üksus 3) radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(2008/C 241/02)

Prantsusmaa valitsus esitas 11. veebruaril 2008 Euroopa Komisjonile vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37 üldandmed Flamanville'i EPR reaktori (üksus 3) radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta.

Tuginedes nendele andmetele ja Prantsusmaa valitsuse esindajate poolt eksperdirühma 28. ja 29. mai 2008. aasta kohtumisel esitatud täiendavale teabele, on komisjon koostanud järgmise arvamuse:

| 1. | Vahemaa tuumaelektrijaama ja naaberriigi, käesoleval juhul Kanalisaared (Briti krooni valdus), lähima punkti vahel on 30 km. Vahemaa lähimate liikmesriikideni on 120 km (Ühendkuningriik) ja 360 km (Belgia). |
| --- | --- |

1.

Vahemaa tuumaelektrijaama ja naaberriigi, käesoleval juhul Kanalisaared (Briti krooni valdus), lähima punkti vahel on 30 km. Vahemaa lähimate liikmesriikideni on 120 km (Ühendkuningriik) ja 360 km (Belgia).

| 2. | Tavapärastes töötingimustes väljutatavad vedelad ja gaasilised heited ei põhjusta tõenäoliselt teise liikmesriigi või naaberriigi elanikkonna tervisele märkimisväärset ohtu. |
| --- | --- |

2.

Tavapärastes töötingimustes väljutatavad vedelad ja gaasilised heited ei põhjusta tõenäoliselt teise liikmesriigi või naaberriigi elanikkonna tervisele märkimisväärset ohtu.

| 3. | Tahked radioaktiivsed jäätmed ladustatakse ajutiselt kohapeal enne nende vedu Prantsuse valitsuse eraldatud jäätmekäitlusettevõtetesse. Kasutatud tuumkütus ladustatakse ajutiselt kohapeal enne selle vedu ümbertöötamisrajatisse La Hague'is. |
| --- | --- |

3.

Tahked radioaktiivsed jäätmed ladustatakse ajutiselt kohapeal enne nende vedu Prantsuse valitsuse eraldatud jäätmekäitlusettevõtetesse. Kasutatud tuumkütus ladustatakse ajutiselt kohapeal enne selle vedu ümbertöötamisrajatisse La Hague'is.

| 4. | Üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetuse põhjustatud ootamatu radioaktiivsete jäätmete keskkonda pääsemise korral tekkivad kiirgusdoosid ei ohusta teise liikmesriigi või naaberriigi elanike tervist. |
| --- | --- |

4.

Üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetuse põhjustatud ootamatu radioaktiivsete jäätmete keskkonda pääsemise korral tekkivad kiirgusdoosid ei ohusta teise liikmesriigi või naaberriigi elanike tervist.

Kokkuvõttes arvab komisjon, et Prantsusmaal asuva Flamanville'i tuumaelektrijaama EPR reaktori radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava rakendamine ei põhjusta tavapärastes töötingimustes ega üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetuse korral vee, pinnase või õhuruumi radioaktiivset saastumist teises liikmesriigis või naaberriigis.

---

| 20.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 241/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 241/8

---

KOMISJONI ARVAMUS,

19. september 2008,

Prantsusmaal asuva Flamanville'i tuumaelektrijaama (üksused 1 ja 2) radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise muudetud kava kohta vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(2008/C 241/03)

Prantsusmaa valitsus esitas 11. veebruaril 2008. aastal Euroopa Komisjonile vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37 üldandmed Flamanville'i tuumaelektrijaama (üksused 1 ja 2) radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise muudetud kava kohta.

Tuginedes nendele üldandmetele ja komisjoni nõutud täiendavale teabele, mille Prantsusmaa ametivõimud esitasid 9. aprillil 2008, ning pärast konsulteerimist eksperdirühmaga on komisjon koostanud järgmise arvamuse:

| 1. | Vahemaa tuumaelektrijaama ja naaberriigi, käesoleval juhul Kanalisaared (Briti kroonile alluv ala), lähima punkti vahel on 30–45 km. Tuumaelektrijaama kaugus liikmesriikidest on 120 km Ühendkuningriigi rannikust ja 360 km Belgia piirist. |
| --- | --- |

1.

Vahemaa tuumaelektrijaama ja naaberriigi, käesoleval juhul Kanalisaared (Briti kroonile alluv ala), lähima punkti vahel on 30–45 km. Tuumaelektrijaama kaugus liikmesriikidest on 120 km Ühendkuningriigi rannikust ja 360 km Belgia piirist.

| 2. | Kavandatavad muudatused hõlmavad gaasiliste ja vedelate heidete piirmäärade üldist vähendamist, välja arvatud gaasilised ja vedelad triitiumiheited, mille puhul on ette nähtud koguse suurendamine. |
| --- | --- |

2.

Kavandatavad muudatused hõlmavad gaasiliste ja vedelate heidete piirmäärade üldist vähendamist, välja arvatud gaasilised ja vedelad triitiumiheited, mille puhul on ette nähtud koguse suurendamine.

| 3. | Tuumaelektrijaama tavapärastes töötingimustes ei ohusta kavandatavad muudatused teiste liikmesriikide elanike tervist. |
| --- | --- |

3.

Tuumaelektrijaama tavapärastes töötingimustes ei ohusta kavandatavad muudatused teiste liikmesriikide elanike tervist.

| 4. | Esialgsetes üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetustest põhjustatud ootamatu radioaktiivsete jäätmete keskkonda paiskamise korral ei tekita kavandatavad kütusekäitlussüsteemi muudatused teiste liikmesriikide elanike tervist mõjutavaid kiirgusdoose. |
| --- | --- |

4.

Esialgsetes üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetustest põhjustatud ootamatu radioaktiivsete jäätmete keskkonda paiskamise korral ei tekita kavandatavad kütusekäitlussüsteemi muudatused teiste liikmesriikide elanike tervist mõjutavaid kiirgusdoose.

Kokkuvõttes arvab komisjon, et Prantsusmaal asuva Flamanville'i tuumaelektrijaama (üksused 1 ja 2) radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise muudetud kava rakendamine ei põhjusta tavapärastes töötingimustes ega üldandmetes kirjeldatud ulatusega õnnetuse korral vee, pinnase või õhuruumi radioaktiivset saastumist teises liikmesriigis.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 20.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 241/9 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 241/9

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(2008/C 241/04)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 14.7.2008 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 659/07 |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Piirkond | Scotland |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | QMS Meat Quality Advertising Scheme |
| Õiguslik alus | Natural Environment and Rural Communities Act 2006
  Quality Meat Scotland Order 2007 |
| Meetme liik | Abikava |
| Abi eesmärk | Kvaliteetliha reklaamimine |
| Abi vorm | Teenuste osutamine soodustingimustel |
| Eelarve | Aastane summa: 4 miljonit GBP (ligikaudu 5 miljonit EUR )
  Kogueelarve: 24 miljonit GBP (ligikaudu 30 miljonit EUR ) |
| Abi osatähtsus | Kuni 100 % |
| Kestus | Alates komisjoni heakskiidu kuupäevast kuni 31. märtsini 2014 |
| Sektorid | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Scottish Executive Environment and Rural Affairs Division |
| Pentland House |
| Area 1e |
| Robb's Loan |
| Edinburgh EH14 1TY |
| United Kingdom |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

14.7.2008

Abi nr

N 659/07

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Piirkond

Scotland

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

QMS Meat Quality Advertising Scheme

Õiguslik alus

Natural Environment and Rural Communities Act 2006

Quality Meat Scotland Order 2007

Meetme liik

Abikava

Abi eesmärk

Kvaliteetliha reklaamimine

Abi vorm

Teenuste osutamine soodustingimustel

Eelarve

Aastane summa: 4 miljonit GBP (ligikaudu 5 miljonit EUR )

Kogueelarve: 24 miljonit GBP (ligikaudu 30 miljonit EUR )

Abi osatähtsus

Kuni 100 %

Kestus

Alates komisjoni heakskiidu kuupäevast kuni 31. märtsini 2014

Sektorid

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Scottish Executive Environment and Rural Affairs Division

Pentland House

Area 1e

Robb's Loan

Edinburgh EH14 1TY

United Kingdom

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 14.7.2008 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 255/08 |
| Liikmesriik | Rumeenia |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Hotărâre privind aprobarea nivelului și a condiţiilor de aplicare a accizei reduse la motorina utilizată în agricultură în anul 2008 |
| Õiguslik alus | Valitsuse otsus |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Aktsiisimaksu vähendamine |
| Abi vorm | Maksumeede |
| Eelarve | 50 270 270 EUR |
| Abi osatähtsus | 63 % |
| Kestus | Kuni 2008. aasta lõpuni |
| Sektorid | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | — |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

14.7.2008

Abi nr

N 255/08

Liikmesriik

Rumeenia

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Hotărâre privind aprobarea nivelului și a condiţiilor de aplicare a accizei reduse la motorina utilizată în agricultură în anul 2008

Õiguslik alus

Valitsuse otsus

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Aktsiisimaksu vähendamine

Abi vorm

Maksumeede

Eelarve

50 270 270 EUR

Abi osatähtsus

63 %

Kestus

Kuni 2008. aasta lõpuni

Sektorid

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

—

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 20.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 241/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 241/11

---

Prantsusmaa poolne avaliku teenindamise kohustuse muutmine regulaarlennuliinidel ühelt poolt Ajaccio, Bastia, Calvi ja Figari ning teiselt poolt Marseille, Nice'i ja Pariisi (Orly) vahel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 241/05)

| 1. | Vastavalt nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artikli 4 lõike 1 punktile a on kehtestatud avaliku teenindamise kohustus järgmistel regulaarlennuliinidel:






  — | ühelt poolt Ajaccio, Bastia, Calvi ja Figari ning teiselt poolt Marseille ja Nice'i vahel, avaldatud
  Euroopa Liidu Teatajas C 149, 21. juunil 2005, lk 7; |
| --- | --- | --- |

1.

Vastavalt nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artikli 4 lõike 1 punktile a on kehtestatud avaliku teenindamise kohustus järgmistel regulaarlennuliinidel:

—

ühelt poolt Ajaccio, Bastia, Calvi ja Figari ning teiselt poolt Marseille ja Nice'i vahel, avaldatud
  Euroopa Liidu Teatajas C 149, 21. juunil 2005, lk 7;

| — | ühelt poolt Ajaccio, Bastia, Calvi ja Figari ning teiselt poolt Pariisi (Orly) vahel, avaldatud
  Euroopa Liidu Teatajas C 149, 21. juuni 2005, lk 12. |
| --- | --- |

—

ühelt poolt Ajaccio, Bastia, Calvi ja Figari ning teiselt poolt Pariisi (Orly) vahel, avaldatud
  Euroopa Liidu Teatajas C 149, 21. juuni 2005, lk 12.

Regulaarlennuliinide läbivaadatud piletihinnad avaldati
  Euroopa Liidu Teatajas C 314, 22. detsembril 2007 ja
  Euroopa Liidu Teatajas C 164, 27. juunil 2008.

Kõnealuste avaliku teenindamise kohustustega on ette nähtud, et kui lennuliini teenindamisega seotud kulud suurenevad ebatavaliselt, ootamatult ja lennuettevõtja tahtest sõltumatult, võib punktis 2.2 kindlaks määratud maksimumtariife suurendada vastavalt kulude täheldatud suurenemisele.

| 2. | Kõnealuse sätte kohaselt muudetakse 21. juuni 2005. aasta avaliku teenindamise kohustust (muudetud 22. detsembril 2007 ja 27. juunil 2008) alates 15. augustist 2008 järgmiselt:
  Muudetud avaliku teenindamise kohustuse punkti 2.2 kohaseid Marseille ja Nice'i ning Korsika vaheliste lennuliinide maksimumhindu suurendatakse järgmiselt:






  — | 3 EUR võrra ühe suuna pileti normaalhinna puhul; |
| --- | --- | --- |

2.

Kõnealuse sätte kohaselt muudetakse 21. juuni 2005. aasta avaliku teenindamise kohustust (muudetud 22. detsembril 2007 ja 27. juunil 2008) alates 15. augustist 2008 järgmiselt:

Muudetud avaliku teenindamise kohustuse punkti 2.2 kohaseid Marseille ja Nice'i ning Korsika vaheliste lennuliinide maksimumhindu suurendatakse järgmiselt:

—

3 EUR võrra ühe suuna pileti normaalhinna puhul;

| — | 2 EUR võrra edasi-tagasi pileti hinna puhul, mida kohaldatakse Korsika elanike suhtes; |
| --- | --- |

—

2 EUR võrra edasi-tagasi pileti hinna puhul, mida kohaldatakse Korsika elanike suhtes;

| — | 2 EUR võrra ühe suuna pileti hinna puhul, mida kohaldatakse eespool osutatud avaliku teenindamise kohustuses määratletud reisijarühmade suhtes (noored, eakad inimesed, üliõpilased, pered, invaliidid). |
| --- | --- |

—

2 EUR võrra ühe suuna pileti hinna puhul, mida kohaldatakse eespool osutatud avaliku teenindamise kohustuses määratletud reisijarühmade suhtes (noored, eakad inimesed, üliõpilased, pered, invaliidid).

Muudetud avaliku teenindamise kohustuse punkti 2.2 kohaseid Pariisi (Orly) ja Korsika vaheliste lennuliinide maksimumhindu suurendatakse järgmiselt:

| — | 5 EUR võrra ühe suuna pileti normaalhinna puhul; |
| --- | --- |

—

5 EUR võrra ühe suuna pileti normaalhinna puhul;

| — | 5 EUR võrra edasi-tagasi pileti hinna puhul, mida kohaldatakse Korsika elanike suhtes; |
| --- | --- |

—

5 EUR võrra edasi-tagasi pileti hinna puhul, mida kohaldatakse Korsika elanike suhtes;

| — | 3 EUR võrra ühe suuna pileti hinna puhul, mida kohaldatakse eespool osutatud avaliku teenindamise kohustuses määratletud reisijarühmade suhtes (noored, eakad inimesed, üliõpilased, pered, invaliidid). |
| --- | --- |

—

3 EUR võrra ühe suuna pileti hinna puhul, mida kohaldatakse eespool osutatud avaliku teenindamise kohustuses määratletud reisijarühmade suhtes (noored, eakad inimesed, üliõpilased, pered, invaliidid).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 20.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 241/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 241/12

---

Euro vahetuskurss (1)

19. september 2008

(2008/C 241/06)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4236 |
| JPY | Jaapani jeen | 153,03 |
| DKK | Taani kroon | 7,4599 |
| GBP | Inglise nael | 0,78730 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,5383 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5975 |
| ISK | Islandi kroon | 131,47 |
| NOK | Norra kroon | 8,2580 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,242 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 239,96 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7084 |
| PLN | Poola zlott | 3,3042 |
| RON | Rumeenia leu | 3,6420 |
| SKK | Slovakkia kroon | 30,275 |
| TRY | Türgi liir | 1,7880 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,7505 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5154 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 11,0818 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,1003 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0433 |
| KRW | Korea won | 1 605,82 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,4902 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,7303 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,1152 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 13 346,25 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9278 |
| PHP | Filipiini peeso | 65,980 |
| RUB | Vene rubla | 36,3283 |
| THB | Tai baht | 48,630 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,6280 |
| MXN | Mehhiko peeso | 15,2010 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4236

JPY

Jaapani jeen

153,03

DKK

Taani kroon

7,4599

GBP

Inglise nael

0,78730

SEK

Rootsi kroon

9,5383

CHF

Šveitsi frank

1,5975

ISK

Islandi kroon

131,47

NOK

Norra kroon

8,2580

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,242

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

239,96

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7084

PLN

Poola zlott

3,3042

RON

Rumeenia leu

3,6420

SKK

Slovakkia kroon

30,275

TRY

Türgi liir

1,7880

AUD

Austraalia dollar

1,7505

CAD

Kanada dollar

1,5154

HKD

Hong Kongi dollar

11,0818

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,1003

SGD

Singapuri dollar

2,0433

KRW

Korea won

1 605,82

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,4902

CNY

Hiina jüaan

9,7303

HRK

Horvaatia kuna

7,1152

IDR

Indoneesia ruupia

13 346,25

MYR

Malaisia ringit

4,9278

PHP

Filipiini peeso

65,980

RUB

Vene rubla

36,3283

THB

Tai baht

48,630

BRL

Brasiilia reaal

2,6280

MXN

Mehhiko peeso

15,2010

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 20.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 241/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 241/13

---

Regionaalabi suunised aastateks 2007–2013

Regionaalabi kaart: Prantsusmaa (ELT C 54, 4.3.2006, lk 13)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 241/07)

N 186/08 — PRANTSUSMAA

Riikliku regionaalabi kaardi muutmine 1.1.2007–31.12.2013

(Komisjon heaks kiitnud 4.6.2008)

| NUTS-II-III | NUTS-II/NUTS-III piirkonnad
  Abikõlblike kommuunide (kantonite) loetelu | Investeeringuteks ettenähtud regionaalabi ülemmäär (1)

  (kohaldatakse suurettevõtjate suhtes) |
| --- | --- | --- |
| [...] |
| | | 1.1.2007–31.12.2013 |
| 3.   Piirkonnad, millel on vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c õigus saada abi ajavahemikus 2007–2013 maksimaalse abimääraga 15 % |
| [...] |
| FR22 | Picardie |
| [...] |
| FR223 | Somme |
| 80001 Abbeville; 80002 Ablaincourt-Pressoir; 80004 Acheux-en-Vimeu; 80008 Aigneville; 80009 Ailly-le-Haut-Clocher; 80018 Allenay;
  80020 Allonville;
  80021 Amiens (P: Amiens Nord-est,
  Amiens Nord
  ); 80036 Aubigny; 80039 Ault; 80063 Beauchamps; 80073 Bécordel-Bécourt; 80078 Bellancourt; 80080 Belloy-en-Santerre; 80088 Bernes; 80096 Béthencourt-sur-Mer; 80101 Beuvraignes; 80107 Blangy-Tronville; 80124 Bourseville; 80127 Bouvaincourt-sur-Bresle; 80131 Boves; 80141 Brie; 80147 Buigny-l'Abbé; 80149 Buigny-Saint-Maclou; 80163 Cambron; 80164 Camon; 80176 Carrépuis; 80177 Cartigny; 80186 Chaulnes; 80190 Chépy; 80199 Cléry-sur-Somme; 80204 Combles; 80240 Doingt; 80263 L'Echelle-Saint-Aurin; 80288 Estrées-Deniécourt; 80294 Eterpigny; 80296 L'Etoile; 80302 Faverolles; 80308 Feuquières-en-Vimeu; 80318 Flixecourt; 80360 Fressenneville; 80364 Friaucourt; 80366 Fricourt; 80368 Friville-Escarbotin; 80373 Gamaches; 80379 Glisy; 80393 Gruny; 80412 Hamelet; 80413 Hancourt; 80418 Hardecourt-aux-Bois; 80433 Herly; 80434 Hervilly; 80435 Hesbécourt; 80453 Laboissière-en-Santerre; 80474 Licourt; 80478 Lignières; 80505 Mametz; 80509 Marchélepot; 80517 Marquivillers; 80521 Maurepas; 80523 Méaulte; 80527 Méneslies; 80530 Méricourt-l'Abbé; 80533 Mers-les-Bains; 80536 Mesnil-Bruntel; 80542 Mesnil-Saint-Nicaise; 80546 Miannay; 80557 Estrées-Mons; 80560 Montauban-de-Picardie; 80561 Montdidier; 80574 Mouflers; 80585 Nesle; 80597 Nibas; 80613 Oust-Marest; 80620 Péronne; 80635 Pont-Remy; 80638 Potte; 80669 Rethonvillers; 80674 Rivery; 80677 Roisel; 80685 Roye;
  80693 Poulainville;
  80694 Sailly-le-Sec; 80714 Saint-Quentin-la-Motte-Croix-au-Bailly; 80769 Treux; 80770 Tully; 80774 Vaire-sous-Corbie; 80779 Vauchelles-les-Quesnoy; 80784 Vaux-sur-Somme; 80795 Ville-le-Marclet; 80799 Villers-Bretonneux; 80801 Villers-Carbonnel; 80803 Villers-lès-Roye; 80804 Villers-sous-Ailly; 80807 Ville-sur-Ancre; 80827 Woincourt. |
| [...] |
| FR24 | Centre |
| [...] |
| FR242 | Eure-et-Loir |
| 28001 Abondant; 28007 Anet;
  28012 Arrou; 28017 Autheuil; 28018 Authon-du-Perche; 28027 Bazoche-Gouet (La); 28051 Bonneval;
  28053 Le Boullay-les-Deux-Eglises;
  28061 Brou;
  28062 Broué;
  28075 Chapelle-du-Noyer (La); 28080 Charbonnières; 28088 Châteaudun;
  28089 Châteauneuf-en-Thymerais;
  28093 Chatillon-en-Dunois;
  28098 Cherisy;
  28103 Cloyes-sur-le-Loir; 28111 Coudray-au-Perche; 28132 Donnemain-St-Mames;
  28134 Dreux;
  28144 Etilleux (Les); 28153 Flacey;
  28171 Garnay; 28178 Germainville;
  28198 Jallans; 28205 Lanneray; 28219 Luigny; 28233 Marboué; 28236 Margon;
  28239 Marville-Moutiers-Brûlé;
  28273 Moulhard; 28280 Nogent-le-Rotrou;
  28293 Oulins; 28312 Puiseux; 28332 Sainte-Gemme-Moronval;
  28334 Saint-Denis-les-Ponts; 28342 Saint-Jean-Pierre-Fixte;
  28348 Saint-Lubin-des-Joncherets; 28359 Saint-Rémy-sur-Avre; 28360 Saint-Sauveur-Marville; 28371 Saussay; 28374 Serazereux; 28377 Sorel-Moussel;
  28378 Souancé-au-Perche;
  28393 Tremblay-les-Villages; 28404 Vernouillet; 28405 Vert-en-Drouais;
  28424 Yèvres
  . |
| [...] |
| FR71 | Rhône-Alpes |
| [...] |
| FR715 | Loire |
| 42005 Andrézieux-Bouthéon; 42011 Balbigny; 42022 Bonson; 42032 Cellieu; 42044 Le Chambon-Feugerolles; 42092 L'Etrat; 42097 La Fouillouse; 42127 Mably; 42156 Neulise; 42166 Parigny; 42170 Perreux; 42183 La Ricamarie; 42184 Riorges; 42186 Rive-de-Gier; 42187 Roanne (P: Roanne Nord); 42189 Roche-la-Molière; 42207 Saint-Chamond; 42212 Saint-Cyr-de-Favières; 42218 Saint-Etienne (P: Saint-Etienne Sud Ouest
  1
  ); 42223 Saint-Genest-Lerpt; 42225 Genilac; 42237 Saint-Jean-Bonnefonds; 42254 Saint-Marcel-de-Félines; 42256 Saint-Marcellin-en-Forez; 42294 Saint-Vincent-de-Boisset; 42304 Sury-le-Comtal; 42305 La Talaudière; 42311 La Tour-en-Jarez; 42325 Vendranges. |
| [...] |

NUTS-II-III

NUTS-II/NUTS-III piirkonnad

Abikõlblike kommuunide (kantonite) loetelu

Investeeringuteks ettenähtud regionaalabi ülemmäär (1)

(kohaldatakse suurettevõtjate suhtes)

[...]

1.1.2007–31.12.2013

Piirkonnad, millel on vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c õigus saada abi ajavahemikus 2007–2013 maksimaalse abimääraga 15 %

[...]

FR22

Picardie

[...]

FR223

Somme

80001 Abbeville; 80002 Ablaincourt-Pressoir; 80004 Acheux-en-Vimeu; 80008 Aigneville; 80009 Ailly-le-Haut-Clocher; 80018 Allenay;
  80020 Allonville;
  80021 Amiens (P: Amiens Nord-est,
  Amiens Nord
  ); 80036 Aubigny; 80039 Ault; 80063 Beauchamps; 80073 Bécordel-Bécourt; 80078 Bellancourt; 80080 Belloy-en-Santerre; 80088 Bernes; 80096 Béthencourt-sur-Mer; 80101 Beuvraignes; 80107 Blangy-Tronville; 80124 Bourseville; 80127 Bouvaincourt-sur-Bresle; 80131 Boves; 80141 Brie; 80147 Buigny-l'Abbé; 80149 Buigny-Saint-Maclou; 80163 Cambron; 80164 Camon; 80176 Carrépuis; 80177 Cartigny; 80186 Chaulnes; 80190 Chépy; 80199 Cléry-sur-Somme; 80204 Combles; 80240 Doingt; 80263 L'Echelle-Saint-Aurin; 80288 Estrées-Deniécourt; 80294 Eterpigny; 80296 L'Etoile; 80302 Faverolles; 80308 Feuquières-en-Vimeu; 80318 Flixecourt; 80360 Fressenneville; 80364 Friaucourt; 80366 Fricourt; 80368 Friville-Escarbotin; 80373 Gamaches; 80379 Glisy; 80393 Gruny; 80412 Hamelet; 80413 Hancourt; 80418 Hardecourt-aux-Bois; 80433 Herly; 80434 Hervilly; 80435 Hesbécourt; 80453 Laboissière-en-Santerre; 80474 Licourt; 80478 Lignières; 80505 Mametz; 80509 Marchélepot; 80517 Marquivillers; 80521 Maurepas; 80523 Méaulte; 80527 Méneslies; 80530 Méricourt-l'Abbé; 80533 Mers-les-Bains; 80536 Mesnil-Bruntel; 80542 Mesnil-Saint-Nicaise; 80546 Miannay; 80557 Estrées-Mons; 80560 Montauban-de-Picardie; 80561 Montdidier; 80574 Mouflers; 80585 Nesle; 80597 Nibas; 80613 Oust-Marest; 80620 Péronne; 80635 Pont-Remy; 80638 Potte; 80669 Rethonvillers; 80674 Rivery; 80677 Roisel; 80685 Roye;
  80693 Poulainville;
  80694 Sailly-le-Sec; 80714 Saint-Quentin-la-Motte-Croix-au-Bailly; 80769 Treux; 80770 Tully; 80774 Vaire-sous-Corbie; 80779 Vauchelles-les-Quesnoy; 80784 Vaux-sur-Somme; 80795 Ville-le-Marclet; 80799 Villers-Bretonneux; 80801 Villers-Carbonnel; 80803 Villers-lès-Roye; 80804 Villers-sous-Ailly; 80807 Ville-sur-Ancre; 80827 Woincourt.

[...]

FR24

Centre

[...]

FR242

Eure-et-Loir

28001 Abondant; 28007 Anet;
  28012 Arrou; 28017 Autheuil; 28018 Authon-du-Perche; 28027 Bazoche-Gouet (La); 28051 Bonneval;
  28053 Le Boullay-les-Deux-Eglises;
  28061 Brou;
  28062 Broué;
  28075 Chapelle-du-Noyer (La); 28080 Charbonnières; 28088 Châteaudun;
  28089 Châteauneuf-en-Thymerais;
  28093 Chatillon-en-Dunois;
  28098 Cherisy;
  28103 Cloyes-sur-le-Loir; 28111 Coudray-au-Perche; 28132 Donnemain-St-Mames;
  28134 Dreux;
  28144 Etilleux (Les); 28153 Flacey;
  28171 Garnay; 28178 Germainville;
  28198 Jallans; 28205 Lanneray; 28219 Luigny; 28233 Marboué; 28236 Margon;
  28239 Marville-Moutiers-Brûlé;
  28273 Moulhard; 28280 Nogent-le-Rotrou;
  28293 Oulins; 28312 Puiseux; 28332 Sainte-Gemme-Moronval;
  28334 Saint-Denis-les-Ponts; 28342 Saint-Jean-Pierre-Fixte;
  28348 Saint-Lubin-des-Joncherets; 28359 Saint-Rémy-sur-Avre; 28360 Saint-Sauveur-Marville; 28371 Saussay; 28374 Serazereux; 28377 Sorel-Moussel;
  28378 Souancé-au-Perche;
  28393 Tremblay-les-Villages; 28404 Vernouillet; 28405 Vert-en-Drouais;
  28424 Yèvres
  .

[...]

FR71

Rhône-Alpes

[...]

FR715

Loire

42005 Andrézieux-Bouthéon; 42011 Balbigny; 42022 Bonson; 42032 Cellieu; 42044 Le Chambon-Feugerolles; 42092 L'Etrat; 42097 La Fouillouse; 42127 Mably; 42156 Neulise; 42166 Parigny; 42170 Perreux; 42183 La Ricamarie; 42184 Riorges; 42186 Rive-de-Gier; 42187 Roanne (P: Roanne Nord); 42189 Roche-la-Molière; 42207 Saint-Chamond; 42212 Saint-Cyr-de-Favières; 42218 Saint-Etienne (P: Saint-Etienne Sud Ouest
  1
  ); 42223 Saint-Genest-Lerpt; 42225 Genilac; 42237 Saint-Jean-Bonnefonds; 42254 Saint-Marcel-de-Félines; 42256 Saint-Marcellin-en-Forez; 42294 Saint-Vincent-de-Boisset; 42304 Sury-le-Comtal; 42305 La Talaudière; 42311 La Tour-en-Jarez; 42325 Vendranges.

[...]

---

(1)  Investeerimisprojektide puhul, mille abikõlblikud kulud on väiksemad kui 50 miljonit EUR, suurendatakse keskmise suurusega ettevõtjate puhul ülemmäära 10 protsendipunkti ja väikeste ettevõtjate puhul 20 protsendipunkti (VKEd on määratletud komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses, mis käsitleb mikroettevõtjate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlust (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36)). Mahukate investeerimisprojektide puhul, mille abikõlblikud kulud on suuremad kui 50 miljonit EUR, kohandatakse ülemmäära vastavalt aastateks 2007–2013 ettenähtud regionaalabi suuniste punktile 67.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 20.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 241/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 241/15

---

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

(2008/C 241/08)

Abi number: XA 5/08

Liikmesriik: Sloveenia Vabariik

Piirkond: Območje Občine Vodice

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v Občini Vodice za programsko obdobje 2007–2013

Õiguslik alus: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva ter podeželja v Občini Vodice za programsko obdobje 2007–2013

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma:

| | 2007: 40 000 EUR |
| --- | --- |

2007: 40 000 EUR

| | 2008: 40 000 EUR |
| --- | --- |

2008: 40 000 EUR

| | 2009: 40 000 EUR |
| --- | --- |

2009: 40 000 EUR

| | 2010: 40 000 EUR |
| --- | --- |

2010: 40 000 EUR

| | 2011: 40 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 40 000 EUR

| | 2012: 40 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 40 000 EUR

| | 2013: 40 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 40 000 EUR

Abi suurim osatähtsus:

1.   Investeeringud põllumajandusettevõtetesse esmatootmiseks:

| — | kuni 50 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades; |
| --- | --- |

—

kuni 50 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades;

| — | kuni 40 % abikõlblikest kuludest muudes piirkondades; |
| --- | --- |

—

kuni 40 % abikõlblikest kuludest muudes piirkondades;

| — | kuni 60 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades ja kuni 50 % abikõlblikest kuludest muudes piirkondades investeeringute puhul, mida noored põllumajandustootjad teevad viie aasta jooksul alates tegevuse alustamisest. |
| --- | --- |

—

kuni 60 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades ja kuni 50 % abikõlblikest kuludest muudes piirkondades investeeringute puhul, mida noored põllumajandustootjad teevad viie aasta jooksul alates tegevuse alustamisest.

Abi eesmärk on investeerimine põllumajandusettevõtete funktsiooni taastamisse ja esmatootmises kasutatavate seadmete ostmisesse, püsikultuuridesse, põllumaa kvaliteedi parandamisse ja karjamaa hooldamisse.

2.   Traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine:

| — | kuni 100 % tegelikest kuludest tootmisega mitteseotud objektidesse tehtavate investeeringute puhul; |
| --- | --- |

—

kuni 100 % tegelikest kuludest tootmisega mitteseotud objektidesse tehtavate investeeringute puhul;

| — | kuni 60 % tegelikest kuludest või vähem soodsates piirkondades kuni 75 % tegelikest kuludest tootmisega seotud objektidesse tehtavate investeeringute puhul, tingimusel et investeeringuga ei kaasne põllumajandusettevõtte tootmismahu suurenemist; |
| --- | --- |

—

kuni 60 % tegelikest kuludest või vähem soodsates piirkondades kuni 75 % tegelikest kuludest tootmisega seotud objektidesse tehtavate investeeringute puhul, tingimusel et investeeringuga ei kaasne põllumajandusettevõtte tootmismahu suurenemist;

| — | täiendavat abi võib anda kuni 100 %, et katta lisakulud, mis tekivad ehitise kultuuriväärtuse säilitamiseks vajalike traditsiooniliste materjalide kasutamisest. |
| --- | --- |

—

täiendavat abi võib anda kuni 100 %, et katta lisakulud, mis tekivad ehitise kultuuriväärtuse säilitamiseks vajalike traditsiooniliste materjalide kasutamisest.

3.   Põllumajanduslike tootmishoonete ümberpaigutamine üldistes huvides:

| — | kuni 100 % tegelikest kuludest, kui ümberpaigutamine tähendab lihtsalt olemasolevate rajatiste demonteerimist, teisaldamist ja taaspüstitamist; |
| --- | --- |

—

kuni 100 % tegelikest kuludest, kui ümberpaigutamine tähendab lihtsalt olemasolevate rajatiste demonteerimist, teisaldamist ja taaspüstitamist;

| — | kui põllumajandustootja saab ümberpaigutamisest kasu nüüdisaegsema rajatise kujul, peab tema osa asjaomaste rajatiste ümberpaigutamisest tulenevast väärtuse tõusust olema vähemalt 60 % või vähem soodsates piirkondades vähemalt 50 %. Kui abisaaja on noor põllumajandustootja, peab tema osa olema vastavalt vähemalt 55 % või 45 %; |
| --- | --- |

—

kui põllumajandustootja saab ümberpaigutamisest kasu nüüdisaegsema rajatise kujul, peab tema osa asjaomaste rajatiste ümberpaigutamisest tulenevast väärtuse tõusust olema vähemalt 60 % või vähem soodsates piirkondades vähemalt 50 %. Kui abisaaja on noor põllumajandustootja, peab tema osa olema vastavalt vähemalt 55 % või 45 %;

| — | kui ümberpaigutamine toob kaasa tootmismahu suurenemise, peab abisaaja osa asjaomaste rajatiste ümberpaigutamisest tulenevast väärtuse tõusust olema vähemalt 60 % või vähem soodsates piirkondades vähemalt 50 %. Kui abisaaja on noor põllumajandustootja, peab tema osa olema vastavalt vähemalt 55 % või 45 %. |
| --- | --- |

—

kui ümberpaigutamine toob kaasa tootmismahu suurenemise, peab abisaaja osa asjaomaste rajatiste ümberpaigutamisest tulenevast väärtuse tõusust olema vähemalt 60 % või vähem soodsates piirkondades vähemalt 50 %. Kui abisaaja on noor põllumajandustootja, peab tema osa olema vastavalt vähemalt 55 % või 45 %.

4.   Kindlustustoetus:

| — | omavalitsuse antava toetusega täiendatakse riigieelarvest kaasrahastatavate kindlustusmaksete summat nii, et toetus kokku moodustab kuni 50 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud kindlustusmaksetega põllumajanduskultuuride ja saagi kindlustamiseks ning loomade kindlustamiseks haigustest tingitud kahjude vastu. |
| --- | --- |

—

omavalitsuse antava toetusega täiendatakse riigieelarvest kaasrahastatavate kindlustusmaksete summat nii, et toetus kokku moodustab kuni 50 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud kindlustusmaksetega põllumajanduskultuuride ja saagi kindlustamiseks ning loomade kindlustamiseks haigustest tingitud kahjude vastu.

5.   Ümberkruntimiseks antav abi:

| — | kuni 100 % tegelikest õigus- ja halduskuludest. |
| --- | --- |

—

kuni 100 % tegelikest õigus- ja halduskuludest.

6.   Kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamiseks antav abi:

| — | kuni 100 % tegelikest kuludest; abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele. |
| --- | --- |

—

kuni 100 % tegelikest kuludest; abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele.

7.   Tehnilise abi andmine:

| — | kuni 100 % kuludest, mis on seotud hariduse ja koolitusega, kolmandate isikute osutatud konsultatsiooniteenustega, foorumite, konkursside, näituste ja laatade korraldamisega, ning trükiste ja veebilehtede väljaandmisega. Abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele |
| --- | --- |

—

kuni 100 % kuludest, mis on seotud hariduse ja koolitusega, kolmandate isikute osutatud konsultatsiooniteenustega, foorumite, konkursside, näituste ja laatade korraldamisega, ning trükiste ja veebilehtede väljaandmisega. Abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele

Rakendamise kuupäev: Detsember 2007 (abi ei anta enne kokkuvõtte avaldamist Euroopa Komisjoni veebisaidil)

Abikava või üksikabi kestus: Kuni 31. detsembrini 2013

Abi eesmärk: VKEde toetamine

Viited määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklitele ja abikõlblikud kulud: Programmiperioodil 2007–2013 Vodice valla põllumajanduse ja maapiirkondade säilitamiseks ja arenguks antavat abi käsitlevate eeskirjade eelnõu II peatükk hõlmab meetmeid, mida käsitatakse riigiabina vastavalt komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1857/2006 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 (ELT L 358, 16.12.2006, lk 3)) järgmistele artiklitele:

artikkel 4: Investeeringud põllumajandusettevõtetesse;

artikkel 5: Traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine;

artikkel 6: Põllumajanduslike tootmishoonete ümberpaigutamine üldistes huvides;

artikkel 12: Kindlustustoetus;

artikkel 13: Ümberkruntimiseks antav abi;

artikkel 14: Kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamiseks antav abi;

artikkel 15: Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Občina Vodice |
| --- |
| Kopitarjev trg 1 |
| SLO-1217 Vodice |

Občina Vodice

Kopitarjev trg 1

SLO-1217 Vodice

Veebileht: http://www.lex-localis.info/KatalogInformacij/VsebinaDokumenta.aspx?SectionID=58921e3f-8299-4cdf-bd79-62de7dbbd615

Muu teave: Põllumajanduskultuuride ja saagi kindlustamiseks ettenähtud kindlustustoetuse meede hõlmab järgmisi loodusõnnetusega võrreldavaid ebasoodsaid ilmastikutingimusi: kevadkülm, rahe, pikne, pikselöögist põhjustatud tulekahju, tormid ja üleujutused.

Valla eeskirjad vastavad määruse (EÜ) nr 1857/2006 nõuetele haldusüksuse võetavate meetmete ja rakendatavate üldsätete osas (abi andmise kord, abi kumuleerumine, läbipaistvus ja abi järelevalve)

Brane Podboršek

Vodice vallavanem

Abi number: XA 38/08

Liikmesriik: Itaalia

Piirkond: Provincia autonoma di Trento

Abikava nimetus: Intervento per lo smaltimento di materiale a rischio

Õiguslik alus: L.P. 4 del 28 marzo 2003«Sostegno dell'economia agricola, disciplina dell'agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati» articolo 43 bis.

Deliberazione della giunta provinciale di Trento n. 3131 del 28 dicembre 2007, modificata con deliberazione n. 515 del 29 febbraio 2008, criteri attuativi dell'articolo 43 bis della L.P.4/2003

Abikavaga ettenähtud aastased kulud: Eelarves ettenähtud aastane kogukulu on 1 000 000 EUR

Abi suurim osatähtsus: Abi ülemmäär on 100 % kuludest, mis on seotud hukkunud loomade kogumisega, ja 75 % kuludest, mis on seotud nende korjuste hävitamise ja kõrvaldamisega, järgmiste näitajate piires:

Rakendamise kuupäev: Abi hakatakse rakendama alates vabastustaotluse registreerimisnumbri avaldamisest komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi veebilehel

Abikava kestus: Abi võib eraldada kuni kuupäevani 31. detsember 2013

Abi eesmärk: Hüvitada loomakasvatajatele kulud, mis on seotud hukkunud loomade (veised, lambad-kitsed, sead ning kodulinnud ja jänesed) kõrvaldamisega ning tapetud loomade eemaldamisega sanitaareesmärgil (tegemist on loomade tapmisega sanitaarasutuste käsul ja sanitaarpõhjusel, tapetud loomade liha ei kasutata inimtoiduks).

Abikava osutatakse määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 16 lõike 1 punkti d kohaselt.

Abikõlblikud on hukkunud loomade eemaldamisega (kogumine ja vedu) ning hävitamisega (hoiustamine, töötlemine ja lõplik kõrvaldamine) seotud kulud. Kokkuvõtvalt on abikõlblikud järgmised kulud:

kiirteenusega seotud transpordikulud, mis arvutatakse keskmisi kilometraažitariife arvestades ja mida vähendatakse 15 %, võttes arvesse majandusvõimalusi, mis on seotud provintsi loomakasvatajate föderatsiooni (Federazione Provinciale Allevatori) turustustegevusega kiirteenuste korraldamisel seoses eluskarja veoga (tabel III), ning muude loomade samaaegse äraveoga, isegi kui see toimub juhuslikult ja üksnes piiratud ulatuses. Asjaomased kulud (k.a transpordivahendite ja töötajate maksumus) täpsustab käsitööliste ühendus (Associazione Artigiani), need korrutatakse läbitud kilometraažiga vastavalt maakonnanõukogu 8. oktoobri 2001. aasta otsusele nr 1433;

korjuste kogumise, veo ja kõrvaldamisega tegelevate eriettevõtete arved;

teenuse korraldamisel tegelikult kantud kulud, mis ei ületa 10 % punktis a ja b osutatud kuludest.

Abikõlblike kulude ülemmäära piires on tagasiulatuvalt võimalik kompenseerida ka muid eri kulusid 20 % ulatuses

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Loomakasvatussektor (veised, lambad-kitsed, sead ning kodulinnud ja jänesed)

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Provincia autonoma di Trento |
| --- |
| Dipartimento agricoltura e alimentazione |
| Servizio vigilanza e promozione delle attività agricole |
| Via G.B. Trener, 3 |
| I-38100 Trento |

Provincia autonoma di Trento

Dipartimento agricoltura e alimentazione

Servizio vigilanza e promozione delle attività agricole

Via G.B. Trener, 3

I-38100 Trento

Veebileht: http://www.delibere.provincia.tn.it/scripts/gethtmlDeli.asp?Item=0&Type=FulView

http://www.delibere.provincia.tn.it/scripts/viewAllegatoDeli.asp?Item=0

Muu teave: Märkus: käesolev abikava (N 200/05) on juba teatatud kehtivusega kuni 31. detsember 2009

Abi number: XA 45/08

Liikmesriik: Itaalia

Piirkond: Provincia autonoma di Trento

Abikava nimetus: Interventi per la difesa passiva

Õiguslik alus: L.P. 4 del 28 marzo 2003«Sostegno dell'economia agricola, disciplina dell'agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati» articolo 54.

Deliberazione della giunta provinciale di Trento n. 3127 del 28 dicembre 2007, modificata con deliberazione n. 516 del 29 febbraio 2008, criteri attuativi dell'articolo 54 della L.P.4/2003

Abikavaga ettenähtud aastased kulud: Eelarves ettenähtud aastane kogukulu on 5 940 000 EUR

Abi suurim osatähtsus: Abi ülemmäär on 50 % kindlustusmaksetest lisaks riigiabile ministeeriumi õigusaktidega ettenähtud meetmete rakendamiseks, ning kuni 80 % maksetest, sh riigiabi, mis on ette nähtud üksnes nendeks kindlustuslepinguteks, mille kohaselt alustatakse hüvitamist üksnes juhul, kui kahjud ületavad 30 % toodangust.

Kui lepingud hõlmavad loodusõnnetustega mittevõrreldavatest ebasoodsatest ilmastikutingimustest tulenevaid muid kahjusid ja/või looma- või taimehaigustest tulenevaid kahjusid, vähendatakse abi 50 %-le, ja see hõlmaks riigi ja provintsi ühise abi kogusummat.

Abi ülemmäär on 80 % kindlustusmaksetest provintsi eraldatava abi puhul üksnes sellistele kindlustuslepingutele, mille kohaselt alustatakse hüvitamist üksnes juhul, kui kahjud ületavad 30 % toodangust. Samas kui lepingud hõlmavad loodusõnnetustega mittevõrreldavatest ebasoodsatest ilmastikutingimustest tulenevaid muid kahjusid ja/või looma- või taimehaigustest tulenevaid kahjusid vähendatakse abi 50 %-le

Rakendamise kuupäev: Abi hakatakse rakendama alates vabastustaotluse registreerimisnumbri avaldamisest komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi veebilehel

Abikava kestus: Abi võib eraldada kuni kuupäevani 31. detsember 2013

Abi eesmärk: Julgustada ja edendada põllumajandust ja loomakasvatust hõlmavate kindlustuslepingute sõlmimist, eesmärgiga vähendada kindlustusmakseid ebasoodsatest ilmastikutingimustest tulenevate võimalike kahjude tõenäoliseks katmiseks.

Abikava osutatakse määruse (EÜ) 1857/2006 artikli 2 kohaselt.

Abikõlblikud on kindlustusmakseteks tehtud kulutused

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Põllumajandus ja loomakasvatus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Provincia autonoma di Trento |
| --- |
| Dipartimento agricoltura e alimentazione |
| Servizio vigilanza e promozione delle attività agricole |
| Via G.B. Trener, 3 |
| I-38100 Trento |

Provincia autonoma di Trento

Dipartimento agricoltura e alimentazione

Servizio vigilanza e promozione delle attività agricole

Via G.B. Trener, 3

I-38100 Trento

Veebileht: http://www.delibere.provincia.tn.it/scripts/gethtmlDeli.asp?Item=2&Type=FulView

http://www.delibere.provincia.tn.it/scripts/viewAllegatoDeli.asp?Item=2

Abi number: XA 47/08

Liikmesriik: Sloveenia Vabariik

Piirkond: Območje Občine Ruše

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Državne pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v Ruše 2007–2013

Õiguslik alus: Pravilnik o dodeljevanju državnih pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Ruše (II.A Poglavje)

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma:

| | 2007: 6 200 EUR |
| --- | --- |

2007: 6 200 EUR

| | 2008: 6 000 EUR |
| --- | --- |

2008: 6 000 EUR

| | 2009: 5 650 EUR |
| --- | --- |

2009: 5 650 EUR

| | 2010: 5 650 EUR |
| --- | --- |

2010: 5 650 EUR

| | 2011: 5 650 EUR |
| --- | --- |

2011: 5 650 EUR

| | 2012: 5 650 EUR |
| --- | --- |

2012: 5 650 EUR

| | 2013: 5 650 EUR |
| --- | --- |

2013: 5 650 EUR

Abi suurim osatähtsus:

1.   Investeeringud põllumajandusettevõtetesse esmatootmiseks:

| — | kuni 50 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades ja kuni 40 % abikõlblikest kuludest muudes piirkondades. |
| --- | --- |

—

kuni 50 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades ja kuni 40 % abikõlblikest kuludest muudes piirkondades.

Kõnealust abi antakse põllumajanduse esmatootmisega tegelevatele põllumajandustootjatele põllu- ja karjamaa majandamiseks.

2.   Ümberkruntimiseks antav abi:

| — | kuni 100 % tegelikest õigus- ja halduskuludest. |
| --- | --- |

—

kuni 100 % tegelikest õigus- ja halduskuludest.

3.   Kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamiseks antav abi:

| — | abi antakse subsideeritud teenuste kujul kuni 100 % abikõlblikest kuludest ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele. |
| --- | --- |

—

abi antakse subsideeritud teenuste kujul kuni 100 % abikõlblikest kuludest ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele.

4.   Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris:

| — | kuni 50 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud põllumajandustootjate hariduse ja koolitusega, nõustamisteenustega, foorumite, võistluste, näituste ja messide korraldamisega, trükiste avaldamise, kataloogide ja veebilehtede koostamise ning teadusteabe levitamisega. Abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele |
| --- | --- |

—

kuni 50 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud põllumajandustootjate hariduse ja koolitusega, nõustamisteenustega, foorumite, võistluste, näituste ja messide korraldamisega, trükiste avaldamise, kataloogide ja veebilehtede koostamise ning teadusteabe levitamisega. Abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele

Rakendamise kuupäev: Jaanuar 2008

Abikava või üksikabi kestus: Kuni 31. detsembrini 2013

Abi eesmärk: VKEde toetamine

Viited määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklitele ja abikõlblikud kulud: Ruše vallas maapiirkondade säilitamiseks ja arenguks antavat riigiabi käsitlevate eeskirjade eelnõu II peatükk hõlmab meetmeid, mida käsitatakse riigiabina vastavalt komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1857/2006 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 (ELT L 358, 16.12.2006, lk 3)) järgmistele artiklitele:

artikkel 4: Investeeringud põllumajandusettevõtetesse;

artikkel 13: Ümberkruntimiseks antav abi;

artikkel 14: Kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamiseks antav abi;

artikkel 15: Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Občina Ruše |
| --- |
| Trg vstaje 11 |
| SLO-2342 Ruše |

Občina Ruše

Trg vstaje 11

SLO-2342 Ruše

Veebileht: http://www.izit.si/muv/index.php?action=showIzdaja&year=2007&izdajaID=430 (št. predpisa 646, stran 34)

Muu teave: Kõnealused valla eeskirjad vastavad määruse (EÜ) nr 1857/2006 nõuetele seoses haldusüksuse võetavate meetmete ja rakendatavate üldsätetega (abi andmise kord, abi kumuleerumine, läbipaistvus ja järelevalve)

Vili Rezman

Ruše vallavanem

Abi number: XA 61/08

Liikmesriik: Sloveenia Vabariik

Piirkond: Goriška

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Spodbude javnega sklada malega gospodarstva goriške v kmetijskem sektorju

Õiguslik alus: Splošni pogoji poslovanja Javnega sklada malega gospodarstva Goriške v kmetijskem sektorju

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Rahastamisallikad: Põllumajandussektoris tegutsevate väikeettevõtjate toetuseks loodud Goriška riikliku fondi eriotstarbelised vahendid.

Aasta näitajate prognoos:

2007: 300 000 EUR

2008: 400 000 EUR

2009: 400 000 EUR

2010: 500 000 EUR

2011: 500 000 EUR

2012: 600 000 EUR

2013: 700 000 EUR

Abi suurim osatähtsus:

| — | Kuni 40 % abikõlblikest investeeringukuludest. |
| --- | --- |

—

Kuni 40 % abikõlblikest investeeringukuludest.

Abi antakse toormetootjatele kinnisvara (v.a maa) omandamiseks, ehitamiseks või remontimiseks, seadmete ostmiseks ning toormetootmiseks vajalike püsikultuuride uuendamiseks

Rakendamise kuupäev: Jaanuar 2008

Abikava või üksikabi kestus: Kuni 31. detsembrini 2013

Abi eesmärk: VKEde toetamine

Viited määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklitele ja abikõlblikud kulud: Dokumendi „Põllumajandussektoris tegutsevate väikeettevõtjate toetuseks loodud Goriška riikliku fondi üldised ettevõtlustingimused” IV peatükk sisaldab meetmeid, mida käsitatakse riigiabina kooskõlas komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1857/2006 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 (ELT L 358, 16.12.2006, lk 3)) järgmiste artiklitega:

artikkel 4: Investeeringud põllumajandusettevõtetesse

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Javni sklad malega gospodarstva Goriške |
| --- |
| Trg E. Kardelja 1 |
| SLO-5000 Nova Gorica |

Javni sklad malega gospodarstva Goriške

Trg E. Kardelja 1

SLO-5000 Nova Gorica

Veebileht: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=2007122&dhid=93740

Muu teave: Valla eeskirjad vastavad määruse (EÜ) nr 1857/2006 nõuetele haldusüksuse võetavate meetmete ja rakendatavate üldsätete osas (abi andmise kord, abi kumuleerumine, läbipaistvus ja abi järelevalve)

Vida Štucin

Direktori kohusetäitja

---

| 20.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 241/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 241/20

---

Komisjoni teatis vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud menetlusele

Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuteenuse osutamiseks lennuliinidel Crotone–Milano Linate ja Milano Linate–Crotone ning Crotone–Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino–Crotone

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 241/09)

Nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artikli 4 lõike 1 punkti a kohaselt on Itaalia valitsus otsustanud kooskõlas 28. detsembri 2001. aasta seaduse nr 448 artikli 52 lõikega 35 kehtestada avaliku teenindamise kohustused järgmistel liinidel:

1.   Asjaomased lennuliinid

Crotone–Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino–Crotone;

Crotone–Milano Linate ja Milano Linate–Crotone.

| 1.1. | Vastavalt nõukogu 18. jaanuari 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 95/93 (ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta), mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 793/2004, artiklile 9 võivad pädevad asutused reserveerida teatavad teenindusajad teenuste osutamiseks vastavalt käesolevas dokumendis sätestatud eeskirjadele. |
| --- | --- |

1.1.

Vastavalt nõukogu 18. jaanuari 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 95/93 (ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta), mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 793/2004, artiklile 9 võivad pädevad asutused reserveerida teatavad teenindusajad teenuste osutamiseks vastavalt käesolevas dokumendis sätestatud eeskirjadele.

| 1.2. | Pidades silmas avaliku teenindamise kohustuste kehtestamisega seatud eesmärkide täitmist, kontrollib ENAC (Itaalia riiklik tsiviillennundusamet), et asjaomased lennuettevõtjad oleksid kohase struktuuriga ning vastaksid teenuse osutamise miinimumnõuetele. |
| --- | --- |

1.2.

Pidades silmas avaliku teenindamise kohustuste kehtestamisega seatud eesmärkide täitmist, kontrollib ENAC (Itaalia riiklik tsiviillennundusamet), et asjaomased lennuettevõtjad oleksid kohase struktuuriga ning vastaksid teenuse osutamise miinimumnõuetele.

2.   Avaliku teenindamise kohustused

| 2.1. | Lendude miinimumsagedus:
  Crotone–Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino–Crotone liinil.
  Lendude miinimumsagedus eespool osutatud liinil on järgmine:






  — | kaks edasi-tagasi lendu päevas kogu aasta vältel. |
| --- | --- | --- |

2.1.

Lendude miinimumsagedus:

Crotone–Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino–Crotone liinil.

Lendude miinimumsagedus eespool osutatud liinil on järgmine:

—

kaks edasi-tagasi lendu päevas kogu aasta vältel.

Iga õhusõiduki kogu veomaht peab olema antud müüki vastavalt avaliku teenindamise kohustuse korrale.

Crotone–Milano Linate ja Milano Linate–Crotone liinil.

Lendude miinimumsagedus eespool osutatud liinil on järgmine:

| — | üks edasi-tagasi lend päevas kogu aasta vältel. |
| --- | --- |

—

üks edasi-tagasi lend päevas kogu aasta vältel.

Iga õhusõiduki kogu veomaht peab olema antud müüki vastavalt avaliku teenindamise kohustuse korrale.

| 2.2. | Lennuajad:
  Liinil Crotone–Rooma Fiumicino:






  — | 1 väljalend ajavahemikus 6.30–8.00; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Lennuajad:

Liinil Crotone–Rooma Fiumicino:

—

1 väljalend ajavahemikus 6.30–8.00;

| — | 1 väljalend ajavahemikus 17.00–18.00. |
| --- | --- |

—

1 väljalend ajavahemikus 17.00–18.00.

Liinil Rooma Fiumicino–Crotone:

| — | 1 väljalend ajavahemikus 9.00–10.30; |
| --- | --- |

—

1 väljalend ajavahemikus 9.00–10.30;

| — | 1 väljalend ajavahemikus 19.00–21.00. |
| --- | --- |

—

1 väljalend ajavahemikus 19.00–21.00.

Liinil Crotone–Milano Linate:

| — | 1 väljalend ajavahemikus 6.00–9.30. |
| --- | --- |

—

1 väljalend ajavahemikus 6.00–9.30.

Liinil Milano Linate–Crotone:

| — | 1 väljalend ajavahemikus 19.00–21.00. |
| --- | --- |

—

1 väljalend ajavahemikus 19.00–21.00.

| 2.3. | Kasutatavad õhusõidukid ja pakutav veomaht:
  Teenust tuleb osutada kahe turbopropeller- või kahe turboreaktiivmootoriga varustatud hermeetilise õhusõidukiga, milles on kogu aasta vältel vähemalt 105 istekohta.
  Lennuettevõtja, kes nõustub avaliku teenindamise kohustusega, võtab kõik vajalikud meetmed, et lihtsustada puudega või piiratud liikumisvõimega isikute juurdepääsu õhusõidukile, minemata vastuollu pardalemineku keeldu põhjendavate ohutusnõuetega. |
| --- | --- |

2.3.

Kasutatavad õhusõidukid ja pakutav veomaht:

Teenust tuleb osutada kahe turbopropeller- või kahe turboreaktiivmootoriga varustatud hermeetilise õhusõidukiga, milles on kogu aasta vältel vähemalt 105 istekohta.

Lennuettevõtja, kes nõustub avaliku teenindamise kohustusega, võtab kõik vajalikud meetmed, et lihtsustada puudega või piiratud liikumisvõimega isikute juurdepääsu õhusõidukile, minemata vastuollu pardalemineku keeldu põhjendavate ohutusnõuetega.

| 2.4. | Piletihinnad:






  a) | Igal liinil kohaldatavad piletihindade ülemmäärad on järgmised:






  — | Crotone–Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino–Crotone liinil
  (ajavahemikul 1. juunist 30. septembrini): 79,00 EUR
  (ajavahemikul 1. oktoobrist 31. maini): 60,00 EUR; |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.

Piletihinnad:

a)

Igal liinil kohaldatavad piletihindade ülemmäärad on järgmised:

—

Crotone–Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino–Crotone liinil

(ajavahemikul 1. juunist 30. septembrini): 79,00 EUR

(ajavahemikul 1. oktoobrist 31. maini): 60,00 EUR;

| — | Crotone–Milano Linate ja Milano Linate–Crotone liinil
  (ajavahemikul 1. juunist 30. septembrini): 110,00 EUR
  (ajavahemikul 1. oktoobrist 31. maini): 90,00 EUR. |
| --- | --- |

—

Crotone–Milano Linate ja Milano Linate–Crotone liinil

(ajavahemikul 1. juunist 30. septembrini): 110,00 EUR

(ajavahemikul 1. oktoobrist 31. maini): 90,00 EUR.

Kõik eespool osutatud hinnad ei sisalda käibemaksu ega muid tasusid ning lennujaamamakse. Nende hindade suhtes ei tohi kohaldada mingeid lisamakse.

Piletite levitamise ja müügi korraldamiseks peab olema ette nähtud vähemalt üks teenustasuta vahendusviis, millega ei kaasne reisijale lisakulusid.

Eespool kirjeldatud piletihindu kohaldatakse kõikide avaliku teenindamise kohustusega liinidel reisivate reisijate suhtes.

| b) | Igal aastal viivad pädevad asutused lennuhindade ülemmäära vastavusse eelmisel aastal ISTAT/FOI üldise tarbijahinnaindeksi alusel arvestatud inflatsioonimääraga. Muudatustest teavitatakse kõiki lennuettevõtjaid, kes tegutsevad avaliku teenindamise kohustusega liinidel, ning Euroopa Komisjoni, et avaldada tulemused Euroopa Liidu Teatajas.
  Juhul kui alates 2009. aasta esimesest kvartalist kõigub keskmine kütusehind ja/või euro ja USA dollari vahetuskurss rohkem kui 5 %, tuleb hindu muuta protsentuaalselt vastavalt kõikumise suurusele ja proportsioonis kütusehinna mõjuga lennuettevõtja tegevuskuludele, mis tavapärase hinnangu kohaselt on 30 %. Kõikumiste arvutamiseks kasutatav võrdlusnäitaja on 2008. aasta augusti keskmine kütuse hind. Seda hinda võrreldakse eelneva kuu keskmise hinnaga. Hinna kehtestamisel lähtutakse Plattsi määratud ja USA dollarites väljendatud lennukikütuse hinnast ühe tonni kohta (Platts FOB Med jet fuel). Saadud tulem arvestatakse ümber eurodesse Euroopa Keskpanga avaldatud vahetuskursi alusel. Hindu korrigeerib infrastruktuuri- ja transpordiministeerium kord kvartalis ENACi koostatud läbivaatuse alusel. Hindu korrigeeritakse pärast avaliku teenindamise kohustusega liinidel tegutsevate lennuettevõtjatega konsulteerimist; protsendimäära vähenemise korral käivitatakse korrigeerimismenetlus automaatselt. Uurimise käigus tuleb ära kuulata avaliku teenindamise kohustusega liinidel tegutsevad lennuettevõtjad. Korrigeeritud hinnad hakkavad kehtima alates hindade läbivaatamise kvartalile järgnevast kvartalist. Korrigeeritakse üksnes hinda, mitte lennujaamamakse või lisatasusid.
  Korrigeeritud hinnad tehakse teatavaks kõikidele kõnealuseid teenuseid osutavatele lennuettevõtjatele ja Euroopa Komisjonile nende avaldamiseks Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

b)

Igal aastal viivad pädevad asutused lennuhindade ülemmäära vastavusse eelmisel aastal ISTAT/FOI üldise tarbijahinnaindeksi alusel arvestatud inflatsioonimääraga. Muudatustest teavitatakse kõiki lennuettevõtjaid, kes tegutsevad avaliku teenindamise kohustusega liinidel, ning Euroopa Komisjoni, et avaldada tulemused Euroopa Liidu Teatajas.

Juhul kui alates 2009. aasta esimesest kvartalist kõigub keskmine kütusehind ja/või euro ja USA dollari vahetuskurss rohkem kui 5 %, tuleb hindu muuta protsentuaalselt vastavalt kõikumise suurusele ja proportsioonis kütusehinna mõjuga lennuettevõtja tegevuskuludele, mis tavapärase hinnangu kohaselt on 30 %. Kõikumiste arvutamiseks kasutatav võrdlusnäitaja on 2008. aasta augusti keskmine kütuse hind. Seda hinda võrreldakse eelneva kuu keskmise hinnaga. Hinna kehtestamisel lähtutakse Plattsi määratud ja USA dollarites väljendatud lennukikütuse hinnast ühe tonni kohta (Platts FOB Med jet fuel). Saadud tulem arvestatakse ümber eurodesse Euroopa Keskpanga avaldatud vahetuskursi alusel. Hindu korrigeerib infrastruktuuri- ja transpordiministeerium kord kvartalis ENACi koostatud läbivaatuse alusel. Hindu korrigeeritakse pärast avaliku teenindamise kohustusega liinidel tegutsevate lennuettevõtjatega konsulteerimist; protsendimäära vähenemise korral käivitatakse korrigeerimismenetlus automaatselt. Uurimise käigus tuleb ära kuulata avaliku teenindamise kohustusega liinidel tegutsevad lennuettevõtjad. Korrigeeritud hinnad hakkavad kehtima alates hindade läbivaatamise kvartalile järgnevast kvartalist. Korrigeeritakse üksnes hinda, mitte lennujaamamakse või lisatasusid.

Korrigeeritud hinnad tehakse teatavaks kõikidele kõnealuseid teenuseid osutavatele lennuettevõtjatele ja Euroopa Komisjonile nende avaldamiseks Euroopa Liidu Teatajas.

| 2.5. | Teenuste järjepidevus:
  Lendude teenindamise hea taseme ja järjepidevuse tagamiseks kohustub lennuettevõtja, kes nõustub käesolevate avaliku teenindamise kohustustega:






  — | tagama teenindamise vähemalt 12 järjestikuse kuu jooksul ning arvestama, et teenindamise lõpetamisest etteteatamise aeg on vähemalt kuus kuud; |
| --- | --- | --- |

2.5.

Teenuste järjepidevus:

Lendude teenindamise hea taseme ja järjepidevuse tagamiseks kohustub lennuettevõtja, kes nõustub käesolevate avaliku teenindamise kohustustega:

—

tagama teenindamise vähemalt 12 järjestikuse kuu jooksul ning arvestama, et teenindamise lõpetamisest etteteatamise aeg on vähemalt kuus kuud;

| — | andma teenindamistagatise, mille eesmärk on tagada teenindamise hea tase ja järjepidevus. Kõnealuse tagatise väärtus peab olema vähemalt 700 000 EUR (mõlema liini kohta), mis makstakse panga- või kindlustusgarantiina Itaalia riiklikule tsiviillennundusametile (Ente Nazionale dell 'Aviazione Civile), kes kasutab seda asjaomase kohustuse täitmise järjepidevuse tagamiseks; |
| --- | --- |

—

andma teenindamistagatise, mille eesmärk on tagada teenindamise hea tase ja järjepidevus. Kõnealuse tagatise väärtus peab olema vähemalt 700 000 EUR (mõlema liini kohta), mis makstakse panga- või kindlustusgarantiina Itaalia riiklikule tsiviillennundusametile (Ente Nazionale dell 'Aviazione Civile), kes kasutab seda asjaomase kohustuse täitmise järjepidevuse tagamiseks;

| — | teostama igal aastal vähemalt 98 % ettenähtud lendudest, kusjuures otseselt lennuettevõtja süül tühistatud lendude hulk ei tohi olla üle 2 %, välja arvatud vääramatu jõu korral; |
| --- | --- |

—

teostama igal aastal vähemalt 98 % ettenähtud lendudest, kusjuures otseselt lennuettevõtja süül tühistatud lendude hulk ei tohi olla üle 2 %, välja arvatud vääramatu jõu korral;

| — | maksma reguleerivale asutusele iga tühistamise eest, mis ületab 2 % määra, trahvi 3 000 EUR. Osutatud summad kantakse Crotone linna eelarvesse, et kasutada neid piirkondliku järjepidevuse tagamiseks. |
| --- | --- |

—

maksma reguleerivale asutusele iga tühistamise eest, mis ületab 2 % määra, trahvi 3 000 EUR. Osutatud summad kantakse Crotone linna eelarvesse, et kasutada neid piirkondliku järjepidevuse tagamiseks.

Käesolevas jaotises osutatud trahve võib kombineerida trahvidega, mis on ette nähtud 27. jaanuari 2006. aasta dekreetseadusega nr 69, milles sätestatakse karistusi reguleerivad sätted, mida kohaldatakse määruse (EÜ) nr 261/2004 (millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta) rikkumise korral, või halduskaristustega, mis on ette nähtud 4. oktoobri 2007. aasta dekreetseadusega nr 172, milles on sätestatud karistussüsteem seoses õhkutõusmis- ja maandumisaegade jaotamisega.

Käesolevate avaliku teenindamise kohustustega asendatakse
  Euroopa Ühenduste Teatajas C 225, 14. septembril 2005 avaldatud avaliku teenindamise kohustused.

---

| 20.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 241/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 241/23

---

Komisjoni teatis vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud menetlusele

Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuteenuse osutamiseks lennuliinil Albenga–Rooma Fiumicino

Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuteenuse osutamiseks lennuliinidel Albenga–Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino–Albenga

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 241/10)

Nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestel lennuliinidel) artikli 4 lõike 1 punkti a kohaselt otsustas Itaalia valitsus kehtestada vastavalt Liguuria maakonna korraldatud teenindamiskonverentsil võetud otsustele avaliku teenindamise kohustused regulaarlennuliinidel järgmistel marsruutidel:

1.   Asjaomased lennuliinid

Albenga–Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino–Albenga.

| 1.1. | Vastavalt nõukogu 18. jaanuari 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 95/93 (ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta), mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 793/2004, artiklile 9 võivad pädevad asutused reserveerida teatavad teenindusajad teenuste osutamiseks vastavalt käesolevas dokumendis sätestatud eeskirjadele. |
| --- | --- |

1.1.

Vastavalt nõukogu 18. jaanuari 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 95/93 (ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta), mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 793/2004, artiklile 9 võivad pädevad asutused reserveerida teatavad teenindusajad teenuste osutamiseks vastavalt käesolevas dokumendis sätestatud eeskirjadele.

| 1.2. | Pidades silmas avaliku teenindamise kohustuste kehtestamisega seatud eesmärkide täitmist, kontrollib ENAC (Itaalia riiklik tsiviillennundusamet), et asjaomased lennuettevõtjad oleksid kohase struktuuriga ning vastaksid teenuse osutamise miinimumnõuetele. |
| --- | --- |

1.2.

Pidades silmas avaliku teenindamise kohustuste kehtestamisega seatud eesmärkide täitmist, kontrollib ENAC (Itaalia riiklik tsiviillennundusamet), et asjaomased lennuettevõtjad oleksid kohase struktuuriga ning vastaksid teenuse osutamise miinimumnõuetele.

2.   Avaliku teenindamise kohustused

| 2.1. | Kestus:
  Üks aasta alates teenuse osutamise algusest. |
| --- | --- |

2.1.

Kestus:

Üks aasta alates teenuse osutamise algusest.

| 2.2. | Lendude miinimumsagedus:
  Albenga–Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino–Albenga liinil.
  Lendude miinimumsagedus eespool osutatud liinil on järgmine:






  — | kaks edasi-tagasi lendu päevas esmaspäeval, teisipäeval, neljapäeval ja reedel kogu aasta vältel; kasutatava õhusõiduki maht peab olema vähemalt 29 istekohta; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Lendude miinimumsagedus:

Albenga–Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino–Albenga liinil.

Lendude miinimumsagedus eespool osutatud liinil on järgmine:

—

kaks edasi-tagasi lendu päevas esmaspäeval, teisipäeval, neljapäeval ja reedel kogu aasta vältel; kasutatava õhusõiduki maht peab olema vähemalt 29 istekohta;

| — | üks edasi-tagasi lend laupäeval ja üks edasi-tagasi lend pühapäeval kogu aasta vältel; kasutatava õhusõiduki maht peab olema vähemalt 29 istekohta. |
| --- | --- |

—

üks edasi-tagasi lend laupäeval ja üks edasi-tagasi lend pühapäeval kogu aasta vältel; kasutatava õhusõiduki maht peab olema vähemalt 29 istekohta.

Iga õhusõiduki kogu veomaht peab olema antud müüki vastavalt avaliku teenindamise kohustuse korrale.

| 2.3. | Lennuajad:
  Liinil Albenga–Rooma Fiumicino peab esmaspäeval, teisipäeval, neljapäeval ja reedel olema tagatud üks väljalend ajavahemikus 6.00–7.30 ning üks väljalend ajavahemikus 17.00–18.00.
  Liinil Albenga–Rooma Fiumicino peab laupäeval olema tagatud üks väljalend ajavahemikus 6.30–7.30 ning pühapäeval üks väljalend ajavahemikus 17.00–18.00.
  Liinil Rooma Fiumicino–Albenga peab esmaspäeval, teisipäeval, neljapäeval ja reedel olema tagatud üks väljalend ajavahemikus 8.30–9.30 ning üks väljalend ajavahemikus 19.00–20.00.
  Liinil Rooma Fiumicino–Albenga peab laupäeval olema tagatud üks väljalend ajavahemikus 8.30–9.30 ning pühapäeval üks väljalend ajavahemikus 19.00–20.00. |
| --- | --- |

2.3.

Lennuajad:

Liinil Albenga–Rooma Fiumicino peab esmaspäeval, teisipäeval, neljapäeval ja reedel olema tagatud üks väljalend ajavahemikus 6.00–7.30 ning üks väljalend ajavahemikus 17.00–18.00.

Liinil Albenga–Rooma Fiumicino peab laupäeval olema tagatud üks väljalend ajavahemikus 6.30–7.30 ning pühapäeval üks väljalend ajavahemikus 17.00–18.00.

Liinil Rooma Fiumicino–Albenga peab esmaspäeval, teisipäeval, neljapäeval ja reedel olema tagatud üks väljalend ajavahemikus 8.30–9.30 ning üks väljalend ajavahemikus 19.00–20.00.

Liinil Rooma Fiumicino–Albenga peab laupäeval olema tagatud üks väljalend ajavahemikus 8.30–9.30 ning pühapäeval üks väljalend ajavahemikus 19.00–20.00.

| 2.4. | Kasutatavad õhusõidukid ja pakutav veomaht:
  Liinil Albenga–Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino–Albenga Teenust tuleb osutada kahe turbopropeller- või kahe turboreaktiivmootoriga varustatud hermeetilise õhusõidukiga, milles on kogu aasta vältel vähemalt 29 istekohta.
  Turu nõudluse korral tuleb pakutavat mahtu suurendada lisalendude abil, viimaste puhul mingit täiendavat hüvitist ei eraldata ning punktis 2.5 osutatud hindadest erinevaid hindu ei kohaldata.
  Lennuettevõtja, kes nõustub avaliku teenindamise kohustusega, võtab kõik vajalikud meetmed, et lihtsustada puudega või piiratud liikumisvõimega isikute juurdepääsu õhusõidukile, minemata vastuollu pardalemineku keeldu põhjendavate ohutusnõuetega. |
| --- | --- |

2.4.

Kasutatavad õhusõidukid ja pakutav veomaht:

Liinil Albenga–Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino–Albenga Teenust tuleb osutada kahe turbopropeller- või kahe turboreaktiivmootoriga varustatud hermeetilise õhusõidukiga, milles on kogu aasta vältel vähemalt 29 istekohta.

Turu nõudluse korral tuleb pakutavat mahtu suurendada lisalendude abil, viimaste puhul mingit täiendavat hüvitist ei eraldata ning punktis 2.5 osutatud hindadest erinevaid hindu ei kohaldata.

Lennuettevõtja, kes nõustub avaliku teenindamise kohustusega, võtab kõik vajalikud meetmed, et lihtsustada puudega või piiratud liikumisvõimega isikute juurdepääsu õhusõidukile, minemata vastuollu pardalemineku keeldu põhjendavate ohutusnõuetega.

| 2.5. | Piletihinnad:






  a) | Igal liinil kohaldatavad piletihindade ülemmäärad on järgmised: | Albenga–Rooma Fiumicino: 92 EUR; |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.

Piletihinnad:

a)

Igal liinil kohaldatavad piletihindade ülemmäärad on järgmised:

Albenga–Rooma Fiumicino: 92 EUR;

| | Rooma Fiumicino–Albenga: 92 EUR. |
| --- | --- |

Rooma Fiumicino–Albenga: 92 EUR.

Eespool osutatud hinnad on arvestatud ilma käibemaksuta ning ei sisalda muid tasusid ega lennujaamamakse. Nende hindade suhtes ei tohi kohaldada mingit lisamaksu.

Piletite levitamise ja müügi korraldamiseks peab olema ette nähtud vähemalt üks teenustasuta vahendusviis, millega ei kaasne reisijale lisakulusid.

Eespool kirjeldatud piletihindu kohaldatakse kõikide avaliku teenindamise kohustusega liinidel reisivate reisijate suhtes.

| b) | 2009. aasta jaanuaris viivad pädevad asutused lennuhindade ülemmäära vastavusse eelmisel poolaastal ISTAT/FOI üldise tarbijahinnaindeksi alusel arvestatud inflatsioonimääraga. Muudatused tehakse teatavaks kõikidele kõnealuseid liine teenindavatele lennuettevõtjatele ja Euroopa Komisjonile nende avaldamiseks Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

b)

2009. aasta jaanuaris viivad pädevad asutused lennuhindade ülemmäära vastavusse eelmisel poolaastal ISTAT/FOI üldise tarbijahinnaindeksi alusel arvestatud inflatsioonimääraga. Muudatused tehakse teatavaks kõikidele kõnealuseid liine teenindavatele lennuettevõtjatele ja Euroopa Komisjonile nende avaldamiseks Euroopa Liidu Teatajas.

| c) | Juhul kui alates 2009. aasta esimesest kvartalist kõigub keskmine kütusehind ja/või euro ja USA dollari vahetuskurss rohkem kui 5 %, tuleb hindu muuta protsentuaalselt vastavalt kõikumise suurusele ja proportsioonis kütusehinna mõjuga lennuettevõtja tegevuskuludele, mis tavapärase hinnangu kohaselt on 30 %. Kõikumiste arvutamiseks kasutatav võrdlusnäitaja on 2008. aasta juuli keskmine kütuse hind. Seda hinda võrreldakse eelneva kuu keskmise hinnaga. Hinna kehtestamisel lähtutakse Plattsi määratud ja USA dollarites väljendatud lennukikütuse hinnast ühe tonni kohta (Platts FOB Med jet fuel). Saadud tulem arvestatakse ümber eurodesse Euroopa Keskpanga avaldatud vahetuskursi alusel. Hindu korrigeerib infrastruktuuri- ja transpordiministeerium kord kvartalis ENACi koostatud läbivaatuse alusel. Hindu korrigeeritakse pärast avaliku teenindamise kohustusega liinidel tegutsevate lennuettevõtjatega konsulteerimist; protsendimäära vähenemise korral käivitatakse korrigeerimismenetlus automaatselt. Uurimise käigus tuleb ära kuulata avaliku teenindamise kohustusega liinidel tegutsevad lennuettevõtjad. Korrigeeritud hinnad hakkavad kehtima alates hindade läbivaatamise kvartalile järgnevast kvartalist. Korrigeeritakse üksnes hinda, mitte lennujaamamakse või lisatasusid.
  Korrigeeritud hinnad tehakse teatavaks kõikidele kõnealuseid teenuseid osutavatele lennuettevõtjatele ja Euroopa Komisjonile nende avaldamiseks Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

c)

Juhul kui alates 2009. aasta esimesest kvartalist kõigub keskmine kütusehind ja/või euro ja USA dollari vahetuskurss rohkem kui 5 %, tuleb hindu muuta protsentuaalselt vastavalt kõikumise suurusele ja proportsioonis kütusehinna mõjuga lennuettevõtja tegevuskuludele, mis tavapärase hinnangu kohaselt on 30 %. Kõikumiste arvutamiseks kasutatav võrdlusnäitaja on 2008. aasta juuli keskmine kütuse hind. Seda hinda võrreldakse eelneva kuu keskmise hinnaga. Hinna kehtestamisel lähtutakse Plattsi määratud ja USA dollarites väljendatud lennukikütuse hinnast ühe tonni kohta (Platts FOB Med jet fuel). Saadud tulem arvestatakse ümber eurodesse Euroopa Keskpanga avaldatud vahetuskursi alusel. Hindu korrigeerib infrastruktuuri- ja transpordiministeerium kord kvartalis ENACi koostatud läbivaatuse alusel. Hindu korrigeeritakse pärast avaliku teenindamise kohustusega liinidel tegutsevate lennuettevõtjatega konsulteerimist; protsendimäära vähenemise korral käivitatakse korrigeerimismenetlus automaatselt. Uurimise käigus tuleb ära kuulata avaliku teenindamise kohustusega liinidel tegutsevad lennuettevõtjad. Korrigeeritud hinnad hakkavad kehtima alates hindade läbivaatamise kvartalile järgnevast kvartalist. Korrigeeritakse üksnes hinda, mitte lennujaamamakse või lisatasusid.

Korrigeeritud hinnad tehakse teatavaks kõikidele kõnealuseid teenuseid osutavatele lennuettevõtjatele ja Euroopa Komisjonile nende avaldamiseks Euroopa Liidu Teatajas.

| 2.6. | Teenuste järjepidevus:
  Lendude teenindamise hea taseme ja järjepidevuse tagamiseks kohustub lennuettevõtja, kes nõustub käesolevate avaliku teenindamise kohustustega:






  — | tagama teenindamise 12 järjestikuse kuu jooksul; |
| --- | --- | --- |

2.6.

Teenuste järjepidevus:

Lendude teenindamise hea taseme ja järjepidevuse tagamiseks kohustub lennuettevõtja, kes nõustub käesolevate avaliku teenindamise kohustustega:

—

tagama teenindamise 12 järjestikuse kuu jooksul;

| — | kohandama oma reisijatepoliitika vastavalt reisija õiguste harta peamistele põhimõtetele kooskõlas kehtivate riiklike, ühenduse ja rahvusvaheliste õigusaktidega; |
| --- | --- |

—

kohandama oma reisijatepoliitika vastavalt reisija õiguste harta peamistele põhimõtetele kooskõlas kehtivate riiklike, ühenduse ja rahvusvaheliste õigusaktidega;

| — | andma teenindamistagatise, mille eesmärk on tagada teenindamise hea tase ja järjepidevus. Kõnealuse tagatise väärtus peab olema 400 000 EUR kindlustusgarantiina või pangatagatisena Itaalia riikliku tsiviillennundusameti (Ente Nazionale dell'Aviazione Civile) kasuks, kes kasutab seda kohustuse täitmise järjepidevuse tagamiseks; |
| --- | --- |

—

andma teenindamistagatise, mille eesmärk on tagada teenindamise hea tase ja järjepidevus. Kõnealuse tagatise väärtus peab olema 400 000 EUR kindlustusgarantiina või pangatagatisena Itaalia riikliku tsiviillennundusameti (Ente Nazionale dell'Aviazione Civile) kasuks, kes kasutab seda kohustuse täitmise järjepidevuse tagamiseks;

| — | teostama poolaasta jooksul vähemalt 98 % ettenähtud lendudest, kusjuures otseselt lennuettevõtja süül tühistatud lendude hulk ei tohi olla üle 2 %, välja arvatud vääramatu jõu korral; |
| --- | --- |

—

teostama poolaasta jooksul vähemalt 98 % ettenähtud lendudest, kusjuures otseselt lennuettevõtja süül tühistatud lendude hulk ei tohi olla üle 2 %, välja arvatud vääramatu jõu korral;

| — | maksma reguleerivale asutusele iga tühistamise eest, mis ületab 2 % määra, trahvi 3 000 EUR. Osutatud summad kantakse Albenga linna eelarvesse, et kasutada neid piirkondliku järjepidevuse tagamiseks. |
| --- | --- |

—

maksma reguleerivale asutusele iga tühistamise eest, mis ületab 2 % määra, trahvi 3 000 EUR. Osutatud summad kantakse Albenga linna eelarvesse, et kasutada neid piirkondliku järjepidevuse tagamiseks.

Käesolevas jaotises osutatud trahve võib kombineerida trahvidega, mis on ette nähtud 27. jaanuari 2006. aasta dekreetseadusega nr 69, milles sätestatakse karistusi reguleerivad sätted, mida kohaldatakse määruse (EÜ) nr 261/2004 (millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta) rikkumise korral, või halduskaristustega, mis on ette nähtud 4. oktoobri 2007. aasta dekreetseadusega nr 172, milles on sätestatud karistussüsteem seoses õhkutõusmis- ja maandumisaegade jaotamisega.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 20.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 241/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 241/26

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.5299 — Deutsche Bank/Goldman Sachs/Befraco)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 241/11)

| 1. | 10. septembril 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Deutsche Bank (edaspidi „Deutsche Bank”, Saksamaa) ja The Goldman Sachs Group, Inc. (edaspidi „Goldman Sachs”, Ameerika Ühendriigid) omandavad nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ühiskontrolli ettevõtja Beheer- en Beleggingsmaatschappij Befraco BV (edaspidi „Befraco”, Madalmaad) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

10. septembril 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Deutsche Bank (edaspidi „Deutsche Bank”, Saksamaa) ja The Goldman Sachs Group, Inc. (edaspidi „Goldman Sachs”, Ameerika Ühendriigid) omandavad nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ühiskontrolli ettevõtja Beheer- en Beleggingsmaatschappij Befraco BV (edaspidi „Befraco”, Madalmaad) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Deutsche Bank: kommertspank, mis tegutseb terves maailmas ja mille peakorter asub Saksamaal. Pank pakub laia valikut investeerimis- ja finantsteenuseid ning nendega seonduvaid tooteid ja teenuseid eraisikutele, ettevõtjatele ja institutsioonidele; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Deutsche Bank: kommertspank, mis tegutseb terves maailmas ja mille peakorter asub Saksamaal. Pank pakub laia valikut investeerimis- ja finantsteenuseid ning nendega seonduvaid tooteid ja teenuseid eraisikutele, ettevõtjatele ja institutsioonidele;

| — | Goldman Sachs: ülemaailmne investeerimispank, väärtpabereid ja investeeringuid haldav ettevõtja, mis osutab ülemaailmselt erinevaid panga-, väärtpaberi- ja investeerimisteenuseid; |
| --- | --- |

—

Goldman Sachs: ülemaailmne investeerimispank, väärtpabereid ja investeeringuid haldav ettevõtja, mis osutab ülemaailmselt erinevaid panga-, väärtpaberi- ja investeerimisteenuseid;

| — | Befraco: tegeleb kapitalirendiga. |
| --- | --- |

—

Befraco: tegeleb kapitalirendiga.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5299 — Deutsche Bank/Goldman Sachs/Befraco):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5299 — Deutsche Bank/Goldman Sachs/Befraco):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

Parandused

| 20.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 241/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 241/27

---

Komisjoni teatise (mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/37/EÜ (masinaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) rakendamisega) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 215, 22. august 2008
  )

(2008/C 241/12)

Leheküljel 45

asendatakse:

| „CEN | EN ISO 13849-1:2008
  Masinate ohutus. Ohutust mõjutavad osad juhtimissüsteemides. Osa 1: Kavandamise üldpõhimõtted (ISO 13849-1:2006) | Esmakordne avaldamine | EN ISO 13849-1:2006
  EN 954-1:1996 | 31.12.2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN ISO 13849-2:2008
  Masinate ohutus. Ohutust mõjutavad osad juhtimissüsteemides. Osa 2: Kehtivus (ISO 13849-2:2003) | Esmakordne avaldamine | EN ISO 13849-2:2003 | 31.12.2008” |

„CEN

EN ISO 13849-1:2008

Masinate ohutus. Ohutust mõjutavad osad juhtimissüsteemides. Osa 1: Kavandamise üldpõhimõtted (ISO 13849-1:2006)

Esmakordne avaldamine

EN ISO 13849-1:2006

EN 954-1:1996

31.12.2008

CEN

EN ISO 13849-2:2008

Masinate ohutus. Ohutust mõjutavad osad juhtimissüsteemides. Osa 2: Kehtivus (ISO 13849-2:2003)

Esmakordne avaldamine

EN ISO 13849-2:2003

31.12.2008”

järgmisega:

| „CEN | EN ISO 13849-1:2008
  Masinate ohutus. Ohutust mõjutavad osad juhtimissüsteemides. Osa 1: Kavandamise üldpõhimõtted (ISO 13849-1:2006) | Esmakordne avaldamine | EN ISO 13849-1:2006
  EN 954-1:1996 | 28.12.2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN ISO 13849-2:2008
  Masinate ohutus. Ohutust mõjutavad osad juhtimissüsteemides. Osa 2: Kehtivus (ISO 13849-2:2003) | Esmakordne avaldamine | EN ISO 13849-2:2003 | 28.12.2009” |

„CEN

EN ISO 13849-1:2008

Masinate ohutus. Ohutust mõjutavad osad juhtimissüsteemides. Osa 1: Kavandamise üldpõhimõtted (ISO 13849-1:2006)

Esmakordne avaldamine

EN ISO 13849-1:2006

EN 954-1:1996

28.12.2009

CEN

EN ISO 13849-2:2008

Masinate ohutus. Ohutust mõjutavad osad juhtimissüsteemides. Osa 2: Kehtivus (ISO 13849-2:2003)

Esmakordne avaldamine

EN ISO 13849-2:2003

28.12.2009”

---

| 20.9.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 241/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 241/27

---

Parandus, mis tehakse hanketeates, mille Portugal avaldab nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punkti d kohaselt rahvusvahelise avaliku hankemenetluse raames regulaarlendude korraldamiseks liinil Lissabon–Vila Real–Bragança–Vila Real–Lissabon — P-Lissabon: regulaarlendude korraldamine

(
  Euroopa Liidu Teataja C 219, 28. august 2008
  )

(2008/C 241/13)

Leheküljel 33 punktis 11

asendatakse

„Vastavalt määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punkti d esimesele lausele kehtib käesolev hanketeade tingimusel, et ükski kõnealuse teenuse osutamise tingimustele vastav ühenduse lennuettevõtja ei ole 2. detsembriks 2008 esitanud taotlust kõnealuse lennuliini teenindamiseks alates 14. augustist 2007 vastavalt avaliku teenindamise kohustustele ja ilma rahalise hüvitiseta.”

järgmisega:

„Vastavalt määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punkti d esimesele lausele kehtib käesolev hanketeade tingimusel, et ükski kõnealuse teenuse osutamise tingimustele vastav ühenduse lennuettevõtja ei ole 2. detsembriks 2008 esitanud taotlust kõnealuse lennuliini teenindamiseks vastavalt avaliku teenindamise kohustustele ja ilma rahalise hüvitiseta.”.

---