# Úřední věstník C 173/2008

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 173 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 518. července 2008 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 173

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 518. července 2008

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2008/C 173/01 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.5091 – Tech Data/Scribona) (
  1
  ) | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2008/C 173/01

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.5091 – Tech Data/Scribona) (
  1
  )

1

1

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2008/C 173/02 | Směnné kurzy vůči euru | 2 |
| 2008/C 173/03 | Sdělení Komise týkající se prodloužení platnosti rámce pro státní podporu pro stavbu lodí (
  1
  ) | 3 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2008/C 173/04 | Souhrnné údaje sdělené členskými státy týkající se státní podpory poskytované na základě nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh a o změně nařízení (ES) č. 70/2001 | 4 |
| 2008/C 173/05 | Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání (
  1
  ) | 6 |
| 2008/C 173/06 | Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Rady 87/404/EHS o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se jednoduchých tlakových nádob (
  1
  ) | 7 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2008/C 173/02

Směnné kurzy vůči euru

2

2008/C 173/03

Sdělení Komise týkající se prodloužení platnosti rámce pro státní podporu pro stavbu lodí (
  1
  )

1

3

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2008/C 173/04

Souhrnné údaje sdělené členskými státy týkající se státní podpory poskytované na základě nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh a o změně nařízení (ES) č. 70/2001

4

2008/C 173/05

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání (
  1
  )

1

6

2008/C 173/06

Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Rady 87/404/EHS o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se jednoduchých tlakových nádob (
  1
  )

1

7

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Komise |
| 2008/C 173/07 | Státní podpora – Slovenská republika — Státní podpora C 12/08 (ex NN 74/07) – Údajná protiprávní státní podpora: Dohoda mezi bratislavským letištěm a společností Ryanair — Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  ) | 9 |
| 2008/C 173/08 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.5246 – Goldman Sachs/Leg a Westphalian Companies) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 20 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

2008/C 173/07

Státní podpora – Slovenská republika — Státní podpora C 12/08 (ex NN 74/07) – Údajná protiprávní státní podpora: Dohoda mezi bratislavským letištěm a společností Ryanair — Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  )

1

9

2008/C 173/08

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.5246 – Goldman Sachs/Leg a Westphalian Companies) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 8.7.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 173/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 173/1

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.5091 – Tech Data/Scribona)

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 173/01)

Dne 28. dubna 2008 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v angličtině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství, |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství,

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32008M5091. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32008M5091. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 8.7.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 173/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 173/2

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

7. července 2008

(2008/C 173/02)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,5651 |
| JPY | japonský jen | 168,47 |
| DKK | dánská koruna | 7,4572 |
| GBP | britská libra | 0,79630 |
| SEK | švédská koruna | 9,4065 |
| CHF | švýcarský frank | 1,6149 |
| ISK | islandská koruna | 120,46 |
| NOK | norská koruna | 7,9855 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 23,550 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 232,92 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7039 |
| PLN | polský zlotý | 3,3110 |
| RON | rumunský lei | 3,6026 |
| SKK | slovenská koruna | 30,245 |
| TRY | turecká lira | 1,9224 |
| AUD | australský dolar | 1,6363 |
| CAD | kanadský dolar | 1,5988 |
| HKD | hongkongský dolar | 12,2087 |
| NZD | novozélandský dolar | 2,0781 |
| SGD | singapurský dolar | 2,1351 |
| KRW | jihokorejský won | 1 629,66 |
| ZAR | jihoafrický rand | 12,1202 |
| CNY | čínský juan | 10,7507 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,2420 |
| IDR | indonéská rupie | 14 415,35 |
| MYR | malajsijský ringgit | 5,1108 |
| PHP | filipínské peso | 71,369 |
| RUB | ruský rubl | 36,8463 |
| THB | thajský baht | 52,658 |
| BRL | brazilský real | 2,5168 |
| MXN | mexické peso | 16,1565 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,5651

JPY

japonský jen

168,47

DKK

dánská koruna

7,4572

GBP

britská libra

0,79630

SEK

švédská koruna

9,4065

CHF

švýcarský frank

1,6149

ISK

islandská koruna

120,46

NOK

norská koruna

7,9855

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

23,550

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

232,92

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7039

PLN

polský zlotý

3,3110

RON

rumunský lei

3,6026

SKK

slovenská koruna

30,245

TRY

turecká lira

1,9224

AUD

australský dolar

1,6363

CAD

kanadský dolar

1,5988

HKD

hongkongský dolar

12,2087

NZD

novozélandský dolar

2,0781

SGD

singapurský dolar

2,1351

KRW

jihokorejský won

1 629,66

ZAR

jihoafrický rand

12,1202

CNY

čínský juan

10,7507

HRK

chorvatská kuna

7,2420

IDR

indonéská rupie

14 415,35

MYR

malajsijský ringgit

5,1108

PHP

filipínské peso

71,369

RUB

ruský rubl

36,8463

THB

thajský baht

52,658

BRL

brazilský real

2,5168

MXN

mexické peso

16,1565

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 8.7.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 173/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 173/3

---

Sdělení Komise týkající se prodloužení platnosti rámce pro státní podporu pro stavbu lodí

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 173/03)

Rámec pro státní podporu pro stavbu lodí (1) („rámec“) se použije do 31. prosince 2008.

Komise provedla hodnocení výsledků používání rámce. Dosavadní zkušenosti ukazují, že případů, ve kterých byl rámec použit, nebylo mnoho. Dvě z jeho ustanovení, jmenovitě podpora na ukončení činnosti a podpora zaměstnanosti, nebyla zatím použita vůbec. Uplatňování ostatních ustanovení, jako jsou vývozní úvěry, rozvojová pomoc a regionální podpory, podle všeho nepřineslo žádné zvláštní problémy. Dále, pokud jde o regionální podporu, řada rozhodnutí Komise z nedávné doby objasnila, jakým způsobem Komise příslušná ustanovení vykládá (2). Rámec obsahuje ustanovení o podpoře na inovace pro průmysl stavby lodí, jež je jedinečné.

Komise považuje za vhodné s používáním těchto pravidel specifických pro odvětví státní podpory pro průmysl stavby lodí pokračovat, aby získala více zkušeností s jejich používáním.

Komise provedla veřejnou konzultaci o návrhu prodloužit použitelnost rámce o tři roky, tj. až do 31. prosince 2011. Tento návrh získal všeobecnou podporu.

Komise se proto rozhodla pokračovat s používáním rámce do 31. prosince 2011.

---

(1)  Úř. věst. C 317, 30.12.2003, s. 11. Sdělení ve znění sdělení 2006/C 260/03 (Úř. věst. C 260, 28.10.2006, s. 7).

(2)  Viz rozhodnutí Komise 2007/402/ES (Úř. věst. L 151, 13.6.2007, s. 33); rozhodnutí Komise 2007/255/ES (Úř. věst. L 112, 30.4.2007, s. 32); rozhodnutí Komise 2007/529/ES (Úř. věst. L 195, 27.7.2007, s. 36); rozhodnutí Komise 2007/C 188/01 (Úř. věst. C 188, 11.8.2007, s. 1).

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 8.7.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 173/4 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 173/4

---

Souhrnné údaje sdělené členskými státy týkající se státní podpory poskytované na základě nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh a o změně nařízení (ES) č. 70/2001

(2008/C 173/04)

Číslo podpory: XA 102/07

Členský stát: Španělsko

Region: Navarra

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Ayudas a las asociaciones de criadores de ganado de Navarra durante el año 2007

Právní základ: Orden Foral del Consejero de Agricultura, Ganadería y Alimentación por la que se aprueban las ayudas a las asociaciones de criadores de ganado de Navarra para el año 2007

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: 600 000 EUR na hospodářský rok 2007

Maximální míra podpory: Podpory až do výše 100 % na krytí administrativních výdajů souvisejících se zřízením a vedením plemenných knih.

Podpory až do výše 70 % nákladů na testy prováděné třetími osobami nebo jménem třetích osob za účelem určení genetické jakosti nebo výnosu hospodářských zvířat

Datum uskutečnění:

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: 1. 6. 2007 až 31. 12. 2013

Účel podpory: Kompenzace nákladů na provoz sdružení pěstitelů dobytka v regionu Navarra. Článek 16 nařízení (ES) č. 1857/2006: Podpora odvětví živočišné výroby. Způsobilé náklady: administrativní a technické náklady spojené s provozem sdružení za účelem zlepšení technických a hospodářských výsledků jeho členů

Dotčená hospodářská odvětví: Dotčeným odvětvím je odvětví živočišné výroby, konkrétně zlepšení produkce vybraného dobytka z Navarry

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Gobierno de Navarra. Departamento de Agricultura, Ganadería y Alimentación |
| --- |
| C/Tudela, 20 |
| E-21003 Pamplona |

Gobierno de Navarra. Departamento de Agricultura, Ganadería y Alimentación

C/Tudela, 20

E-21003 Pamplona

Internetová adresa: www.navarra.es

Další informace: —

V Pamploně dne 24. dubna 2007

Číslo podpory: XA 149/07

Členský stat: Španělsko

Region: Navarra

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Ayudas a las inversiones en explotaciones agrarias para la compra de maquinaria realizada por entidades en régimen asociativo durante el periodo 2007-2010

Právní základ: Orden Foral del Consejero de Agricultura, Ganadería y Alimentación por la que se aprueban las normas que regulan la concesión de ayudas a las inversiones en explotaciones agrarias para la compra de maquinaria realizada por entidades en régimen asociativo durante el periodo 2007-2010 y se aprueba la convocatoria de ayudas para el año 2007

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: 350 000 EUR

Maximální míra podpory: 35 % hodnoty investic na nákup nových strojů.

30 % hodnoty investic na nákup použitého majetku

Datum uskutečnění:

Doba trvání režimu nebo jednotlivé podpory: 1. 8. 2007 až 31. 12. 2010

Cíl podpory:

| 1) | zvýšení efektivnosti zemědělské činnosti prostřednictvím podpory společného využívání velkokapacitních zemědělských strojů; |
| --- | --- |

1)

zvýšení efektivnosti zemědělské činnosti prostřednictvím podpory společného využívání velkokapacitních zemědělských strojů;

| 2) | v případě potřeby posílení využívání výkonnějších strojů, s motory nového designu a s lepším energetickým využitím paliva; |
| --- | --- |

2)

v případě potřeby posílení využívání výkonnějších strojů, s motory nového designu a s lepším energetickým využitím paliva;

| 3) | zajištění toho, že do zemědělství budou zavedeny technologicky vyspělé, spolehlivé a vhodné stroje, které splňují požadavky moderního zemědělství; |
| --- | --- |

3)

zajištění toho, že do zemědělství budou zavedeny technologicky vyspělé, spolehlivé a vhodné stroje, které splňují požadavky moderního zemědělství;

| 4) | podpora procesů družstevní integrace zemědělsko-potravinářském odvětví. Článek 4 nařízení (ES) č. 1857/2006: Investice v zemědělských podnicích. Způsobilé náklady: náklady spojené s nákupem zemědělských strojů |
| --- | --- |

4)

podpora procesů družstevní integrace zemědělsko-potravinářském odvětví. Článek 4 nařízení (ES) č. 1857/2006: Investice v zemědělských podnicích. Způsobilé náklady: náklady spojené s nákupem zemědělských strojů

Dotčené/á odvětví: Rostlinná výroba

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Gobierno de Navarra. Departamento de Agricultura, Ganadería y Alimentación. |
| --- |
| C/Tudela, 20 |
| E-21003 Pamplona (Navarra) |

Gobierno de Navarra. Departamento de Agricultura, Ganadería y Alimentación.

C/Tudela, 20

E-21003 Pamplona (Navarra)

Internetová adresa: http://www.cfnavarra.es/agricultura/COYUNTURA/AyudasEstado/pdfs/STNO07041 OF.pdf

Další informace: —

---

| 8.7.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 173/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 173/6

---

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 173/05)

| Podpora č. | XT 44/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Německo |
| Region | — |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Schulungsprogramm des Deutschen Weinfonds/Deutschen Weininstituts |
| Právní základ | Schulungsprogramm des Deutschen Weinfonds/Deutschen Weininstituts auf Grundlage des § 37 Abs. 1 Weingesetz |
| Název opatření | Režim podpory |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje: 0,5 mil. EUR |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení |
| Datum uskutečnění | 1. 4. 2008 |
| Délka trvání programu | 31. 12. 2013 |
| Cíl | Obecné vzdělávání
  Specifické vzdělávání |
| Hospodářská odvětví | Zemědělství, ostatní služby |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Deutscher Weinfonds — Anstalt des öffentlichen Rechts/Deutsches Weininstitut GmbH |
| Gutenbergplatz 3-5 |
| D-55116 Mainz |

Podpora č.

XT 44/08

Členský stát

Německo

Region

—

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Schulungsprogramm des Deutschen Weinfonds/Deutschen Weininstituts

Právní základ

Schulungsprogramm des Deutschen Weinfonds/Deutschen Weininstituts auf Grundlage des § 37 Abs. 1 Weingesetz

Název opatření

Režim podpory

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: 0,5 mil. EUR

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení

Datum uskutečnění

1. 4. 2008

Délka trvání programu

31. 12. 2013

Cíl

Obecné vzdělávání

Specifické vzdělávání

Hospodářská odvětví

Zemědělství, ostatní služby

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Deutscher Weinfonds — Anstalt des öffentlichen Rechts/Deutsches Weininstitut GmbH

Gutenbergplatz 3-5

D-55116 Mainz

---

| 8.7.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 173/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 173/7

---

Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Rady 87/404/EHS o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se jednoduchých tlakových nádob

(Text s významem pro EHP)

(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)

(2008/C 173/06)

| ESO (1) | Odkaz a název harmonizované normy
  (a referenční dokument) | Odkaz na nahrazovanou normu | Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy
  (Poznámka 1) |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 286-1:1998
  Jednoduché netopené tlakové nádoby pro vzduch nebo dusík – Část 1: Tlakové nádoby pro všeobecné účely | EN 286-1:1991 | Datum ukončení platnosti
  (31. 8. 1998) |
| EN 286-1:1998/A1:2002 | Poznámka 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 1. 2003) |
| EN 286-1:1998/A2:2005 | Poznámka 3 | Datum ukončení platnosti
  (30. 4. 2006) |
| EN 286-1:1998/AC:2002 | | |
| CEN | EN 286-2:1992
  Jednoduché netopené tlakové nádoby pro vzduch nebo dusík – Část 2: Tlakové nádoby pro vzduchotlakové brzdy a pomocná zařízení motorových vozidel a jejich přívěsů | – | |
| EN 286-2:1992/AC:1992 | | |
| CEN | EN 286-3:1994
  Jednoduché netopené tlakové nádoby pro vzduch nebo dusík – Část 3: Ocelové tlakové nádoby určené pro vzduchotlakové brzdy a pomocná pneumatická zařízení kolejových vozidel | – | |
| CEN | EN 286-4:1994
  Jednoduché netopené tlakové nádoby pro vzduch nebo dusík – Část 4: Tlakové nádoby ze slitin hliníku určené pro vzduchotlakové brzdy a pomocná pneumatická zařízení kolejových vozidel | – | |
| CEN | EN 287-1:2004
  Zkoušky svářečů – Tavné svařování – Část 1: Oceli | – | |
| EN 287-1:2004/A2:2006 | Poznámka 3 | Datum ukončení platnosti
  (30. 9. 2006) |
| EN 287-1:2004/AC:2004 | | |
| CEN | EN 571-1:1997
  Nedestruktivní zkoušení – Kapilární zkouška – Část 1: Obecné zásady | – | |
| CEN | EN 583-1:1998
  Nedestruktivní zkoušení – Zkoušení ultrazvukem – Část 1: Všeobecné zásady | – | |
| CEN | EN 970:1997
  Nedestruktivní zkoušení tavných svarů – Vizuální kontrola | – | |
| CEN | EN 1011-1:1998
  Svařování – Doporučení pro svařování kovových materiálů – Část 1: Všeobecná směrnice pro obloukové svařování | – | |
| CEN | EN 1290:1998
  Nedestruktivní zkoušení svarů – Zkoušení svarů magnetickou metodou práškovou | – | |
| CEN | EN 1330-3:1997
  Nedestruktivní zkoušení – Terminologie – Část 3: Termíny používané v průmyslové radiografii | – | |
| CEN | EN 1714:1997
  Nedestruktivní zkoušení svarů – Zkoušení svarových spojů ultrazvukem | – | |
| CEN | EN 10207:2005
  Oceli pro jednoduché tlakové nádoby – Technické dodací požadavky pro plechy, pásy a tyče | – | |
| CEN | EN 12062:1997
  Nedestruktivní zkoušení svarů – Obecná pravidla pro kovové materiály | – | |
| CEN | EN ISO 15614-1:2004
  Stanovení a kvalifikace postupů svařování kovových materiálů – Zkouška postupu svařování – Část 1: Obloukové a plamenové svařování ocelí a obloukové svařování niklu a slitin niklu (ISO 15614-1:2004) | – | |
| EN ISO 15614-1:2004/A1:2008 | Poznámka 3 | 31. 8. 2008 |
| CEN | EN ISO 15614-2:2005
  Stanovení a kvalifikace postupů svařování kovových materiálů – Zkouška postupu svařování – Část 2: Obloukové svařování hliníku a jeho slitin (ISO 15614-2:2005) | – | |

ESO (1)

Odkaz a název harmonizované normy

(a referenční dokument)

Odkaz na nahrazovanou normu

Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy

(Poznámka 1)

CEN

EN 286-1:1998

Jednoduché netopené tlakové nádoby pro vzduch nebo dusík – Část 1: Tlakové nádoby pro všeobecné účely

EN 286-1:1991

Datum ukončení platnosti

(31. 8. 1998)

EN 286-1:1998/A1:2002

Poznámka 3

Datum ukončení platnosti

(31. 1. 2003)

EN 286-1:1998/A2:2005

Poznámka 3

Datum ukončení platnosti

(30. 4. 2006)

EN 286-1:1998/AC:2002

CEN

EN 286-2:1992

Jednoduché netopené tlakové nádoby pro vzduch nebo dusík – Část 2: Tlakové nádoby pro vzduchotlakové brzdy a pomocná zařízení motorových vozidel a jejich přívěsů

–

EN 286-2:1992/AC:1992

CEN

EN 286-3:1994

Jednoduché netopené tlakové nádoby pro vzduch nebo dusík – Část 3: Ocelové tlakové nádoby určené pro vzduchotlakové brzdy a pomocná pneumatická zařízení kolejových vozidel

–

CEN

EN 286-4:1994

Jednoduché netopené tlakové nádoby pro vzduch nebo dusík – Část 4: Tlakové nádoby ze slitin hliníku určené pro vzduchotlakové brzdy a pomocná pneumatická zařízení kolejových vozidel

–

CEN

EN 287-1:2004

Zkoušky svářečů – Tavné svařování – Část 1: Oceli

–

EN 287-1:2004/A2:2006

Poznámka 3

Datum ukončení platnosti

(30. 9. 2006)

EN 287-1:2004/AC:2004

CEN

EN 571-1:1997

Nedestruktivní zkoušení – Kapilární zkouška – Část 1: Obecné zásady

–

CEN

EN 583-1:1998

Nedestruktivní zkoušení – Zkoušení ultrazvukem – Část 1: Všeobecné zásady

–

CEN

EN 970:1997

Nedestruktivní zkoušení tavných svarů – Vizuální kontrola

–

CEN

EN 1011-1:1998

Svařování – Doporučení pro svařování kovových materiálů – Část 1: Všeobecná směrnice pro obloukové svařování

–

CEN

EN 1290:1998

Nedestruktivní zkoušení svarů – Zkoušení svarů magnetickou metodou práškovou

–

CEN

EN 1330-3:1997

Nedestruktivní zkoušení – Terminologie – Část 3: Termíny používané v průmyslové radiografii

–

CEN

EN 1714:1997

Nedestruktivní zkoušení svarů – Zkoušení svarových spojů ultrazvukem

–

CEN

EN 10207:2005

Oceli pro jednoduché tlakové nádoby – Technické dodací požadavky pro plechy, pásy a tyče

–

CEN

EN 12062:1997

Nedestruktivní zkoušení svarů – Obecná pravidla pro kovové materiály

–

CEN

EN ISO 15614-1:2004

Stanovení a kvalifikace postupů svařování kovových materiálů – Zkouška postupu svařování – Část 1: Obloukové a plamenové svařování ocelí a obloukové svařování niklu a slitin niklu (ISO 15614-1:2004)

–

EN ISO 15614-1:2004/A1:2008

Poznámka 3

31. 8. 2008

CEN

EN ISO 15614-2:2005

Stanovení a kvalifikace postupů svařování kovových materiálů – Zkouška postupu svařování – Část 2: Obloukové svařování hliníku a jeho slitin (ISO 15614-2:2005)

–

| Poznámka 1 | Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak. |
| --- | --- |

Poznámka 1

Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.

| Poznámka 3 | Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna. Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny. Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice. |
| --- | --- |

Poznámka 3

Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna. Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny. Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.

POZNÁMKA:

| — | Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES (2), ve znění směrnice 98/48/ES (3). |
| --- | --- |

—

Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES (2), ve znění směrnice 98/48/ES (3).

| — | Zveřejnění odkazů v Úředním věstníku Evropské unie neznamená, že uvedené normy jsou k dispozici ve všech jazycích Společenství. |
| --- | --- |

—

Zveřejnění odkazů v Úředním věstníku Evropské unie neznamená, že uvedené normy jsou k dispozici ve všech jazycích Společenství.

| — | Tento seznam nahrazuje všechny předchozí seznamy zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie. Komise zajišťuje aktualizaci tohoto seznamu. |
| --- | --- |

—

Tento seznam nahrazuje všechny předchozí seznamy zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie. Komise zajišťuje aktualizaci tohoto seznamu.

Více informací o harmonizovaných normách je k dispozici na adrese:

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO Evropské organizace pro normalizaci:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tel.: (32-2) 550 08 11, fax: (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tel.: (32-2) 550 08 11, fax: (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tel.: (32-2) 519 08 68, fax: (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.eu) |
| --- | --- |

—

Cenelec: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tel.: (32-2) 519 08 68, fax: (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.eu)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel.: (33) 492 94 42 00, fax: (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel.: (33) 492 94 42 00, fax: (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.eu).

(2)  Úř. věst. L 204, 21.7.1998, s. 37.

(3)  Úř. věst. L 217, 5.8.1998, s. 18.

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

| 8.7.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 173/9 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 173/9

---

STÁTNÍ PODPORA – SLOVENSKÁ REPUBLIKA

Státní podpora C 12/08 (ex NN 74/07) – Údajná protiprávní státní podpora: Dohoda mezi bratislavským letištěm a společností Ryanair

Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 173/07)

Dopisem ze dne 11. března 2008 uvedeným v závazném jazykovém znění na stránkách následujících po tomto shrnutí oznámila Komise Slovenské republice své rozhodnutí zahájit ve věci výše uvedené státní podpory řízení stanovené v čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.

Zúčastněné strany mohou podat připomínky ke státní podpoře, ohledně níž Komise zahajuje řízení, ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a přiloženého dopisu na adresu generálního ředitelství pro energetiku a dopravu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Energy and Transport |
| Directorate A – General Affairs and Resources |
| Unit A2: Internal Market and Competition |
| Rue De Mot 28 |
| B-1040 Brussels |
| Fax: (32-2) 296 41 04 |

European Commission

Directorate-General for Energy and Transport

Directorate A – General Affairs and Resources

Unit A2: Internal Market and Competition

Rue De Mot 28

B-1040 Brussels

Fax: (32-2) 296 41 04

Připomínky budou sděleny Slovenské republice. Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.

SHRNUTÍ

POSTUP

V prosinci 2006 obdržela Komise stížnost na údajnou protiprávní státní podporu, kterou Slovenská republika poskytla irské letecké společnosti Ryanair.

POPIS PODPORY

Předmět stížnosti

Podle informací poskytnutých stěžovatelem a prezentovaných ve sdělovacích prostředcích (1) bratislavské letiště na základě výše uvedené dohody snížilo společnosti Ryanair letištní poplatky u nově naplánovaných a stávajících destinací. Dohoda byla uzavřena v prosinci 2005 a je platná do roku 2016.

Bratislavské letiště je hlavní mezinárodní letiště Slovenské republiky. V roce 2006 letiště odbavilo 1 937 642 cestujících. Je provozováno akciovou společností Letisko M.R.Štefánika – Airport Bratislava, a.s. (dále jen „BTS“ nebo „letiště“). Akcionáři BTS jsou Ministerstvo dopravy, pošt a telekomunikací Slovenské republiky (34 %) a Fond národního majetku Slovenské republiky (dále jen „fond národního majetku“) (66 %).

Údajné slevy z letištních poplatků

Podle informací poskytnutých stěžovatelem a zveřejněných ve sdělovacích prostředcích (2) poskytuje letiště společnosti Ryanair veškeré letištní služby za jednotnou cenu. Tato cena údajně zahrnuje manipulaci s letadlem a související služby, služby pro cestující, služby na odbavovací ploše, kontrolu nákladu, komunikace a letový provoz, podpůrné služby a služby v rámci terminálu a infrastruktury, za které musí Ryanair platit „poplatky za služby“.

Výše poplatků za služby se údajně liší podle toho, zda letecká společnost provozuje let do nové destinace, nebo do destinace stávající. Podle informací, které má Komise k dispozici, odkazuje dohoda při definici nově naplánované destinace na letiště spíše než na město. Celkové slevy, které byly společnosti Ryanair údajně poskytnuty ve srovnání s poplatky v rámci AIP (Airport Improvement Program) během prvního roku platnosti dohody, dosahují:

| — | [...] EUR za let (tj. 48 % sleva) do nově naplánovaných destinací, a |
| --- | --- |

—

[...] EUR za let (tj. 48 % sleva) do nově naplánovaných destinací, a

| — | [...] EUR za let (tj. 31 % sleva) do stávajících destinací. |
| --- | --- |

—

[...] EUR za let (tj. 31 % sleva) do stávajících destinací.

Tato sleva nezahrnuje výhody vyplývající ze skutečnosti, že je parkovací poplatek zahrnut do dohodnutého poplatku za služby. Případné zavedení nových poplatků v budoucnosti, které by Ryanair nemusel platit, by ještě zvětšilo rozpětí mezi sníženou sazbou a sazbou podle AIP.

Připomínky slovenských orgánů

Slovenské orgány uznávají, že existuje dohoda mezi letištěm a společností Ryanair. Odmítají však poskytnout Komisi podmínky této dohody. Slovenské orgány tvrdí, že BTS jakožto provozovatel letiště jedná jako každý jiný podnik na trhu, tj. určuje poplatky za služby poskytované na letišti leteckým dopravcům pro každého dopravce zvlášť a prostřednictvím jednání, tedy na základě dohody mezi stranami a v souladu se svojí obchodní politikou. Ministerstvo neočekává, že by dohoda měla vliv na provoz jiných leteckých dopravců na letišti.

Slovenské orgány prohlašují, že plán AIP zveřejněný službami letového provozu Slovenské republiky nepředstavuje v této souvislosti obecně závazný právní předpis, a tudíž není pro BTS závazný, pouze poskytuje doporučení.

POSOUZENÍ OPATŘENÍ

Státní zdroje

Komise připomíná, že:

| — | fond byl jakožto většinový akcionář v BTS zřízen Národní radou Slovenské republiky. Národní rada Slovenské republiky schvaluje rozpočet fondu. Na návrh vlády Slovenské republiky nebo výboru Národní rady Slovenské republiky jmenuje Národní rada Slovenské republiky předsedu, místopředsedu a dalších sedm členů představenstva (hlavní subjekt fondu). Stejně tak jsou Národní radou Slovenské republiky jmenováni členové dozorčí rady (3), |
| --- | --- |

—

fond byl jakožto většinový akcionář v BTS zřízen Národní radou Slovenské republiky. Národní rada Slovenské republiky schvaluje rozpočet fondu. Na návrh vlády Slovenské republiky nebo výboru Národní rady Slovenské republiky jmenuje Národní rada Slovenské republiky předsedu, místopředsedu a dalších sedm členů představenstva (hlavní subjekt fondu). Stejně tak jsou Národní radou Slovenské republiky jmenováni členové dozorčí rady (3),

| — | jak je uvedeno ve stanovách fondu, existuje „vzájemná součinnost fondu, ministerstva, zakladatelů a vlády při výkonu jeho funkce zakladatele obchodních společností založených podle rozhodnutí o privatizaci, a při výkonu dalších činností“ (4), |
| --- | --- |

—

jak je uvedeno ve stanovách fondu, existuje „vzájemná součinnost fondu, ministerstva, zakladatelů a vlády při výkonu jeho funkce zakladatele obchodních společností založených podle rozhodnutí o privatizaci, a při výkonu dalších činností“ (4),

| — | dne 22. října 2007 jmenovali akcionáři BTS na návrh Ministerstva dopravy, pošt a telekomunikací Slovenské republiky nového předsedu správní rady BTS. V tiskové zprávě zveřejněné na internetových stránkách letiště se uvádí (5): „Cílem těchto změn je především zvýšit rozhodovací pravomoci hlavních akcionářů – Ministerstva dopravy, pošt a telekomunikací SR (MDPT) a Fondu národního majetku SR (FNM) – a zároveň oddělit řízení běžného letového provozu od řízení rozvojových procesů“, |
| --- | --- |

—

dne 22. října 2007 jmenovali akcionáři BTS na návrh Ministerstva dopravy, pošt a telekomunikací Slovenské republiky nového předsedu správní rady BTS. V tiskové zprávě zveřejněné na internetových stránkách letiště se uvádí (5): „Cílem těchto změn je především zvýšit rozhodovací pravomoci hlavních akcionářů – Ministerstva dopravy, pošt a telekomunikací SR (MDPT) a Fondu národního majetku SR (FNM) – a zároveň oddělit řízení běžného letového provozu od řízení rozvojových procesů“,

| — | pokud jde o provoz letiště, mají tyto činnosti základní úlohu v řadě politik: v dopravní politice, politice regionálního či národního ekonomického rozvoje nebo politice územního plánování. Orgány veřejné správy zpravidla nejsou „nepřítomné“, když ředitel letiště přijímá rozhodnutí, která určují dlouhodobý rozvoj takovéto infrastruktury. |
| --- | --- |

—

pokud jde o provoz letiště, mají tyto činnosti základní úlohu v řadě politik: v dopravní politice, politice regionálního či národního ekonomického rozvoje nebo politice územního plánování. Orgány veřejné správy zpravidla nejsou „nepřítomné“, když ředitel letiště přijímá rozhodnutí, která určují dlouhodobý rozvoj takovéto infrastruktury.

S ohledem na výše uvedené úvahy nemůže Komise v této fázi vyloučit, že za rozhodnutí o uzavření dohody odpovídají orgány veřejné správy a že se týká státních zdrojů.

Selektivní ekonomická výhoda

Komise musí posoudit, zda bylo letiště při uzavírání smlouvy vedeno perspektivami dlouhodobější rentability. Komise připomíná následující skutečnosti:

| — | zdá se, že dohoda byla uzavřena během procesu privatizace letiště, konkrétněji údajně v poslední den, kdy bylo možné předložit návrhy nabídek. Úspěšní uchazeči oznámili sdělovacím prostředkům, že o dohodě nebyli informováni (2). Při přípravě nabídky pro privatizaci tudíž ve svých obchodních modelech nezohlednili povinnosti, které z dohody vyplývají. Lze tudíž vyvodit, že pokud by podmínky dohody byly pro letiště příznivé, odůvodnily by vyšší ceny při privatizaci, |
| --- | --- |

—

zdá se, že dohoda byla uzavřena během procesu privatizace letiště, konkrétněji údajně v poslední den, kdy bylo možné předložit návrhy nabídek. Úspěšní uchazeči oznámili sdělovacím prostředkům, že o dohodě nebyli informováni (2). Při přípravě nabídky pro privatizaci tudíž ve svých obchodních modelech nezohlednili povinnosti, které z dohody vyplývají. Lze tudíž vyvodit, že pokud by podmínky dohody byly pro letiště příznivé, odůvodnily by vyšší ceny při privatizaci,

| — | kromě toho není systém slev údajně podmíněn dodatečným zvýšením počtu cestujících, |
| --- | --- |

—

kromě toho není systém slev údajně podmíněn dodatečným zvýšením počtu cestujících,

| — | ve výroční zprávě za rok 2006, zveřejněné na internetových stránkách letiště, se dále uvádí: „Vedení společnosti v období před ukončením smlouvy o prodeji akcií dlouhodobě neřešilo závažné dopady vyplývající ze smluv s leteckými společnostmi (SkyEurope) a uzavíralo nové smlouvy (Ryanair) bez náležitého rozboru služeb nebo jejich posouzení z hlediska hospodářské soutěže“ (6), |
| --- | --- |

—

ve výroční zprávě za rok 2006, zveřejněné na internetových stránkách letiště, se dále uvádí: „Vedení společnosti v období před ukončením smlouvy o prodeji akcií dlouhodobě neřešilo závažné dopady vyplývající ze smluv s leteckými společnostmi (SkyEurope) a uzavíralo nové smlouvy (Ryanair) bez náležitého rozboru služeb nebo jejich posouzení z hlediska hospodářské soutěže“ (6),

| — | slovenské sdělovací prostředky kromě toho uvedly, že se Ryanair vyjádřil k privatizaci letiště velmi nepříznivě (7). Některé sdělovací prostředky údajně uvedly tento negativní postoj společnosti Ryanair k privatizaci letiště do souvislosti s dohodou mezi společností Ryanair a letištěm. Zdá se pravděpodobné, že dohodu bylo možné uzavřít pouze s letištěm, které vlastní stát, nebylo by možné ji uzavřít s letištěm, které vlastní soukromý subjekt. |
| --- | --- |

—

slovenské sdělovací prostředky kromě toho uvedly, že se Ryanair vyjádřil k privatizaci letiště velmi nepříznivě (7). Některé sdělovací prostředky údajně uvedly tento negativní postoj společnosti Ryanair k privatizaci letiště do souvislosti s dohodou mezi společností Ryanair a letištěm. Zdá se pravděpodobné, že dohodu bylo možné uzavřít pouze s letištěm, které vlastní stát, nebylo by možné ji uzavřít s letištěm, které vlastní soukromý subjekt.

Z toho důvodu Komise pochybuje o tom, že bylo BTS při jednání vedeno perspektivami dlouhodobější rentability. Nelze proto vyloučit, že uzavřením dohody získala společnost Ryanair výhodu, kterou by za běžných tržních podmínek nezískala.

Dopad na obchod a hospodářskou soutěž mezi členskými státy

V tomto případě je trh pro poskytování letištních služeb otevřený, a dané opatření by tudíž mohlo ovlivnit hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy.

Závěr

Vzhledem k výše uvedeným tvrzením a ke skutečnosti, že slovenské orgány neposkytly Komisi ani podmínky dohody, ani podrobnosti o okolnostech, za nichž byla uzavřena, se Komise na základě informací, které má k dispozici, domnívá, že byla společnosti Ryanair poskytnuta státní podpora v podobě slev z letištních poplatků, kterou by za běžných tržních podmínek nezískala.

Pokud tedy slovenské orgány smlouvu ekonomicky nezdůvodní nebo neposkytnou jiné informace, které by existenci podpory pro společnost Ryanair vyloučily, Komise bude muset opatření posoudit, aby určila, zda je slučitelné se společným trhem.

SLUČITELNOST OPATŘENÍ SE SPOLEČNÝM TRHEM

Komise má za to, že právním základem pro posouzení slučitelnosti příslušného opatření jsou čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy a sdělení Komise o financování letišť a státních podporách na zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť (dále jen „pokyny z roku 2005“) (8). Pokyny z roku 2005 týkající se letectví stanoví řadu podmínek (v bodě 79), které je třeba splnit, aby byl tento druh podpory na zahájení činnosti považován za slučitelný se společným trhem. V tomto případě však Komise má určité pochybnosti, zejména proto, že nemá k dispozici informace o podmínkách dohody, zejména o těchto bodech:

| — | zdá se, že preferenční letištní poplatky souvisejí údajně spíše s novým letištěm než s novou destinací. Slovenské orgány jsou žádány, aby poskytly informace o trasách, které jsou považovány za trasy do „nových destinací“. Rovněž se od nich požaduje, aby poskytly seznam tras, které z/do Bratislavy zajišťují jiné letecké společnosti, |
| --- | --- |

—

zdá se, že preferenční letištní poplatky souvisejí údajně spíše s novým letištěm než s novou destinací. Slovenské orgány jsou žádány, aby poskytly informace o trasách, které jsou považovány za trasy do „nových destinací“. Rovněž se od nich požaduje, aby poskytly seznam tras, které z/do Bratislavy zajišťují jiné letecké společnosti,

| — | zdá se, že slevy poskytnuté společnosti Ryanair na stávající destinace zůstanou platné po dobu deseti let (což odpovídá době trvání smlouvy). Předpokládá se, že letištní poplatky za nově naplánované destinace každoročně porostou, aby během šesti let dosáhly úrovně letištních poplatků za stávající destinace. Slovenské orgány neposkytly žádné informace o rentabilitě tras, |
| --- | --- |

—

zdá se, že slevy poskytnuté společnosti Ryanair na stávající destinace zůstanou platné po dobu deseti let (což odpovídá době trvání smlouvy). Předpokládá se, že letištní poplatky za nově naplánované destinace každoročně porostou, aby během šesti let dosáhly úrovně letištních poplatků za stávající destinace. Slovenské orgány neposkytly žádné informace o rentabilitě tras,

| — | není zřejmé, zda se údajná sleva z letištních poplatků týká vyrovnání za dodatečné náklady spojené s otevřením nových tras. Kromě toho se zdá, že se slevy vztahují také na stávající destinace, |
| --- | --- |

—

není zřejmé, zda se údajná sleva z letištních poplatků týká vyrovnání za dodatečné náklady spojené s otevřením nových tras. Kromě toho se zdá, že se slevy vztahují také na stávající destinace,

| — | nezdá se, že by údajná podpora byla v souladu s maximálními procentními podíly a maximální dobou trvání podpory podle odst. 79 písm. f), |
| --- | --- |

—

nezdá se, že by údajná podpora byla v souladu s maximálními procentními podíly a maximální dobou trvání podpory podle odst. 79 písm. f),

| — | zdá se, že žádným jiným leteckým dopravcům nebyla možnost využívat stejné poplatky nabídnuta a že ani nebyli o uzavření dohody informováni, |
| --- | --- |

—

zdá se, že žádným jiným leteckým dopravcům nebyla možnost využívat stejné poplatky nabídnuta a že ani nebyli o uzavření dohody informováni,

| — | navzdory tomu, že slovenské orgány tvrdí, že se společnost, která letiště provozuje, při uzavření dohody chovala jako tržní investor, neposkytly Komisi obchodní plán, který by prokázal životaschopnost příslušných tras. Slovenské orgány nepředložily žádnou analýzu, aby prokázaly dopad nových tras na konkurenční trasy, |
| --- | --- |

—

navzdory tomu, že slovenské orgány tvrdí, že se společnost, která letiště provozuje, při uzavření dohody chovala jako tržní investor, neposkytly Komisi obchodní plán, který by prokázal životaschopnost příslušných tras. Slovenské orgány nepředložily žádnou analýzu, aby prokázaly dopad nových tras na konkurenční trasy,

| — | Komise nemá k dispozici žádné důkazy o tom, že by informace o údajné státní podpoře plánované pro trasy z bratislavského letiště a/nebo na ně byly veřejně dostupné. Zdá se, že příjemce podpory byl vybrán bez otevřeného řízení. Komise nemá žádné informace o jakémkoli mechanismu sankcí. |
| --- | --- |

—

Komise nemá k dispozici žádné důkazy o tom, že by informace o údajné státní podpoře plánované pro trasy z bratislavského letiště a/nebo na ně byly veřejně dostupné. Zdá se, že příjemce podpory byl vybrán bez otevřeného řízení. Komise nemá žádné informace o jakémkoli mechanismu sankcí.

Komise proto pochybuje o tom, že byly v tomto případě splněny podmínky slučitelnosti stanovené v pokynech z roku 2005.

ZÁVĚR

S ohledem na výše uvedené posouzení slučitelnosti Komise pochybuje o tom, zda lze opatření týkající se státní podpory prohlásit za slučitelné se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy. Komise se proto rozhodla, že v souladu s článkem 6 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 zahájí řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy.

S ohledem na zmíněné úvahy a v souladu s článkem 10 nařízení (ES) č. 659/1999 Komise žádá Slovenskou republiku, aby do jednoho měsíce od obdržení tohoto dopisu poskytla veškeré dokumenty, informace a údaje nutné k posouzení podpory/opatření, a zejména podmínky dohody, kterou bratislavské letiště uzavřelo se společností Ryanair. V opačném případě Komise přijme rozhodnutí na základě informací, které má k dispozici. Komise žádá orgány Slovenské republiky, aby kopii tohoto dopisu neprodleně zaslaly případnému příjemci podpory.

Komise Slovenské republice připomíná, že čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES má odkladný účinek a upozorňuje na článek 14 nařízení (ES) č. 659/1999, podle něhož lze protiprávní podporu získat od příjemce zpět.

Komise upozorňuje Slovenskou republiku na to, že bude zúčastněné strany informovat zveřejněním tohoto dopisu a srozumitelného shrnutí v Úředním věstníku Evropské unie. Zúčastněné strany v zemích ESVO, které jsou smluvními stranami Dohody o EHP, bude informovat zveřejněním oznámení v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie a Kontrolní úřad ESVO bude informovat zasláním kopie tohoto dopisu. Všechny tyto zúčastněné strany budou vyzvány, aby podaly připomínky ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění.

ZNĚNÍ DOPISU

| „1. | Komisia oznamuje Slovenskej republike, že po preskúmaní informácií o uvedenom opatrení, ktoré poskytli slovenské orgány, sa rozhodla začať konanie stanovené v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

„1.

Komisia oznamuje Slovenskej republike, že po preskúmaní informácií o uvedenom opatrení, ktoré poskytli slovenské orgány, sa rozhodla začať konanie stanovené v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES.

| 2. | Komisia ukladá Slovenskej republike, aby poskytla informácie, o ktoré Komisia požiadala listom z 9. januára 2007, na ktorý, napriek upomienke zo 6. júna 2007, nedostala uspokojivú odpoveď. |
| --- | --- |

2.

Komisia ukladá Slovenskej republike, aby poskytla informácie, o ktoré Komisia požiadala listom z 9. januára 2007, na ktorý, napriek upomienke zo 6. júna 2007, nedostala uspokojivú odpoveď.

1.   POSTUP

| 3. | Komisia dostala listom z 11. decembra 2006, ktorý zaevidovala 13. decembra 2006, sťažnosť na údajnú nezákonnú štátnu pomoc, ktorú poskytla Slovenská republika írskej leteckej spoločnosti Ryanair. Sťažnosť bola pôvodne zaevidovaná pod referenčným označením CP22/2007. |
| --- | --- |

3.

Komisia dostala listom z 11. decembra 2006, ktorý zaevidovala 13. decembra 2006, sťažnosť na údajnú nezákonnú štátnu pomoc, ktorú poskytla Slovenská republika írskej leteckej spoločnosti Ryanair. Sťažnosť bola pôvodne zaevidovaná pod referenčným označením CP22/2007.

| 4. | Komisia požiadala listom z 9. januára 2007 o objasnenia údajnej nezákonnej pomoci, najmä pokiaľ ide o podmienky zmluvy v súvislosti s poplatkami za poskytovanie letiskových služieb uzatvorenej medzi bratislavským letiskom a spoločnosťou Ryanair (ďalej len ‚zmluva‘). Slovenské orgány listom z 3. januára 2007, ktorý Komisia zaevidovala 9. januára 2007, odmietli Komisii poskytnúť podmienky zmluvy. |
| --- | --- |

4.

Komisia požiadala listom z 9. januára 2007 o objasnenia údajnej nezákonnej pomoci, najmä pokiaľ ide o podmienky zmluvy v súvislosti s poplatkami za poskytovanie letiskových služieb uzatvorenej medzi bratislavským letiskom a spoločnosťou Ryanair (ďalej len ‚zmluva‘). Slovenské orgány listom z 3. januára 2007, ktorý Komisia zaevidovala 9. januára 2007, odmietli Komisii poskytnúť podmienky zmluvy.

| 5. | Komisia zaslala listom zo 6. júna 2007 slovenským orgánom upomienku, pričom upriamila ich pozornosť na ustanovenia článku 10 ods. 3 (‚príkaz na poskytnutie informácie‘) a na ustanovenia článku 6 ods. 1 (‚konanie vo veci formálneho zisťovania‘) nariadenia (ES) č. 659/1999 (9). |
| --- | --- |

5.

Komisia zaslala listom zo 6. júna 2007 slovenským orgánom upomienku, pričom upriamila ich pozornosť na ustanovenia článku 10 ods. 3 (‚príkaz na poskytnutie informácie‘) a na ustanovenia článku 6 ods. 1 (‚konanie vo veci formálneho zisťovania‘) nariadenia (ES) č. 659/1999 (9).

| 6. | Slovenské orgány listom z 3. júla 2007 požiadali o predĺženie mesačnej lehoty na odpoveď do 15. augusta 2007. Komisia listom z 12. júla 2007 s predĺžením lehoty súhlasila. |
| --- | --- |

6.

Slovenské orgány listom z 3. júla 2007 požiadali o predĺženie mesačnej lehoty na odpoveď do 15. augusta 2007. Komisia listom z 12. júla 2007 s predĺžením lehoty súhlasila.

| 7. | Slovenské orgány listom zo 17. augusta 2007, ktorý Komisia zaevidovala 21. augusta 2007, potvrdili svoje odmietnutie poskytnúť požadované informácie na základe toho, že Ryanair nesúhlasí so sprístupnením obsahu zmluvy. Slovenské orgány zároveň informovali, že ‚vyvíjajú ďalšie úsilie o bezodkladné zabezpečenie ... informácií‘. Komisia dosiaľ žiadne informácie nedostala. |
| --- | --- |

7.

Slovenské orgány listom zo 17. augusta 2007, ktorý Komisia zaevidovala 21. augusta 2007, potvrdili svoje odmietnutie poskytnúť požadované informácie na základe toho, že Ryanair nesúhlasí so sprístupnením obsahu zmluvy. Slovenské orgány zároveň informovali, že ‚vyvíjajú ďalšie úsilie o bezodkladné zabezpečenie ... informácií‘. Komisia dosiaľ žiadne informácie nedostala.

2.   OPIS OPATRENIA

2.1.   Úvod

| 8. | Na základe informácií, ktoré predložil sťažovateľ a ktoré uviedli médiá (10), bratislavské letisko poskytlo spoločnosti Ryanair na základe uvedenej zmluvy zníženie letiskových poplatkov na nové plánované a existujúce destinácie. Zmluva bola uzatvorená v decembri 2005 a platí do roku 2016. |
| --- | --- |

8.

Na základe informácií, ktoré predložil sťažovateľ a ktoré uviedli médiá (10), bratislavské letisko poskytlo spoločnosti Ryanair na základe uvedenej zmluvy zníženie letiskových poplatkov na nové plánované a existujúce destinácie. Zmluva bola uzatvorená v decembri 2005 a platí do roku 2016.

2.2.   Informácie o bratislavskom letisku

| 9. | Bratislavské letisko je hlavným medzinárodným letiskom Slovenskej republiky. V roku 2006 letisko vybavilo 1 937 642 cestujúcich. |
| --- | --- |

9.

Bratislavské letisko je hlavným medzinárodným letiskom Slovenskej republiky. V roku 2006 letisko vybavilo 1 937 642 cestujúcich.

| 10. | Prevádzkuje ho akciová spoločnosť Letisko M. R. Štefánika – Airport Bratislava, a.s. (ďalej len ‚BTS‘ alebo ‚letisko‘). Akcionármi BTS sú:






  — | Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky (34 %), |
| --- | --- | --- |

10.

Prevádzkuje ho akciová spoločnosť Letisko M. R. Štefánika – Airport Bratislava, a.s. (ďalej len ‚BTS‘ alebo ‚letisko‘). Akcionármi BTS sú:

—

Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky (34 %),

| — | Fond národného majetku Slovenskej republiky (ďalej len ‚Fond národného majetku‘) (66 %). |
| --- | --- |

—

Fond národného majetku Slovenskej republiky (ďalej len ‚Fond národného majetku‘) (66 %).

| 11. | Fond národného majetku je právnickou osobou a bol zriadený v roku 1991 zákonom Slovenskej národnej rady č. 253/1991 Zb. o pôsobnosti orgánov Slovenskej republiky vo veciach prevodov majetku štátu na iné osoby a o Fonde národného majetku Slovenskej republiky (11). Účelom jeho existencie a jeho hlavnou činnosťou je prevod štátneho majetku určeného na privatizáciu na neštátne subjekty. |
| --- | --- |

11.

Fond národného majetku je právnickou osobou a bol zriadený v roku 1991 zákonom Slovenskej národnej rady č. 253/1991 Zb. o pôsobnosti orgánov Slovenskej republiky vo veciach prevodov majetku štátu na iné osoby a o Fonde národného majetku Slovenskej republiky (11). Účelom jeho existencie a jeho hlavnou činnosťou je prevod štátneho majetku určeného na privatizáciu na neštátne subjekty.

| 12. | Fond je pod priamym dohľadom Národnej rady Slovenskej republiky, ktorej sa predkladá na schválenie rozpočet Fondu spolu s návrhmi na použitie majetku Fondu v zmysle par. 28 ods. 3 písm. b) zákona, ročná účtovná závierka a výročná správa o činnosti Fondu (12). |
| --- | --- |

12.

Fond je pod priamym dohľadom Národnej rady Slovenskej republiky, ktorej sa predkladá na schválenie rozpočet Fondu spolu s návrhmi na použitie majetku Fondu v zmysle par. 28 ods. 3 písm. b) zákona, ročná účtovná závierka a výročná správa o činnosti Fondu (12).

| 13. | Proces plánovanej privatizácie letiska sa neukončil. Konzorcium TwoOne pozostávajúce zo subjektov Flughafen Wien AG (prevádzkovateľ viedenského letiska Schwechat), Austrian Raiffeisen Zentralbank a slovenskej skupiny Penta Investments podnikajúcej v oblasti private equity zvíťazilo vo februári 2006 vo výberovom ponukovom konaní na 66-percentný podiel prevádzkovateľa letiska. Transakcia však v polovici augusta 2006 nezískala súhlas Protimonopolného úradu Slovenskej republiky s odôvodnením, že by sa tým vytvoril regionálny monopol a negatívne by to ovplyvnilo ceny a kvalitu služieb na letisku. |
| --- | --- |

13.

Proces plánovanej privatizácie letiska sa neukončil. Konzorcium TwoOne pozostávajúce zo subjektov Flughafen Wien AG (prevádzkovateľ viedenského letiska Schwechat), Austrian Raiffeisen Zentralbank a slovenskej skupiny Penta Investments podnikajúcej v oblasti private equity zvíťazilo vo februári 2006 vo výberovom ponukovom konaní na 66-percentný podiel prevádzkovateľa letiska. Transakcia však v polovici augusta 2006 nezískala súhlas Protimonopolného úradu Slovenskej republiky s odôvodnením, že by sa tým vytvoril regionálny monopol a negatívne by to ovplyvnilo ceny a kvalitu služieb na letisku.

| 14. | Za posledné tri roky sa objem cestujúcich na letisku zvýšil o 400 %. Očakáva sa, že za rok 2007 tento počet vzrastie o 20 %. Z týchto dôvodov letisko plánuje rozvoj svojej infraštruktúry s cieľom reagovať na zvýšenie prepravy. |
| --- | --- |

14.

Za posledné tri roky sa objem cestujúcich na letisku zvýšil o 400 %. Očakáva sa, že za rok 2007 tento počet vzrastie o 20 %. Z týchto dôvodov letisko plánuje rozvoj svojej infraštruktúry s cieľom reagovať na zvýšenie prepravy.

| 15. | Kým projektová štúdia o ‚rozšírení kapacity bratislavského letiska s prihliadnutím na zákony a iné právne predpisy Európskej únie, ako aj na zvýšené bezpečnostné požiadavky Európskej únie‘ bola spolufinancovaná z grantu TEN-T (13), v súčasnosti nie je jasné, z akých zdrojov sa táto plánovaná investícia do infraštruktúry bude financovať. |
| --- | --- |

15.

Kým projektová štúdia o ‚rozšírení kapacity bratislavského letiska s prihliadnutím na zákony a iné právne predpisy Európskej únie, ako aj na zvýšené bezpečnostné požiadavky Európskej únie‘ bola spolufinancovaná z grantu TEN-T (13), v súčasnosti nie je jasné, z akých zdrojov sa táto plánovaná investícia do infraštruktúry bude financovať.

2.3.   Podmienky zmluvy medzi letiskom a spoločnosťou Ryanair

2.3.1.   Informácie, ktoré poskytli sťažovateľ a médiá

| 16. | Na základe informácií, ktoré poskytol sťažovateľ a ktoré uverejnili médiá (14), letisko poskytuje spoločnosti Ryanair všetky letiskové služby za cenu v jednom ‚balíku‘. Táto cena údajne zahŕňa vybavenie lietadla (handling) a súvisiace služby, použitie letiska cestujúcimi, služby na vybavovacej ploche, riadenie uloženia nákladu, komunikáciu a letové činnosti, podporné služby, terminálové a infraštruktúrne služby, za ktoré musí Ryanair platiť ‚odplatu za služby‘. |
| --- | --- |

16.

Na základe informácií, ktoré poskytol sťažovateľ a ktoré uverejnili médiá (14), letisko poskytuje spoločnosti Ryanair všetky letiskové služby za cenu v jednom ‚balíku‘. Táto cena údajne zahŕňa vybavenie lietadla (handling) a súvisiace služby, použitie letiska cestujúcimi, služby na vybavovacej ploche, riadenie uloženia nákladu, komunikáciu a letové činnosti, podporné služby, terminálové a infraštruktúrne služby, za ktoré musí Ryanair platiť ‚odplatu za služby‘.

| 17. | Výška odplaty za služby sa údajne líši v závislosti od toho, či letecká spoločnosť prevádzkuje novú plánovanú destináciu alebo existujúcu destináciu. Na základe informácií, ktoré má Komisia, sa zmluva vo vymedzení pojmu nová plánovaná destinácia odvoláva na letisko, a nie na mesto (t. j. let na letisko, na ktoré predtým nelietal iný dopravca, sa bude posudzovať ako nová plánovaná destinácia, a to aj v prípade, ak iný dopravca už prevádzkuje lety do toho istého mesta, ale na iné letisko). |
| --- | --- |

17.

Výška odplaty za služby sa údajne líši v závislosti od toho, či letecká spoločnosť prevádzkuje novú plánovanú destináciu alebo existujúcu destináciu. Na základe informácií, ktoré má Komisia, sa zmluva vo vymedzení pojmu nová plánovaná destinácia odvoláva na letisko, a nie na mesto (t. j. let na letisko, na ktoré predtým nelietal iný dopravca, sa bude posudzovať ako nová plánovaná destinácia, a to aj v prípade, ak iný dopravca už prevádzkuje lety do toho istého mesta, ale na iné letisko).

| 18. | Uplatňované odplaty sú údajne výrazne nižšie ako v sadzobníku odplát uverejnenom v leteckej informačnej príručke (ďalej len ‚AIP‘). Sťažovateľ poskytol Komisii sadzobník odplát uverejnený v AIP a platný od decembra 2005 (15):






  — | odplata za pristátie: 425 SKK (približne 11,20 EUR) na tonu (maximálna vzletová hmotnosť – MTOM), |
| --- | --- | --- |

18.

Uplatňované odplaty sú údajne výrazne nižšie ako v sadzobníku odplát uverejnenom v leteckej informačnej príručke (ďalej len ‚AIP‘). Sťažovateľ poskytol Komisii sadzobník odplát uverejnený v AIP a platný od decembra 2005 (15):

—

odplata za pristátie: 425 SKK (približne 11,20 EUR) na tonu (maximálna vzletová hmotnosť – MTOM),

| — | odplata za parkovanie lietadiel: 9 SKK (približne 0,237 EUR) na tonu na hodinu, |
| --- | --- |

—

odplata za parkovanie lietadiel: 9 SKK (približne 0,237 EUR) na tonu na hodinu,

| — | odplata za použitie letiska cestujúcimi: 490 SKK (približne 12,90 EUR) na cestujúceho, |
| --- | --- |

—

odplata za použitie letiska cestujúcimi: 490 SKK (približne 12,90 EUR) na cestujúceho,

| — | odplata za približovacie riadenie a riadenie letovej prevádzky: 230 SKK (približne 6,07 EUR) na tonu. |
| --- | --- |

—

odplata za približovacie riadenie a riadenie letovej prevádzky: 230 SKK (približne 6,07 EUR) na tonu.

| 19. | Ak by sa spoločnosti Ryanair vyrubili odplaty podľa AIP, musela by letisku platiť tieto odplaty (16) na jednu obrátku lietadla:






  — | odplata za pristátie: 780 EUR, |
| --- | --- | --- |

19.

Ak by sa spoločnosti Ryanair vyrubili odplaty podľa AIP, musela by letisku platiť tieto odplaty (16) na jednu obrátku lietadla:

—

odplata za pristátie: 780 EUR,

| — | odplata za použitie letiska cestujúcimi: 2 030 EUR, |
| --- | --- |

—

odplata za použitie letiska cestujúcimi: 2 030 EUR,

| — | odplaty za pozemnú obsluhu sa riadia samostatnou zmluvou medzi letiskom a leteckou spoločnosťou. Veľmi konkurencieschopný poplatok za handling predstavuje podľa sťažovateľa sumu približne 250 EUR za jedno lietadlo. |
| --- | --- |

—

odplaty za pozemnú obsluhu sa riadia samostatnou zmluvou medzi letiskom a leteckou spoločnosťou. Veľmi konkurencieschopný poplatok za handling predstavuje podľa sťažovateľa sumu približne 250 EUR za jedno lietadlo.

| 20. | Celková suma odplát, ktoré by Ryanair musel zaplatiť, by predstavovala približne 3 060 EUR na jednu obrátku lietadla. |
| --- | --- |

20.

Celková suma odplát, ktoré by Ryanair musel zaplatiť, by predstavovala približne 3 060 EUR na jednu obrátku lietadla.

| 21. | Podľa sťažovateľa však zmluva údajne poskytuje výrazné zníženie odplát – s daným percentuálnym využitím kapacity lietadla (157 cestujúcich) Ryanair platí letisku celkový poplatok [...] (17) EUR na jedného cestujúceho ([...] EUR/157) (odlet + prílet) (18) na novej plánovanej destinácii. |
| --- | --- |

21.

Podľa sťažovateľa však zmluva údajne poskytuje výrazné zníženie odplát – s daným percentuálnym využitím kapacity lietadla (157 cestujúcich) Ryanair platí letisku celkový poplatok [...] (17) EUR na jedného cestujúceho ([...] EUR/157) (odlet + prílet) (18) na novej plánovanej destinácii.

| 22. | Podľa sťažovateľa sa bude táto odplata za služby uplatňovať počas prvých 12 mesiacov trvania zmluvy. Za každý nasledujúci rok sa odplata za služby pre nové plánované destinácie zvýši o [...] EUR. Po prvých šiestich rokoch trvania zmluvy sa odplata za služby platná pre nové plánované destinácie bude rovnať odplate za služby platnej pre existujúce destinácie. Odplata za služby pre existujúce destinácie predstavuje údajne [...] EUR/na jeden Boeing 737-800 (odlet + prílet). |
| --- | --- |

22.

Podľa sťažovateľa sa bude táto odplata za služby uplatňovať počas prvých 12 mesiacov trvania zmluvy. Za každý nasledujúci rok sa odplata za služby pre nové plánované destinácie zvýši o [...] EUR. Po prvých šiestich rokoch trvania zmluvy sa odplata za služby platná pre nové plánované destinácie bude rovnať odplate za služby platnej pre existujúce destinácie. Odplata za služby pre existujúce destinácie predstavuje údajne [...] EUR/na jeden Boeing 737-800 (odlet + prílet).

| 23. | Celkové zľavy poskytnuté spoločnosti Ryanair v porovnaní s odplatami podľa AIP počas prvého roku platnosti zmluvy potom predstavujú:






  — | [...] EUR na jeden let (t. j. zľava 48 %) pre nové plánované destinácie, a |
| --- | --- | --- |

23.

Celkové zľavy poskytnuté spoločnosti Ryanair v porovnaní s odplatami podľa AIP počas prvého roku platnosti zmluvy potom predstavujú:

—

[...] EUR na jeden let (t. j. zľava 48 %) pre nové plánované destinácie, a

| — | [...] EUR na jeden let (t. j. zľava 31 %) pre existujúce destinácie. |
| --- | --- |

—

[...] EUR na jeden let (t. j. zľava 31 %) pre existujúce destinácie.

| 24. | Táto zľava nezahŕňa výhody vyplývajúce z toho, že odplata za parkovanie lietadla je zahrnutá v dohodnutej odplate za služby. Prípadné zavedenie nových odplát v budúcnosti, ktoré by Ryanair nemusel platiť, by ešte viac zväčšili rozdiel medzi zľavnenou sadzbou a sadzbou podľa AIP. |
| --- | --- |

24.

Táto zľava nezahŕňa výhody vyplývajúce z toho, že odplata za parkovanie lietadla je zahrnutá v dohodnutej odplate za služby. Prípadné zavedenie nových odplát v budúcnosti, ktoré by Ryanair nemusel platiť, by ešte viac zväčšili rozdiel medzi zľavnenou sadzbou a sadzbou podľa AIP.

2.3.2.   Informácie uverejnené na internetovej stránke spoločnosti Ryanair

| 25. | Na základe informácií uverejnených na internetovej stránke (www.ryanair.com) sa ukazuje, že Ryanair vyberá od všetkých cestujúcich s odletom z Bratislavy tieto poplatky:






  — | 13,74 EUR letiskové poplatky, |
| --- | --- | --- |

25.

Na základe informácií uverejnených na internetovej stránke (www.ryanair.com) sa ukazuje, že Ryanair vyberá od všetkých cestujúcich s odletom z Bratislavy tieto poplatky:

—

13,74 EUR letiskové poplatky,

| — | 5 EUR poplatok za použitie letiska cestujúcimi, |
| --- | --- |

—

5 EUR poplatok za použitie letiska cestujúcimi,

| — | 5,79 EUR poistenie a poplatok za invalidný vozík. |
| --- | --- |

—

5,79 EUR poistenie a poplatok za invalidný vozík.

| 26. | Poplatky sú totožné pre všetkých deväť destinácií, ktoré Ryanair v súčasnosti prevádzkuje do/z Bratislavy – Štokholm (Skavsta), Miláno, Londýn (Stansted), Gerona, Hahn, East Midlands, Dublin, Bristol a Brémy. |
| --- | --- |

26.

Poplatky sú totožné pre všetkých deväť destinácií, ktoré Ryanair v súčasnosti prevádzkuje do/z Bratislavy – Štokholm (Skavsta), Miláno, Londýn (Stansted), Gerona, Hahn, East Midlands, Dublin, Bristol a Brémy.

2.3.3.   Pripomienky slovenských orgánov

| 27. | Slovenské orgány pripúšťajú, že zmluva medzi letiskom a spoločnosťou Ryanair existuje. Odmietajú však poskytnúť Komisii podmienky zmluvy. |
| --- | --- |

27.

Slovenské orgány pripúšťajú, že zmluva medzi letiskom a spoločnosťou Ryanair existuje. Odmietajú však poskytnúť Komisii podmienky zmluvy.

| 28. | Po prvé, slovenské orgány argumentujú, že väčšinový akcionár, Fond, nie je orgánom štátnej správy. Po druhé, argumentujú, že ‚zmluva obsahuje dojednania zmluvných strán, podľa ktorých celý obsah zmluvy je prísne dôverný‘ a nemôžu ‚bez súhlasu spoločností BTS a Ryanair detailne odpovedať na otázku týkajúcu sa konkretizácie poplatkov‘ (19). Vo svojom liste zo 17. augusta 2007 objasnili, že podmienky zmluvy nemožno poskytnúť ‚vzhľadom na stanovisko spoločnosti Ryanair, ktorá nesúhlasí so sprístupnením obsahu zmluvy vzhľadom na jej dôvernosť‘. |
| --- | --- |

28.

Po prvé, slovenské orgány argumentujú, že väčšinový akcionár, Fond, nie je orgánom štátnej správy. Po druhé, argumentujú, že ‚zmluva obsahuje dojednania zmluvných strán, podľa ktorých celý obsah zmluvy je prísne dôverný‘ a nemôžu ‚bez súhlasu spoločností BTS a Ryanair detailne odpovedať na otázku týkajúcu sa konkretizácie poplatkov‘ (19). Vo svojom liste zo 17. augusta 2007 objasnili, že podmienky zmluvy nemožno poskytnúť ‚vzhľadom na stanovisko spoločnosti Ryanair, ktorá nesúhlasí so sprístupnením obsahu zmluvy vzhľadom na jej dôvernosť‘.

| 29. | Z týchto dôvodov slovenské orgány odmietli sprístupniť podmienky zmluvy a uvádzajú, že ministerstvu ako akcionárovi spoločnosti BTS ‚nie je známe, že by leteckej spoločnosti Ryanair bola v porovnaní s jej konkurentmi poskytnutá značná zľava pri letiskových poplatkoch na nové plánované a existujúce destinácie pre spoje na bratislavské letisko a z bratislavského letiska‘ (20). |
| --- | --- |

29.

Z týchto dôvodov slovenské orgány odmietli sprístupniť podmienky zmluvy a uvádzajú, že ministerstvu ako akcionárovi spoločnosti BTS ‚nie je známe, že by leteckej spoločnosti Ryanair bola v porovnaní s jej konkurentmi poskytnutá značná zľava pri letiskových poplatkoch na nové plánované a existujúce destinácie pre spoje na bratislavské letisko a z bratislavského letiska‘ (20).

| 30. | Slovenské orgány argumentujú, že BTS sa ako prevádzkovateľ letiska správa ako každý iný podnikateľ na trhu, t. j. odplaty za služby poskytované leteckým prepravcom na letisku určuje vo vzťahu ku každému leteckému prepravcovi individuálne na základe negociácie, t. j. dohodou strán a v súlade so svojou obchodnou politikou. V súvislosti s týmito odplatami nevykonáva ministerstvo, ako menšinový akcionár prevádzkovateľa letiska, voči prevádzkovateľovi letiska žiadnu priamu ani nepriamu regulačnú kompetenciu z pozície verejnej autority. Domnievajú sa, že poskytovanie zliav vo všeobecnosti je vo vzťahu k všetkým leteckým spoločnostiam bežnou praktikou, keďže zľavy ‚motivujú leteckých prepravcov na letisko privádzať vyšší objem pasažierov, čím umožňujú prevádzkovateľovi letiska – BTS, generovať vyššie príjmy, a to jednak z odplát za služby poskytované leteckým prepravcom a jednak z iných komerčných činností BTS na letisku nesúvisiacich s leteckou prepravou a smerujúcich k zatraktívneniu letiska pre cestujúcich, t. j. podpora činností leteckých prepravcov prináša priamo podporu pre rozvoj samotného letiska‘. |
| --- | --- |

30.

Slovenské orgány argumentujú, že BTS sa ako prevádzkovateľ letiska správa ako každý iný podnikateľ na trhu, t. j. odplaty za služby poskytované leteckým prepravcom na letisku určuje vo vzťahu ku každému leteckému prepravcovi individuálne na základe negociácie, t. j. dohodou strán a v súlade so svojou obchodnou politikou. V súvislosti s týmito odplatami nevykonáva ministerstvo, ako menšinový akcionár prevádzkovateľa letiska, voči prevádzkovateľovi letiska žiadnu priamu ani nepriamu regulačnú kompetenciu z pozície verejnej autority. Domnievajú sa, že poskytovanie zliav vo všeobecnosti je vo vzťahu k všetkým leteckým spoločnostiam bežnou praktikou, keďže zľavy ‚motivujú leteckých prepravcov na letisko privádzať vyšší objem pasažierov, čím umožňujú prevádzkovateľovi letiska – BTS, generovať vyššie príjmy, a to jednak z odplát za služby poskytované leteckým prepravcom a jednak z iných komerčných činností BTS na letisku nesúvisiacich s leteckou prepravou a smerujúcich k zatraktívneniu letiska pre cestujúcich, t. j. podpora činností leteckých prepravcov prináša priamo podporu pre rozvoj samotného letiska‘.

| 31. | Slovenské orgány argumentujú, že letecká informačná príručka AIP, ktorú vydávajú Letové prevádzkové služby Slovenskej republiky, nemá v tejto súvislosti povahu všeobecne záväzného právneho predpisu, a preto nie je pre BTS záväzná a môže mať len odporúčajúci charakter. |
| --- | --- |

31.

Slovenské orgány argumentujú, že letecká informačná príručka AIP, ktorú vydávajú Letové prevádzkové služby Slovenskej republiky, nemá v tejto súvislosti povahu všeobecne záväzného právneho predpisu, a preto nie je pre BTS záväzná a môže mať len odporúčajúci charakter.

| 32. | Avšak slovenské orgány tiež uvádzajú, že ministerstvo ako akcionár BTS očakáva prínos zo zmluvy v nasledovnom:






  — | ‚časovou obmedzenou podporou otvorenia poskytovaniu služieb na nových trasách alebo nových termínov odletov sa umožní zvýšenie počtu cestujúcich prepravených z letiska, zvýšenie počtu cestujúcich na letisku bude mať pozitívny dopad na ziskovosť BTS a tým na celkový ekonomický rozvoj letiska, |
| --- | --- | --- |

32.

Avšak slovenské orgány tiež uvádzajú, že ministerstvo ako akcionár BTS očakáva prínos zo zmluvy v nasledovnom:

—

‚časovou obmedzenou podporou otvorenia poskytovaniu služieb na nových trasách alebo nových termínov odletov sa umožní zvýšenie počtu cestujúcich prepravených z letiska, zvýšenie počtu cestujúcich na letisku bude mať pozitívny dopad na ziskovosť BTS a tým na celkový ekonomický rozvoj letiska,

| — | podpora rozvoja konkurencieschopnej a kvalitnej leteckej dopravy na nových destináciách, ktoré pri ich zavedení nie sú ziskové, avšak sú kľúčové z hľadiska ich dôležitosti dostupnosti pre verejnosť. Tieto je potrebné zabezpečiť dostatočnou mierou stability, kontinuity a pravidelnosti, čo zmluva umožňuje. Tieto letecké spojenia sú podľa akcionára – ministerstva dôležité z hľadiska ekonomického rozvoja regiónu a možného prílevu investícií a iných sekundárnych a terciárnych ekonomických efektov, v čom vidí ďalší prínos zmluvy‘ (20). |
| --- | --- |

—

podpora rozvoja konkurencieschopnej a kvalitnej leteckej dopravy na nových destináciách, ktoré pri ich zavedení nie sú ziskové, avšak sú kľúčové z hľadiska ich dôležitosti dostupnosti pre verejnosť. Tieto je potrebné zabezpečiť dostatočnou mierou stability, kontinuity a pravidelnosti, čo zmluva umožňuje. Tieto letecké spojenia sú podľa akcionára – ministerstva dôležité z hľadiska ekonomického rozvoja regiónu a možného prílevu investícií a iných sekundárnych a terciárnych ekonomických efektov, v čom vidí ďalší prínos zmluvy‘ (20).

| 33. | Ministerstvo neočakáva, že by zmluva mala akýkoľvek dosah na prevádzku iných leteckých prepravcov na letisku. |
| --- | --- |

33.

Ministerstvo neočakáva, že by zmluva mala akýkoľvek dosah na prevádzku iných leteckých prepravcov na letisku.

3.   POSÚDENIE

3.1.   Existencia pomoci

| 34. | V zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES ‚pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi‘. |
| --- | --- |

34.

V zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES ‚pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi‘.

| 35. | Kritériá ustanovené v článku 87 ods. 1 sú kumulatívne. Preto na určenie toho, či oznámené opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, musia byť splnené všetky nasledujúce podmienky. Konkrétne, finančná podpora:






  — | je udeľovaná štátom alebo prostredníctvom štátnych zdrojov, |
| --- | --- | --- |

35.

Kritériá ustanovené v článku 87 ods. 1 sú kumulatívne. Preto na určenie toho, či oznámené opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, musia byť splnené všetky nasledujúce podmienky. Konkrétne, finančná podpora:

—

je udeľovaná štátom alebo prostredníctvom štátnych zdrojov,

| — | uprednostňuje určité podniky alebo výrobu určitých tovarov, |
| --- | --- |

—

uprednostňuje určité podniky alebo výrobu určitých tovarov,

| — | narúša alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže, a |
| --- | --- |

—

narúša alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže, a

| — | ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

—

ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

3.1.1.   Štátne zdroje

| 36. | Pojem štátna pomoc sa vzťahuje na každú výhodu, ktorá sa udeľuje priamo či nepriamo, je financovaná zo štátnych zdrojov, udeľuje ju samotný štát alebo akýkoľvek sprostredkovateľský subjekt konajúci na základe právomocí, ktoré mu boli zverené. |
| --- | --- |

36.

Pojem štátna pomoc sa vzťahuje na každú výhodu, ktorá sa udeľuje priamo či nepriamo, je financovaná zo štátnych zdrojov, udeľuje ju samotný štát alebo akýkoľvek sprostredkovateľský subjekt konajúci na základe právomocí, ktoré mu boli zverené.

| 37. | Po prvé, slovenské orgány argumentujú, že FNM nie je orgánom štátnej správy a že Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií je iba menšinovým akcionárom BTS. Zastávajú preto názor, že ‚orgány štátnej správy nie sú priamo zainteresované na zmluvách uzavieraných medzi BTS a leteckými prepravcami‘ (19). |
| --- | --- |

37.

Po prvé, slovenské orgány argumentujú, že FNM nie je orgánom štátnej správy a že Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií je iba menšinovým akcionárom BTS. Zastávajú preto názor, že ‚orgány štátnej správy nie sú priamo zainteresované na zmluvách uzavieraných medzi BTS a leteckými prepravcami‘ (19).

| 38. | Súdny dvor však uviedol, že ‚existencia pravidiel zabezpečujúcich, že verejný orgán zostáva nezávislý od iných orgánov, nespochybňuje samotnú zásadu verejného charakteru tohto orgánu. Právne predpisy Spoločenstva nepripúšťajú, aby samotný fakt vytvorenia samostatných inštitúcií poverených prideľovaním pomoci umožňoval obchádzanie pravidiel štátnej pomoci‘ (21). |
| --- | --- |

38.

Súdny dvor však uviedol, že ‚existencia pravidiel zabezpečujúcich, že verejný orgán zostáva nezávislý od iných orgánov, nespochybňuje samotnú zásadu verejného charakteru tohto orgánu. Právne predpisy Spoločenstva nepripúšťajú, aby samotný fakt vytvorenia samostatných inštitúcií poverených prideľovaním pomoci umožňoval obchádzanie pravidiel štátnej pomoci‘ (21).

| 39. | V súvislosti s charakterom činností Fondu (ktorý vlastní 66 % podiel v BTS) Komisia podotýka, že:






  — | Fond, ktorý je väčšinovým akcionárom BTS, bol zriadený zákonom Národnej rady Slovenskej republiky, |
| --- | --- | --- |

39.

V súvislosti s charakterom činností Fondu (ktorý vlastní 66 % podiel v BTS) Komisia podotýka, že:

—

Fond, ktorý je väčšinovým akcionárom BTS, bol zriadený zákonom Národnej rady Slovenskej republiky,

| — | Národná rada Slovenskej republiky schvaľuje rozpočet Fondu, |
| --- | --- |

—

Národná rada Slovenskej republiky schvaľuje rozpočet Fondu,

| — | prezident, viceprezident a ďalší siedmi členovia prezídia (hlavný orgán Fondu) sú menovaní, na návrh vlády Slovenskej republiky alebo výboru Národnej rady Slovenskej republiky, Národnou radou Slovenskej republiky, |
| --- | --- |

—

prezident, viceprezident a ďalší siedmi členovia prezídia (hlavný orgán Fondu) sú menovaní, na návrh vlády Slovenskej republiky alebo výboru Národnej rady Slovenskej republiky, Národnou radou Slovenskej republiky,

| — | členov dozornej rady Fondu taktiež vymenúva Národná rada Slovenskej republiky (22), |
| --- | --- |

—

členov dozornej rady Fondu taktiež vymenúva Národná rada Slovenskej republiky (22),

| — | ako sa uvádza v jeho štatúte, existuje ‚vzájomná súčinnosť Fondu, ministerstva, zakladateľov a vlády pri výkone jeho funkcie zakladateľa obchodných spoločností založených podľa rozhodnutí o privatizácii a pri výkone jeho ďalších činností‘ (23). |
| --- | --- |

—

ako sa uvádza v jeho štatúte, existuje ‚vzájomná súčinnosť Fondu, ministerstva, zakladateľov a vlády pri výkone jeho funkcie zakladateľa obchodných spoločností založených podľa rozhodnutí o privatizácii a pri výkone jeho ďalších činností‘ (23).

| 40. | Dá sa preto vyvodiť, že Fond má verejnú povahu a jeho zdroje je možné považovať za verejné zdroje. |
| --- | --- |

40.

Dá sa preto vyvodiť, že Fond má verejnú povahu a jeho zdroje je možné považovať za verejné zdroje.

| 41. | Po druhé, slovenské orgány argumentujú, že letisko nie je prevádzkované orgánom štátnej správy, ale akciovou spoločnosťou BTS a.s. konajúcou podľa obchodného zákonníka. |
| --- | --- |

41.

Po druhé, slovenské orgány argumentujú, že letisko nie je prevádzkované orgánom štátnej správy, ale akciovou spoločnosťou BTS a.s. konajúcou podľa obchodného zákonníka.

| 42. | V rozsudku v prípade Stardust Marine Súdny dvor uviedol, že: ‚samotný fakt, že verejný podnik bol zriadený vo forme kapitálovej spoločnosti v zmysle súkromného práva, sa nemôže, so zreteľom na autonómiu, ktorú by mu táto právna forma mohla zverovať, považovať za dostatočný na to, aby sa vylúčila možnosť, že opatrenie pomoci, ktoré takáto spoločnosť prijme, by bolo pripísateľné štátu‘ (24). |
| --- | --- |

42.

V rozsudku v prípade Stardust Marine Súdny dvor uviedol, že: ‚samotný fakt, že verejný podnik bol zriadený vo forme kapitálovej spoločnosti v zmysle súkromného práva, sa nemôže, so zreteľom na autonómiu, ktorú by mu táto právna forma mohla zverovať, považovať za dostatočný na to, aby sa vylúčila možnosť, že opatrenie pomoci, ktoré takáto spoločnosť prijme, by bolo pripísateľné štátu‘ (24).

| 43. | Avšak ‚... samotný fakt, že verejný podnik je pod kontrolou štátu, nepostačuje na to, aby sa opatrenia, ktoré tento podnik prijíma, ako napríklad predmetné opatrenia finančnej pomoci, pripisovali štátu. Je tiež potrebné preskúmať, či sa verejné orgány majú považovať za zaangažované akýmkoľvek spôsobom do schvaľovania týchto opatrení ...‘ (25). |
| --- | --- |

43.

Avšak ‚... samotný fakt, že verejný podnik je pod kontrolou štátu, nepostačuje na to, aby sa opatrenia, ktoré tento podnik prijíma, ako napríklad predmetné opatrenia finančnej pomoci, pripisovali štátu. Je tiež potrebné preskúmať, či sa verejné orgány majú považovať za zaangažované akýmkoľvek spôsobom do schvaľovania týchto opatrení ...‘ (25).

| 44. | Súdny dvor uviedol, že: ‚pripísateľnosť opatrenia pomoci, ktoré prijal verejný podnik, štátu, možno dedukovať zo súboru ukazovateľov vyplývajúcich z okolností prípadu a z kontextu, v ktorom sa dané opatrenie prijalo‘, ako napríklad:
  ‚jeho začlenenie do štruktúr verejnej správy, charakter jeho činností a ich vykonávanie na trhu v bežných podmienkach hospodárskej súťaže so súkromnými prevádzkovateľmi, právny štatút podniku (v zmysle jeho podliehania verejnému právu alebo súkromnému právu obchodných spoločností), intenzita dohľadu verejných orgánov nad riadením podniku, alebo akýkoľvek iný ukazovateľ, ktorý by v konkrétnom prípade poukazoval na zaangažovanie verejných orgánov alebo nepravdepodobnosť ich nezaangažovania do prijímania opatrenia, aj so zreteľom na jeho rozsah, obsah alebo podmienky, ktoré obsahuje‘ (26). |
| --- | --- |

44.

Súdny dvor uviedol, že: ‚pripísateľnosť opatrenia pomoci, ktoré prijal verejný podnik, štátu, možno dedukovať zo súboru ukazovateľov vyplývajúcich z okolností prípadu a z kontextu, v ktorom sa dané opatrenie prijalo‘, ako napríklad:

‚jeho začlenenie do štruktúr verejnej správy, charakter jeho činností a ich vykonávanie na trhu v bežných podmienkach hospodárskej súťaže so súkromnými prevádzkovateľmi, právny štatút podniku (v zmysle jeho podliehania verejnému právu alebo súkromnému právu obchodných spoločností), intenzita dohľadu verejných orgánov nad riadením podniku, alebo akýkoľvek iný ukazovateľ, ktorý by v konkrétnom prípade poukazoval na zaangažovanie verejných orgánov alebo nepravdepodobnosť ich nezaangažovania do prijímania opatrenia, aj so zreteľom na jeho rozsah, obsah alebo podmienky, ktoré obsahuje‘ (26).

| 45. | Pokiaľ ide o činnosť samotnej BTS, Komisia podotýka, že 22. októbra 2007 akcionári BTS vymenovali na návrh Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky nového predsedu predstavenstva BTS. V tlačovej správe uverejnenej na internetovej stránke letiska sa uvádza, že (27):
  ‚Cieľom týchto zmien je najmä zvýšiť priechodnosť kľúčových rozhodnutí akcionárov – Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR (MDPT) a Fondu národného majetku SR (FNM) – ako i oddeliť riadenie bežnej prevádzky letiska od riadenia rozvojových procesov‘. |
| --- | --- |

45.

Pokiaľ ide o činnosť samotnej BTS, Komisia podotýka, že 22. októbra 2007 akcionári BTS vymenovali na návrh Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky nového predsedu predstavenstva BTS. V tlačovej správe uverejnenej na internetovej stránke letiska sa uvádza, že (27):

‚Cieľom týchto zmien je najmä zvýšiť priechodnosť kľúčových rozhodnutí akcionárov – Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR (MDPT) a Fondu národného majetku SR (FNM) – ako i oddeliť riadenie bežnej prevádzky letiska od riadenia rozvojových procesov‘.

| 46. | Pokiaľ ide vo všeobecnosti o prevádzku letiska, sú to činnosti, ktoré zohrávajú základnú úlohu vo viacerých politikách: v dopravnej politike, politike regionálneho alebo celoštátneho hospodárskeho rozvoja či politike územného plánovania. Verejné orgány vo všeobecnosti ‚nechýbajú‘, keď manažér letiska prijíma rozhodnutia, ktoré určujú dlhodobý rozvoj takejto infraštruktúry. |
| --- | --- |

46.

Pokiaľ ide vo všeobecnosti o prevádzku letiska, sú to činnosti, ktoré zohrávajú základnú úlohu vo viacerých politikách: v dopravnej politike, politike regionálneho alebo celoštátneho hospodárskeho rozvoja či politike územného plánovania. Verejné orgány vo všeobecnosti ‚nechýbajú‘, keď manažér letiska prijíma rozhodnutia, ktoré určujú dlhodobý rozvoj takejto infraštruktúry.

| 47. | Na základe týchto skutočností sa zdá, že štát je schopný kontrolovať činnosť BTS. V tomto štádiu preto Komisia nemôže vylúčiť, že rozhodnutie týkajúce sa uzavretia uvedenej zmluvy je pripísateľné verejným orgánom a predstavuje štátne zdroje. |
| --- | --- |

47.

Na základe týchto skutočností sa zdá, že štát je schopný kontrolovať činnosť BTS. V tomto štádiu preto Komisia nemôže vylúčiť, že rozhodnutie týkajúce sa uzavretia uvedenej zmluvy je pripísateľné verejným orgánom a predstavuje štátne zdroje.

3.1.2.   Selektívna ekonomická výhoda

| 48. | V tomto prípade nie je verejné financovanie všeobecným opatrením, keďže je nasmerované jedinému podniku – leteckej spoločnosti Ryanair. Iné letecké spoločnosti prevádzkujúce lety z bratislavského letiska a na bratislavské letisko podľa všetkého nemajú tie isté podmienky. |
| --- | --- |

48.

V tomto prípade nie je verejné financovanie všeobecným opatrením, keďže je nasmerované jedinému podniku – leteckej spoločnosti Ryanair. Iné letecké spoločnosti prevádzkujúce lety z bratislavského letiska a na bratislavské letisko podľa všetkého nemajú tie isté podmienky.

| 49. | Slovenské orgány argumentujú, že BTS ‚sa správa ako každý iný podnikateľ na trhu, t. j. odplaty za služby poskytované leteckým prepravcom na letisku určuje vo vzťahu ku každému leteckému prepravcovi individuálne na základe negociácie, t. j. dohodou strán a v súlade so svojou obchodnou politikou‘ (28). |
| --- | --- |

49.

Slovenské orgány argumentujú, že BTS ‚sa správa ako každý iný podnikateľ na trhu, t. j. odplaty za služby poskytované leteckým prepravcom na letisku určuje vo vzťahu ku každému leteckému prepravcovi individuálne na základe negociácie, t. j. dohodou strán a v súlade so svojou obchodnou politikou‘ (28).

| 50. | Komisia preto musí preskúmať, či v tomto konkrétnom prípade bolo správanie BTS a.s. správaním subjektu verejného sektora, alebo správaním investora v trhovej ekonomike. |
| --- | --- |

50.

Komisia preto musí preskúmať, či v tomto konkrétnom prípade bolo správanie BTS a.s. správaním subjektu verejného sektora, alebo správaním investora v trhovej ekonomike.

Zásada investora v trhovom hospodárstve

| 51. | Súdny dvor uviedol vo svojom rozsudku, že: ‚V tejto súvislosti by sa malo zdôrazniť, že podľa ustálenej judikatúry môžu investície verejných orgánov do kapitálu podnikov, nech majú akúkoľvek podobu, predstavovať štátnu pomoc, pokiaľ sú splnené podmienky stanovené v článku 87 (predtým článok 92)‘ (29). |
| --- | --- |

51.

Súdny dvor uviedol vo svojom rozsudku, že: ‚V tejto súvislosti by sa malo zdôrazniť, že podľa ustálenej judikatúry môžu investície verejných orgánov do kapitálu podnikov, nech majú akúkoľvek podobu, predstavovať štátnu pomoc, pokiaľ sú splnené podmienky stanovené v článku 87 (predtým článok 92)‘ (29).

| 52. | V tom istom rozsudku Súdny dvor uviedol, že ‚S cieľom určiť, či majú takéto opatrenia povahu štátnej pomoci, je potrebné posúdiť, či by za podobných okolností súkromný investor, ktorý má veľkosť porovnateľnú s veľkosťou orgánov spravujúcich verejný sektor, mohol poskytnúť kapitál v tejto výške‘. Súdny dvor dodal, že: ‚Je potrebné dodať, že hoci správanie súkromného investora, s ktorým treba porovnať intervenciu verejného investora sledujúceho ciele hospodárskej politiky, nemusí zodpovedať správaniu bežného investora, ktorý umiestňuje svoj kapitál s cieľom realizácie zisku v pomerne krátkom čase, musí zodpovedať aspoň správaniu súkromnej holdingovej spoločnosti alebo súkromnej skupiny podnikov, ktorá sleduje štrukturálnu politiku, či už všeobecnú alebo sektorovú, a riadi sa perspektívou rentability z dlhodobého hľadiska‘ (30). |
| --- | --- |

52.

V tom istom rozsudku Súdny dvor uviedol, že ‚S cieľom určiť, či majú takéto opatrenia povahu štátnej pomoci, je potrebné posúdiť, či by za podobných okolností súkromný investor, ktorý má veľkosť porovnateľnú s veľkosťou orgánov spravujúcich verejný sektor, mohol poskytnúť kapitál v tejto výške‘. Súdny dvor dodal, že: ‚Je potrebné dodať, že hoci správanie súkromného investora, s ktorým treba porovnať intervenciu verejného investora sledujúceho ciele hospodárskej politiky, nemusí zodpovedať správaniu bežného investora, ktorý umiestňuje svoj kapitál s cieľom realizácie zisku v pomerne krátkom čase, musí zodpovedať aspoň správaniu súkromnej holdingovej spoločnosti alebo súkromnej skupiny podnikov, ktorá sleduje štrukturálnu politiku, či už všeobecnú alebo sektorovú, a riadi sa perspektívou rentability z dlhodobého hľadiska‘ (30).

| 53. | Komisia preto musí preskúmať, či sa v tomto danom prípade správanie bratislavského letiska riadilo perspektívou rentability a či výhoda, ktorú údajne spoločnosť Ryanair využíva, predstavuje výhodu, ktorú by za normálnych trhových podmienok nemohla využívať. |
| --- | --- |

53.

Komisia preto musí preskúmať, či sa v tomto danom prípade správanie bratislavského letiska riadilo perspektívou rentability a či výhoda, ktorú údajne spoločnosť Ryanair využíva, predstavuje výhodu, ktorú by za normálnych trhových podmienok nemohla využívať.

| 54. | Zdá sa, že zmluva bola uzavretá v čase privatizácie letiska, a to údajne v posledný deň lehoty na predkladanie ponúk. Úspešní uchádzači informovali médiá, že neboli o zmluve informovaní (31). Z uvedeného dôvodu počas prípravy svojich ponúk na privatizáciu nezohľadnili vo svojich podnikateľských plánoch záväzky vyplývajúce zo zmluvy. |
| --- | --- |

54.

Zdá sa, že zmluva bola uzavretá v čase privatizácie letiska, a to údajne v posledný deň lehoty na predkladanie ponúk. Úspešní uchádzači informovali médiá, že neboli o zmluve informovaní (31). Z uvedeného dôvodu počas prípravy svojich ponúk na privatizáciu nezohľadnili vo svojich podnikateľských plánoch záväzky vyplývajúce zo zmluvy.

| 55. | V ročnej správe z roku 2006 uverejnenej na internetovej stránke letiska sa okrem toho uvádza, že:
  ‚Manažment spoločnosti v období pred ukončením zmluvy o predaji akcií dlhodobo neriešil závažné dopady vyplývajúce zo zmlúv s leteckými spoločnosťami (SkyEurope) a uzatváral nové zmluvy (Ryanair) bez náležitého rozboru služieb, alebo posúdenia ich postavenia z hľadiska súťaže‘ (32). |
| --- | --- |

55.

V ročnej správe z roku 2006 uverejnenej na internetovej stránke letiska sa okrem toho uvádza, že:

‚Manažment spoločnosti v období pred ukončením zmluvy o predaji akcií dlhodobo neriešil závažné dopady vyplývajúce zo zmlúv s leteckými spoločnosťami (SkyEurope) a uzatváral nové zmluvy (Ryanair) bez náležitého rozboru služieb, alebo posúdenia ich postavenia z hľadiska súťaže‘ (32).

| 56. | Slovenské médiá okrem toho informovali, že Ryanair zaujal veľmi negatívny postoj k privatizácii letiska (33). Niektoré médiá údajne spájali tento negatívny postoj spoločnosti Ryanair k privatizácii s jeho zmluvou s letiskom. Existujú náznaky, že uzavretie zmluvy bolo možné iba s letiskom v štátnom vlastníctve a nebolo by možné, keby bolo letisko v súkromnom vlastníctve. |
| --- | --- |

56.

Slovenské médiá okrem toho informovali, že Ryanair zaujal veľmi negatívny postoj k privatizácii letiska (33). Niektoré médiá údajne spájali tento negatívny postoj spoločnosti Ryanair k privatizácii s jeho zmluvou s letiskom. Existujú náznaky, že uzavretie zmluvy bolo možné iba s letiskom v štátnom vlastníctve a nebolo by možné, keby bolo letisko v súkromnom vlastníctve.

| 57. | Samotné slovenské orgány uvádzajú hľadisko ‚ekonomického rozvoja regiónu a možného prílevu investícií‘ a ‚iných sekundárnych a terciárnych ekonomických efektov‘ ako jednu z výhod plynúcich zo zmluvy (pozri odsek 32 rozhodnutia). |
| --- | --- |

57.

Samotné slovenské orgány uvádzajú hľadisko ‚ekonomického rozvoja regiónu a možného prílevu investícií‘ a ‚iných sekundárnych a terciárnych ekonomických efektov‘ ako jednu z výhod plynúcich zo zmluvy (pozri odsek 32 rozhodnutia).

| 58. | Komisia preto pochybuje o tom, či sa správanie BTS riadilo perspektívami rentability. Nemožno tak vylúčiť, že uzavretím zmluvy bola spoločnosti Ryanair poskytnutá výhoda, ktorú by za normálnych trhových podmienok nemohla využívať. |
| --- | --- |

58.

Komisia preto pochybuje o tom, či sa správanie BTS riadilo perspektívami rentability. Nemožno tak vylúčiť, že uzavretím zmluvy bola spoločnosti Ryanair poskytnutá výhoda, ktorú by za normálnych trhových podmienok nemohla využívať.

3.1.3.   Vplyv na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi

| 59. | Ak pomoc, ktorú poskytne členský štát podniku, posilní jeho postavenie v porovnaní s ostatnými podnikmi konkurujúcimi si v obchodovaní v rámci Spoločenstva, takéto podniky sa musia považovať za podniky ovplyvnené touto pomocou. Podľa ustálenej judikatúry (34) na to, aby opatrenie narušilo hospodársku súťaž, stačí, aby príjemca pomoci súťažil s inými podnikmi na trhoch, ktoré sú otvorené hospodárskej súťaži (35). |
| --- | --- |

59.

Ak pomoc, ktorú poskytne členský štát podniku, posilní jeho postavenie v porovnaní s ostatnými podnikmi konkurujúcimi si v obchodovaní v rámci Spoločenstva, takéto podniky sa musia považovať za podniky ovplyvnené touto pomocou. Podľa ustálenej judikatúry (34) na to, aby opatrenie narušilo hospodársku súťaž, stačí, aby príjemca pomoci súťažil s inými podnikmi na trhoch, ktoré sú otvorené hospodárskej súťaži (35).

| 60. | Súbor liberalizačných opatrení známy ako ‚tretí balík‘, ktorý je v platnosti od roku 1993, umožnil všetkým leteckým dopravcom s licenciou Spoločenstva, aby mali od apríla 1997 prístup na vnútorný trh Spoločenstva bez akýchkoľvek obmedzení vrátane tarifných (36). |
| --- | --- |

60.

Súbor liberalizačných opatrení známy ako ‚tretí balík‘, ktorý je v platnosti od roku 1993, umožnil všetkým leteckým dopravcom s licenciou Spoločenstva, aby mali od apríla 1997 prístup na vnútorný trh Spoločenstva bez akýchkoľvek obmedzení vrátane tarifných (36).

| 61. | Komisia uviedla v usmerneniach z roku 2005, že ‚Finančná pomoc vyplatená na začatie činnosti poskytuje ... leteckej spoločnosti výhody, a môže mať teda za následok porušenie rovnováhy medzi spoločnosťami, pretože príjemcovi pomoci umožňuje znížiť jeho prevádzkové náklady. Pomoc rovnako môže nepriamo narušiť hospodársku súťaž medzi letiskami tým, že podporuje rozvoj určitých letísk a prípadne tým, že nabáda určitú spoločnosť »premiestniť sa« z jedného letiska na druhé letisko a premiestniť linku z letiska Spoločenstva na regionálne letisko. V takomto prípade predstavuje daná pomoc obvykle štátnu pomoc a musí byť oznámená Komisii‘ (odseky 77 a 78). |
| --- | --- |

61.

Komisia uviedla v usmerneniach z roku 2005, že ‚Finančná pomoc vyplatená na začatie činnosti poskytuje ... leteckej spoločnosti výhody, a môže mať teda za následok porušenie rovnováhy medzi spoločnosťami, pretože príjemcovi pomoci umožňuje znížiť jeho prevádzkové náklady. Pomoc rovnako môže nepriamo narušiť hospodársku súťaž medzi letiskami tým, že podporuje rozvoj určitých letísk a prípadne tým, že nabáda určitú spoločnosť »premiestniť sa« z jedného letiska na druhé letisko a premiestniť linku z letiska Spoločenstva na regionálne letisko. V takomto prípade predstavuje daná pomoc obvykle štátnu pomoc a musí byť oznámená Komisii‘ (odseky 77 a 78).

| 62. | Je preto pravdepodobné, že dané opatrenie má vplyv na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

62.

Je preto pravdepodobné, že dané opatrenie má vplyv na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi.

3.1.4.   Záver

| 63. | Komisia vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti a vzhľadom na to, že jej slovenské orgány neposkytli podmienky zmluvy, ani podrobné informácie o okolnostiach, za ktorých sa obchod uzatvoril, usúdila na základe informácií, ktoré má k dispozícii, že spoločnosť Ryanair bola zvýhodnená štátnou pomocou v podobe zliav na letiskových poplatkoch, ktoré by jej za normálnych trhových podmienok neboli poskytnuté. |
| --- | --- |

63.

Komisia vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti a vzhľadom na to, že jej slovenské orgány neposkytli podmienky zmluvy, ani podrobné informácie o okolnostiach, za ktorých sa obchod uzatvoril, usúdila na základe informácií, ktoré má k dispozícii, že spoločnosť Ryanair bola zvýhodnená štátnou pomocou v podobe zliav na letiskových poplatkoch, ktoré by jej za normálnych trhových podmienok neboli poskytnuté.

| 64. | Pokiaľ slovenské orgány neposkytnú ekonomické zdôvodnenie zmluvy alebo akékoľvek iné informácie, ktoré by vylučovali poskytnutie takejto pomoci spoločnosti Ryanair, Komisia musí posúdiť opatrenie s cieľom určiť, či je zlučiteľné so spoločným trhom. |
| --- | --- |

64.

Pokiaľ slovenské orgány neposkytnú ekonomické zdôvodnenie zmluvy alebo akékoľvek iné informácie, ktoré by vylučovali poskytnutie takejto pomoci spoločnosti Ryanair, Komisia musí posúdiť opatrenie s cieľom určiť, či je zlučiteľné so spoločným trhom.

3.2.   Právny základ hodnotenia

| 65. | Komisia usudzuje, že článok 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES a Oznámenie Komisie týkajúce sa financovania letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk (ďalej len ‚usmernenia z roku 2005‘) (37) tvoria právny základ pre posúdenie zlučiteľnosti daného opatrenia. |
| --- | --- |

65.

Komisia usudzuje, že článok 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES a Oznámenie Komisie týkajúce sa financovania letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk (ďalej len ‚usmernenia z roku 2005‘) (37) tvoria právny základ pre posúdenie zlučiteľnosti daného opatrenia.

3.3.   Zlučiteľnosť pomoci

3.3.1.   Ciele pomoci na začatie činnosti

| 66. | Malé letiská obvykle nemajú taký počet cestujúcich, ktorý je nutný na dosiahnutie kritického objemu a prahu ziskovosti. |
| --- | --- |

66.

Malé letiská obvykle nemajú taký počet cestujúcich, ktorý je nutný na dosiahnutie kritického objemu a prahu ziskovosti.

| 67. | Aj keď sa určitým regionálnym letiskám môže dariť celkom dobre, pokiaľ im letecké spoločnosti, ktoré plnia záväzok služby vo verejnom záujme, zabezpečujú dostatočný počet cestujúcich, alebo ak štátne orgány uplatňujú programy pomoci sociálnej povahy, letecké spoločnosti uprednostňujú overené a vhodne situované centrálne letiská, ktoré umožňujú rýchle spojenia, majú ustálenú základňu cestujúcich a na ktorých letecké spoločnosti disponujú prevádzkovými intervalmi, ktoré nechcú stratiť. Okrem toho letiskové a letové politiky a investície sústreďovali po dlhé roky dopravu do významných národných metropol. |
| --- | --- |

67.

Aj keď sa určitým regionálnym letiskám môže dariť celkom dobre, pokiaľ im letecké spoločnosti, ktoré plnia záväzok služby vo verejnom záujme, zabezpečujú dostatočný počet cestujúcich, alebo ak štátne orgány uplatňujú programy pomoci sociálnej povahy, letecké spoločnosti uprednostňujú overené a vhodne situované centrálne letiská, ktoré umožňujú rýchle spojenia, majú ustálenú základňu cestujúcich a na ktorých letecké spoločnosti disponujú prevádzkovými intervalmi, ktoré nechcú stratiť. Okrem toho letiskové a letové politiky a investície sústreďovali po dlhé roky dopravu do významných národných metropol.

| 68. | Letecké spoločnosti preto často nie sú pripravené, aby bez náležitých stimulov riskovali otvorenie nových leteckých trás s odletom z neznámych a nevyskúšaných letísk. Z tohto dôvodu Komisia môže akceptovať, aby sa leteckým spoločnostiam za istých podmienok dočasne vyplácala verejná pomoc, ak ich táto pomoc motivuje otvoriť nové dopravné trasy alebo zaviesť nové termíny odletov z regionálnych letísk a prilákať väčší počet cestujúcich, čo by malo v stanovenom časovom horizonte umožniť dosiahnuť prah rentability. Komisia zabezpečí, aby takáto pomoc nezvýhodňovala veľké letiská, ktoré sú už z veľkej časti otvorené medzinárodnej doprave a hospodárskej súťaži (odseky 71 a 74 usmernení z roku 2005). |
| --- | --- |

68.

Letecké spoločnosti preto často nie sú pripravené, aby bez náležitých stimulov riskovali otvorenie nových leteckých trás s odletom z neznámych a nevyskúšaných letísk. Z tohto dôvodu Komisia môže akceptovať, aby sa leteckým spoločnostiam za istých podmienok dočasne vyplácala verejná pomoc, ak ich táto pomoc motivuje otvoriť nové dopravné trasy alebo zaviesť nové termíny odletov z regionálnych letísk a prilákať väčší počet cestujúcich, čo by malo v stanovenom časovom horizonte umožniť dosiahnuť prah rentability. Komisia zabezpečí, aby takáto pomoc nezvýhodňovala veľké letiská, ktoré sú už z veľkej časti otvorené medzinárodnej doprave a hospodárskej súťaži (odseky 71 a 74 usmernení z roku 2005).

| 69. | V usmerneniach o letectve z roku 2005 sa stanuje súbor podmienok (v odseku 79), ktoré treba splniť, aby bola pomoc na začatie činnosti považovaná za zlučiteľnú so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c). |
| --- | --- |

69.

V usmerneniach o letectve z roku 2005 sa stanuje súbor podmienok (v odseku 79), ktoré treba splniť, aby bola pomoc na začatie činnosti považovaná za zlučiteľnú so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c).

3.3.2.   Podmienky posúdenia zlučiteľnosti

| 70. | Vzhľadom na podmienky stanovené v odseku 79 usmernení z roku 2005 Komisia podotýka, že:






  a) | príjemca pomoci je držiteľom platnej prevádzkovej licencie vydanej členským štátom v zmysle nariadenia Rady (EHS) č. 2407/92 o licenciách leteckých dopravcov (38).
  V danom prípade sa pomoc udelí leteckému prepravcovi (Ryanair), ktorý je držiteľom prevádzkovej licencie v súlade s vyššie uvedeným nariadením; |
| --- | --- | --- |

70.

Vzhľadom na podmienky stanovené v odseku 79 usmernení z roku 2005 Komisia podotýka, že:

a)

príjemca pomoci je držiteľom platnej prevádzkovej licencie vydanej členským štátom v zmysle nariadenia Rady (EHS) č. 2407/92 o licenciách leteckých dopravcov (38).

V danom prípade sa pomoc udelí leteckému prepravcovi (Ryanair), ktorý je držiteľom prevádzkovej licencie v súlade s vyššie uvedeným nariadením;

| b) | pomoc sa vypláca na trasy spájajúce regionálne letisko kategórie C a D s iným letiskom Únie.
  Podľa informácií, ktoré poskytli slovenské orgány, bolo v roku 2006 na letisku odbavených celkovo 1 937 642 cestujúcich. To by znamenalo, že letisko patrí do kategórie C na účely usmernení z roku 2005. Spojenia s inými letiskami EÚ ako také v zásade spĺňajú toto kritérium.
  Komisia však nemá žiadne informácie o tom, či sa ostatné letiská na príslušných trasách nachádzajú v EÚ alebo mimo nej. Komisia preto vyzýva slovenské orgány, aby jej poskytli informácie o súčasných a plánovaných trasách z Bratislavy a do Bratislavy, ktoré prevádzkuje Ryanair; |
| --- | --- |

b)

pomoc sa vypláca na trasy spájajúce regionálne letisko kategórie C a D s iným letiskom Únie.

Podľa informácií, ktoré poskytli slovenské orgány, bolo v roku 2006 na letisku odbavených celkovo 1 937 642 cestujúcich. To by znamenalo, že letisko patrí do kategórie C na účely usmernení z roku 2005. Spojenia s inými letiskami EÚ ako také v zásade spĺňajú toto kritérium.

Komisia však nemá žiadne informácie o tom, či sa ostatné letiská na príslušných trasách nachádzajú v EÚ alebo mimo nej. Komisia preto vyzýva slovenské orgány, aby jej poskytli informácie o súčasných a plánovaných trasách z Bratislavy a do Bratislavy, ktoré prevádzkuje Ryanair;

| c) | pomoc vyplatená leteckým spoločnostiam sa uplatňuje iba na spustenie nových dopravných ciest alebo nových termínov odletov. Pomoc nesmie mať za následok iba premiestnenie premávky cestujúcich z jednej linky na druhú alebo od jednej spoločnosti k druhej. Pomoc najmä nesmie spôsobiť presmerovanie premávky cestujúcich, ktoré nie je odôvodnené vzhľadom na frekvenciu a životaschopnosť existujúcich služieb s odletom z iného letiska v rovnakom meste, v rovnakej mestskej aglomerácii (39) alebo v rovnakom letiskovom systéme (40), ktorý zabezpečuje dopravu do rovnakej alebo porovnateľnej destinácie za rovnakých podmienok.
  V danom prípade sa ukazuje, že preferenčné letiskové poplatky sa údajne vzťahujú skôr na nové letisko ako na novú destináciu (pozri časť 2.3.1 tohto rozhodnutia Informácie, ktoré poskytli sťažovateľ a médiá).
  Od slovenských orgánov sa požaduje, aby poskytli informácie o všetkých trasách prevádzkovaných spoločnosťou Ryanair spolu s podrobnými údajmi o tom, ktoré sa považujú sa ‚nové destinácie‘ a ktoré sa považujú za ‚existujúce destinácie‘ na účely zmluvy s BTS. Taktiež sa od nich požaduje, aby poskytli zoznam trás prevádzkovaných inými leteckými spoločnosťami z Bratislavy a do Bratislavy; |
| --- | --- |

c)

pomoc vyplatená leteckým spoločnostiam sa uplatňuje iba na spustenie nových dopravných ciest alebo nových termínov odletov. Pomoc nesmie mať za následok iba premiestnenie premávky cestujúcich z jednej linky na druhú alebo od jednej spoločnosti k druhej. Pomoc najmä nesmie spôsobiť presmerovanie premávky cestujúcich, ktoré nie je odôvodnené vzhľadom na frekvenciu a životaschopnosť existujúcich služieb s odletom z iného letiska v rovnakom meste, v rovnakej mestskej aglomerácii (39) alebo v rovnakom letiskovom systéme (40), ktorý zabezpečuje dopravu do rovnakej alebo porovnateľnej destinácie za rovnakých podmienok.

V danom prípade sa ukazuje, že preferenčné letiskové poplatky sa údajne vzťahujú skôr na nové letisko ako na novú destináciu (pozri časť 2.3.1 tohto rozhodnutia Informácie, ktoré poskytli sťažovateľ a médiá).

Od slovenských orgánov sa požaduje, aby poskytli informácie o všetkých trasách prevádzkovaných spoločnosťou Ryanair spolu s podrobnými údajmi o tom, ktoré sa považujú sa ‚nové destinácie‘ a ktoré sa považujú za ‚existujúce destinácie‘ na účely zmluvy s BTS. Taktiež sa od nich požaduje, aby poskytli zoznam trás prevádzkovaných inými leteckými spoločnosťami z Bratislavy a do Bratislavy;

| d) | trasa, na ktorú sa poskytne pomoc, sa musí ukázať byť v dlhodobom horizonte životaschopná, teda musí pokryť minimálne svoje náklady a to bez verejného financovania. Pomoc na začatie činnosti preto musí byť zostupná a časovo obmedzená.
  Zdá sa, že zľavy poskytnuté spoločnosti Ryanair na existujúce destinácie zostanú v platnosti po dobu desiatich rokov (čo zodpovedá trvaniu zmluvy). V prípade nových plánovaných destinácií sa plánuje každoročné zvyšovanie letiskových poplatkov s cieľom dosiahnuť úroveň letiskových poplatkov pre existujúce destinácie o šesť rokov (pozri časť 2.3.1 tohto rozhodnutia Informácie, ktoré poskytli sťažovateľ a médiá). Zľavy sú preto degresívne a majú obmedzené trvanie.
  Slovenské orgány však neposkytli informácie o rentabilite trás.
  Na základe uvedených skutočností Komisia pochybuje o tom, či je toto kritérium splnené; |
| --- | --- |

d)

trasa, na ktorú sa poskytne pomoc, sa musí ukázať byť v dlhodobom horizonte životaschopná, teda musí pokryť minimálne svoje náklady a to bez verejného financovania. Pomoc na začatie činnosti preto musí byť zostupná a časovo obmedzená.

Zdá sa, že zľavy poskytnuté spoločnosti Ryanair na existujúce destinácie zostanú v platnosti po dobu desiatich rokov (čo zodpovedá trvaniu zmluvy). V prípade nových plánovaných destinácií sa plánuje každoročné zvyšovanie letiskových poplatkov s cieľom dosiahnuť úroveň letiskových poplatkov pre existujúce destinácie o šesť rokov (pozri časť 2.3.1 tohto rozhodnutia Informácie, ktoré poskytli sťažovateľ a médiá). Zľavy sú preto degresívne a majú obmedzené trvanie.

Slovenské orgány však neposkytli informácie o rentabilite trás.

Na základe uvedených skutočností Komisia pochybuje o tom, či je toto kritérium splnené;

| e) | výška pomoci musí byť striktne spojená s dodatočnými nákladmi na začatie činnosti súvisiacimi s otvorením novej dopravnej cesty alebo nového termínu odletu, ktoré by prevádzkovateľ nemusel niesť za bežných prevádzkových podmienok.
  Nezdá sa, že by údajné zľavy na letiskových poplatkoch súviseli s kompenzáciou dodatočných nákladov spojených s otvorením nových trás. Navyše sa ukazuje, že tieto zľavy sa uplatňujú aj na existujúce destinácie. Keďže Komisia nemá k dispozícii podmienky zmluvy, nemôže posúdiť, či je toto kritérium splnené; |
| --- | --- |

e)

výška pomoci musí byť striktne spojená s dodatočnými nákladmi na začatie činnosti súvisiacimi s otvorením novej dopravnej cesty alebo nového termínu odletu, ktoré by prevádzkovateľ nemusel niesť za bežných prevádzkových podmienok.

Nezdá sa, že by údajné zľavy na letiskových poplatkoch súviseli s kompenzáciou dodatočných nákladov spojených s otvorením nových trás. Navyše sa ukazuje, že tieto zľavy sa uplatňujú aj na existujúce destinácie. Keďže Komisia nemá k dispozícii podmienky zmluvy, nemôže posúdiť, či je toto kritérium splnené;

| f) | výška a trvanie pomoci: zostupná pomoc sa môže poskytovať najviac tri roky. Výška pomoci nesmie v žiadnom roku prekročiť 50 % celkových oprávnených nákladov v danom roku a za celé obdobie trvania pomoci nesmie v priemere prekročiť 30 % oprávnených nákladov. Výška pomoci nesmie v žiadnom roku prekročiť 50 % celkových oprávnených nákladov v danom roku a za celé obdobie trvania pomoci nesmie v priemere prekročiť 40 % oprávnených nákladov. Ak je pomoc skutočne poskytnutá na obdobie 5 rokov, môže sa počas prvých troch rokov udržať na úrovni 50 % celkových oprávnených nákladov.
  V danom prípade bola zmluva údajne uzavretá na desať rokov. V prípade nových plánovaných destinácií sa zľavy budú údajne znižovať s cieľom dosiahnuť úroveň poplatku pre existujúce destinácie v lehote šiestich rokov.
  Keďže Komisia nemá k dispozícii podmienky zmluvy, nemôže posúdiť, či je kritérium maximálneho percentuálneho podielu a maximálneho trvania pomoci splnené.
  ‚V každom prípade však obdobie poskytovania pomoci na začatie činnosti leteckej spoločnosti musí byť podstatne kratšie ako obdobie, pre ktoré sa táto spoločnosť zaväzuje vykonávať svoje aktivity s odletom z daného letiska‘.
  Zdá sa, že údajné zníženie letiskových poplatkov, ktoré je predmetom zmluvy, sa zhoduje s obdobím, na ktoré spoločnosť Ryanair uzavrela zmluvu. Ak sa to potvrdí, tak táto podmienka nebude splnená; |
| --- | --- |

f)

výška a trvanie pomoci: zostupná pomoc sa môže poskytovať najviac tri roky. Výška pomoci nesmie v žiadnom roku prekročiť 50 % celkových oprávnených nákladov v danom roku a za celé obdobie trvania pomoci nesmie v priemere prekročiť 30 % oprávnených nákladov. Výška pomoci nesmie v žiadnom roku prekročiť 50 % celkových oprávnených nákladov v danom roku a za celé obdobie trvania pomoci nesmie v priemere prekročiť 40 % oprávnených nákladov. Ak je pomoc skutočne poskytnutá na obdobie 5 rokov, môže sa počas prvých troch rokov udržať na úrovni 50 % celkových oprávnených nákladov.

V danom prípade bola zmluva údajne uzavretá na desať rokov. V prípade nových plánovaných destinácií sa zľavy budú údajne znižovať s cieľom dosiahnuť úroveň poplatku pre existujúce destinácie v lehote šiestich rokov.

Keďže Komisia nemá k dispozícii podmienky zmluvy, nemôže posúdiť, či je kritérium maximálneho percentuálneho podielu a maximálneho trvania pomoci splnené.

‚V každom prípade však obdobie poskytovania pomoci na začatie činnosti leteckej spoločnosti musí byť podstatne kratšie ako obdobie, pre ktoré sa táto spoločnosť zaväzuje vykonávať svoje aktivity s odletom z daného letiska‘.

Zdá sa, že údajné zníženie letiskových poplatkov, ktoré je predmetom zmluvy, sa zhoduje s obdobím, na ktoré spoločnosť Ryanair uzavrela zmluvu. Ak sa to potvrdí, tak táto podmienka nebude splnená;

| g) | vyplatenie pomoci musí byť spojené so skutočným rastom počtu prepravených cestujúcich. V snahe zachovať stimulačný charakter pomoci a zabrániť zmene limitov by napr. jednotková suma na cestujúceho mala klesať so skutočným rastom počtu prepravených cestujúcich.
  V danom prípade sa ukazuje, že existuje prepojenie medzi zľavami poskytnutými spoločnosti Ryanair a počtom prepravených cestujúcich; |
| --- | --- |

g)

vyplatenie pomoci musí byť spojené so skutočným rastom počtu prepravených cestujúcich. V snahe zachovať stimulačný charakter pomoci a zabrániť zmene limitov by napr. jednotková suma na cestujúceho mala klesať so skutočným rastom počtu prepravených cestujúcich.

V danom prípade sa ukazuje, že existuje prepojenie medzi zľavami poskytnutými spoločnosti Ryanair a počtom prepravených cestujúcich;

| h) | nediskriminačné prideľovanie pomoci: každý verejný orgán, ktorý zvažuje poskytnúť podniku, prostredníctvom letiska alebo inak, pomoc na spustenie novej dopravnej cesty, musí svoj úmysel zverejniť s dostatočným časovým predstihom a s dostatočnou reklamou, aby sa všetkým zainteresovaným leteckým spoločnostiam umožnilo ponúknuť ich služby.
  Nezdá sa, že by sa ktorémukoľvek inému leteckému prepravcovi ponúkli rovnaké poplatky alebo poskytli informácie o prebiehajúcom uzatváraní zmluvy; |
| --- | --- |

h)

nediskriminačné prideľovanie pomoci: každý verejný orgán, ktorý zvažuje poskytnúť podniku, prostredníctvom letiska alebo inak, pomoc na spustenie novej dopravnej cesty, musí svoj úmysel zverejniť s dostatočným časovým predstihom a s dostatočnou reklamou, aby sa všetkým zainteresovaným leteckým spoločnostiam umožnilo ponúknuť ich služby.

Nezdá sa, že by sa ktorémukoľvek inému leteckému prepravcovi ponúkli rovnaké poplatky alebo poskytli informácie o prebiehajúcom uzatváraní zmluvy;

| i) | obchodný plán, ktorý dokazuje dlhodobú životaschopnosť trasy aj po ukončení pomoci, a analýza dosahu novej trasy na konkurenčné trasy pred udelením pomoci na začatie činnosti.
  Slovenské orgány neposkytli Komisii podnikateľský plán, ktorý by preukazoval životaschopnosť predmetných trás. Slovenské orgány nepredložili žiadnu analýzu vykazujúcu dosah nových trás na konkurenčné trasy. Komisia preto musí skonštatovať, že toto kritérium nie je splnené; |
| --- | --- |

i)

obchodný plán, ktorý dokazuje dlhodobú životaschopnosť trasy aj po ukončení pomoci, a analýza dosahu novej trasy na konkurenčné trasy pred udelením pomoci na začatie činnosti.

Slovenské orgány neposkytli Komisii podnikateľský plán, ktorý by preukazoval životaschopnosť predmetných trás. Slovenské orgány nepredložili žiadnu analýzu vykazujúcu dosah nových trás na konkurenčné trasy. Komisia preto musí skonštatovať, že toto kritérium nie je splnené;

| j) | štáty dohliadajú na uverejnenie zoznamu dotovaných trás každý rok a pre každé letisko, pričom pre každú pomoc musí byť spresnený zdroj verejného financovania, príjemca pomoci, výška vyplatenej pomoci a počet cestujúcich, ktorých sa to týka.
  Komisia nepreukázala, že informácie o údajnej štátnej pomoci plánovanej pre trasy z bratislavského letiska a na bratislavské letisko sú verejne dostupné; |
| --- | --- |

j)

štáty dohliadajú na uverejnenie zoznamu dotovaných trás každý rok a pre každé letisko, pričom pre každú pomoc musí byť spresnený zdroj verejného financovania, príjemca pomoci, výška vyplatenej pomoci a počet cestujúcich, ktorých sa to týka.

Komisia nepreukázala, že informácie o údajnej štátnej pomoci plánovanej pre trasy z bratislavského letiska a na bratislavské letisko sú verejne dostupné;

| k) | odvolania: okrem odvolaní ustanovených smernicami nazývanými ‚verejné obstarávanie‘ 89/665/EHS a 92/13/EHS (41), v prípadoch, keď sa tieto smernice uplatňujú, je potrebné stanoviť mechanizmy odvolania sa na úrovni členských štátov na účely odstránenia akejkoľvek diskriminácie pri poskytovaní pomoci.
  Týmto si dovoľujeme vyzvať slovenské orgány, aby poskytli Komisii informácie o odvolávacích postupoch platných v slovenskom právnom systéme, ktoré by mohli využiť tretie strany (iní leteckí prepravcovia), ktoré by chceli napadnúť zmluvu uzavretú medzi bratislavským letiskom a spoločnosťou Ryanair; |
| --- | --- |

k)

odvolania: okrem odvolaní ustanovených smernicami nazývanými ‚verejné obstarávanie‘ 89/665/EHS a 92/13/EHS (41), v prípadoch, keď sa tieto smernice uplatňujú, je potrebné stanoviť mechanizmy odvolania sa na úrovni členských štátov na účely odstránenia akejkoľvek diskriminácie pri poskytovaní pomoci.

Týmto si dovoľujeme vyzvať slovenské orgány, aby poskytli Komisii informácie o odvolávacích postupoch platných v slovenskom právnom systéme, ktoré by mohli využiť tretie strany (iní leteckí prepravcovia), ktoré by chceli napadnúť zmluvu uzavretú medzi bratislavským letiskom a spoločnosťou Ryanair;

| l) | sankčné mechanizmy sa musia uplatňovať v prípadoch, keď dopravca nedodržiava záväzky, ktoré prijal voči letisku pri vyplácaní pomoci.
  Komisii nie sú známe žiadne sankčné mechanizmy. |
| --- | --- |

l)

sankčné mechanizmy sa musia uplatňovať v prípadoch, keď dopravca nedodržiava záväzky, ktoré prijal voči letisku pri vyplácaní pomoci.

Komisii nie sú známe žiadne sankčné mechanizmy.

| 71. | Komisia preto pochybuje o tom, či podmienky zlučiteľnosti stanovené v usmerneniach z roku 2005 boli v danom prípade splnené. |
| --- | --- |

71.

Komisia preto pochybuje o tom, či podmienky zlučiteľnosti stanovené v usmerneniach z roku 2005 boli v danom prípade splnené.

3.3.3.   Záver

| 72. | Na základe vyššie uvedeného posúdenia zlučiteľnosti Komisia pochybuje o tom, či možno opatrenie štátnej pomoci vyhlásiť za zlučiteľné so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

72.

Na základe vyššie uvedeného posúdenia zlučiteľnosti Komisia pochybuje o tom, či možno opatrenie štátnej pomoci vyhlásiť za zlučiteľné so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES.

4.   ROZHODNUTIE

Na základe uvedených skutočností sa Komisia rozhodla začať konanie ustanovené v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES v súlade s článkom 6 nariadenia (ES) č. 659/1999.

V súlade s článkom 10 nariadenia (ES) č. 659/1999, Komisia nariaďuje Slovenskej republike, aby do jedného mesiaca od prijatia tohto listu predložila všetky dokumenty, informácie a údaje potrebné na posúdenie pomoci/opatrenia a najmä:

| — | podmienky zmluvy, ktorú bratislavské letisko uzavrelo s leteckým prepravcom Ryanair, |
| --- | --- |

—

podmienky zmluvy, ktorú bratislavské letisko uzavrelo s leteckým prepravcom Ryanair,

| — | štúdie, interné dokumenty alebo iné písomnosti, na základe ktorých sa dojednala zmluva so spoločnosťou Ryanair, |
| --- | --- |

—

štúdie, interné dokumenty alebo iné písomnosti, na základe ktorých sa dojednala zmluva so spoločnosťou Ryanair,

| — | podnikateľský plán letiska a všetky ostatné strategické dokumenty spolu s podnikateľskou stratégiou voči spoločnosti Ryanair, |
| --- | --- |

—

podnikateľský plán letiska a všetky ostatné strategické dokumenty spolu s podnikateľskou stratégiou voči spoločnosti Ryanair,

| — | pravidlá/okolnosti, na základe ktorých sú/boli dojednané poplatky s inými leteckými spoločnosťami a politika, na základe ktorej sa uplatňovali poplatky na iné spoločnosti prevádzkujúce lety na bratislavské letisko a z bratislavského letiska (Air Slovakia, ČSA, Lufthansa, SkyEurope), |
| --- | --- |

—

pravidlá/okolnosti, na základe ktorých sú/boli dojednané poplatky s inými leteckými spoločnosťami a politika, na základe ktorej sa uplatňovali poplatky na iné spoločnosti prevádzkujúce lety na bratislavské letisko a z bratislavského letiska (Air Slovakia, ČSA, Lufthansa, SkyEurope),

| — | akékoľvek existujúce zmluvy akcionárov medzi Fondom národného majetku a Slovenskou republikou týkajúce sa bratislavského letiska, |
| --- | --- |

—

akékoľvek existujúce zmluvy akcionárov medzi Fondom národného majetku a Slovenskou republikou týkajúce sa bratislavského letiska,

| — | informácie požadované v odseku 70 tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

—

informácie požadované v odseku 70 tohto rozhodnutia.

V opačnom prípade Komisia prijme rozhodnutie na základe informácií, ktoré má k dispozícii. Komisia vyzýva slovenské orgány, aby bezodkladne predložili kópiu tohto listu potenciálnemu príjemcovi pomoci.

Komisia si dovoľuje pripomenúť Slovenskej republike, že článok 88 ods. 3 Zmluvy o ES má odkladný účinok, a upozorňuje na článok 14 nariadenia (ES) č. 659/1999, ktorý stanovuje, že akúkoľvek neoprávnenú pomoc možno od príjemcu vymáhať.

Komisia upozorňuje Slovenskú republiku, že bude informovať zainteresované strany prostredníctvom uverejnenia tohto listu a jeho zmysluplného zhrnutia v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia bude tiež informovať zainteresované strany v krajinách EZVO, ktoré sú signatármi dohody o EHP, uverejnením oznamu v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, ako aj Dozorný orgán EZVO zaslaním kópie tohto listu. Všetky tieto zainteresované strany Komisia vyzve, aby predložili svoje pripomienky do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia uvedených informácií.“

---

(1)  ETREND, 31. březen 2006,

1

http://relax.etrend.sk/65787/cestovanie/ryanair-si-poistil-bratislavu; Pravda.sk.

(2)  http://relax.etrend.sk/65787/cestovanie/ryanair-si-poistil-bratislavu

2

(3)  http://www.natfund.gov.sk/english/index.html

3

(4)  Zákon č. 92/1991, čl. 27 odst. 4.

4

(5)  http://www.airportbratislava.sk/63/44.html

5

(6)  http://www.airportbratislava.sk/files/docs/VS %20BTS %202006.pdf

6

(7)  http://www.tvojepeniaze.sk/urad-neodsuhlasi-predaj-letisk-dmm-/sk_pludia.asp?c=A060813_194625_sk_pludia_p04

7

(8)  Úř. věst. C 312, 9.12.2005, s. 1.

8

(9)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1).

9

(10)  ETREND, 31. marec 2006,

10

http://relax.etrend.sk/65787/cestovanie/ryanair-si-poistil-bratislavu; Pravda.sk.

(11)  Podrobné informácie o FNM sa nachádzajú na stránke:

11

http://www.natfund.gov.sk/

(12)  Výročná správa za rok 2006 je uverejnená na stránke:

12

http://www.natfund.gov.sk/index.html

(13)  Projekt 2004-SK-92801. Celkové náklady 2,2 milióna EUR, grant TEN-T 1,1 milióna EUR.

13

(14)  http://relax.etrend.sk/65787/cestovanie/ryanair-si-poistil-bratislavu

14

(15)  Odplata za pristátie, odplata za parkovanie lietadiel a odplata za použitie letiska cestujúcimi sa platí letisku. Odplaty za približovacie a letiskové riadenie vyberajú Letové prevádzkové služby Slovenskej republiky.

15

(16)  Dôverné obchodné tajomstvo. Pri výpočtoch sa použil príklad lietadla Boeing 737-800 so 189 sedadlami, MTOM – 69,9 s percentuálnym využitím kapacity lietadla 83 %.

16

(17)  Dôverné informácie.

17

(18)  Odlet + prílet.

18

(19)  List z 9. marca 2007.

19

(20)  Tamtiež.

20

(21)  Rozsudok súdu z 12. decembra 1996, T-358/94, Air France/Komisia, Zb. s. II-2109, ods. 62.

21

(22)  http://www.natfund.gov.sk/

22

(23)  Zákon č. 92/1991, par. 27 ods. 4.

23

(24)  Rozsudok súdu zo 16. mája 2002, C-482/99, Francúzsko/Komisia, Zb. 2002, s. I-04397, ods. 57.

24

(25)  Tamtiež, ods. 52.

25

(26)  Tamtiež, ods. 55 a 56.

26

(27)  http://www.airportbratislava.sk/63/44.html

27

(28)  List zo 7. marca 2007.

28

(29)  Rozsudok Súdu prvého stupňa zo 6. marca 2003 v spojených veciach T-228/99 a T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale a Land Nordrhein-Westfalen/Komisia Európskych spoločenstiev, C-305/89, ods. 18.

29

(30)  Tamtiež, ods. 19 – 20.

30

(31)  http://relax.etrend.sk/65787/cestovanie/ryanair-si-poistil-bratislavu

31

(32)  http://www.airportbratislava.sk/files/docs/VS %20BTS %202006.pdf

32

(33)  http://www.tvojepeniaze.sk/urad-neodsuhlasi-predaj-letisk-dmm-/sk_pludia.asp?c=A060813_194625_sk_pludia_p04

33

(34)  Rozsudok Súdu prvého stupňa z 30. apríla 1998 vo veci T-214/95 Het Vlaamse Gewest/Komisia, Zb. 1998, s. II-717.

34

(35)  V usmerneniach z roku 2005 Komisia uznala, že verejné financie poskytnuté letisku sa môžu použiť na udržanie letiskových poplatkov na umelo nízkej úrovni s cieľom zatraktívniť dopravu a môžu výrazne narušiť hospodársku súťaž (odsek 38).

35

(36)  Nariadenie Rady (EHS) č. 2407/92 z 23. júla 1992 o licenciách leteckých dopravcov (Ú. v. ES L 240, 24.8.1992, s. 1), nariadenie Rady (EHS) č. 2408/92 z 23. júla 1992 o prístupe leteckých dopravcov Spoločenstva k letovým trasám v rámci Spoločenstva (Ú. v. ES L 240, 24.8.1992, s. 8) a nariadenie Rady (EHS) č. 2409/92 z 23. júla 1992 o cestovnom a sadzbách v leteckých dopravných službách (Ú. v. ES L 240, 24.8.1992, s. 15).

36

(37)  Ú. v. EÚ C 312, 9.12.2005, s. 1.

37

(38)  Nariadenie Rady (EHS) č. 2407/92 z 23. júla 1992 o licenciách leteckých dopravcov (Ú. v. ES L 240, 24.8.1992).

38

(39)  Nariadenie Rady (EHS) č. 2408/92 o prístupe leteckých dopravcov Spoločenstva k letovým trasám v rámci Spoločenstva (Ú. v. ES L 240, 24.8.1992, s. 8).

39

(40)  V zmysle článku 2 písm. m) nariadenia Rady (EHS) č. 2408/92 o prístupe leteckých dopravcov Spoločenstva k letovým trasám v rámci Spoločenstva (Ú. v. ES L 240, 24.8.1992, s. 8).

40

(41)  Smernica Rady 89/665/EHS z 21. decembra 1989 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa uplatňovania postupov preskúmavania v rámci verejného obstarávania tovarov a prác (Ú. v. ES L 395, 30.12.1989, s. 33). Smernica Rady 92/13/EHS z 25. februára 1992, ktorou sa koordinujú zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia o uplatňovaní právnych predpisov Spoločenstva, o postupoch verejného obstarávania subjektov pôsobiacich vo vodnom, energetickom, dopravnom a telekomunikačnom sektore (Ú. v. ES L 76, 23.3.1992, s. 14).

41

---

| 8.7.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 173/20 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 173/20

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc č. COMP/M.5246 – Goldman Sachs/Leg a Westphalian Companies)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 173/08)

| 1. | Komise dne 1. července 2008 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik The Goldman Sachs Group Inc. („Goldman Sachs“, USA) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií kontrolu nad celým podnikem Landesentwicklungsgesellschaft Nordrhein-Westfalen GmbH („LEG“, Německo) a podniky Ravensberger Heimstättengesellschaft mit beschränkter Haftung („Ravensberger“, Německo), Ruhr-Lippe Wohnungsgesellschaft mit beschränkter Haftung („Ruhr-Lippe“, Německo) a Wohnungsgesellschaft Münsterland mit beschränkter Haftung („Münsterland“, Německo) (společně „Westphalian Companies“). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 1. července 2008 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik The Goldman Sachs Group Inc. („Goldman Sachs“, USA) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií kontrolu nad celým podnikem Landesentwicklungsgesellschaft Nordrhein-Westfalen GmbH („LEG“, Německo) a podniky Ravensberger Heimstättengesellschaft mit beschränkter Haftung („Ravensberger“, Německo), Ruhr-Lippe Wohnungsgesellschaft mit beschränkter Haftung („Ruhr-Lippe“, Německo) a Wohnungsgesellschaft Münsterland mit beschränkter Haftung („Münsterland“, Německo) (společně „Westphalian Companies“).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Goldman Sachs: investiční bankovnictví, zejména investice v oblasti nemovitostí, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Goldman Sachs: investiční bankovnictví, zejména investice v oblasti nemovitostí,

| — | podniku LEG: pronájem obytných nemovitostí, správa a rozvoj obchodních a obytných nemovitostí, |
| --- | --- |

—

podniku LEG: pronájem obytných nemovitostí, správa a rozvoj obchodních a obytných nemovitostí,

| — | podniku Westphalian Companies: pronájem obytných nemovitostí. |
| --- | --- |

—

podniku Westphalian Companies: pronájem obytných nemovitostí.

| 3. | Komise po předběžném přezkoumání zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném přezkoumání zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou, s uvedením čísla jednacího COMP/M.5246 – Goldman Sachs/Leg a Westphalian Companies, na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou, s uvedením čísla jednacího COMP/M.5246 – Goldman Sachs/Leg a Westphalian Companies, na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Úř. věst. C 56, 5.3.2005, s. 32.

---