# Euroopa Liidu C 161/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 161 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. köide25. juuni 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 161

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. köide25. juuni 2008

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2008/C 161/01 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5032 — Roxel/Protac) (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 161/02 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5094 — Nokia/Trolltech) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2008/C 161/01

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5032 — Roxel/Protac) (
  1
  )

1

1

2008/C 161/02

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5094 — Nokia/Trolltech) (
  1
  )

1

1

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Nõukogu |
| 2008/C 161/03 | Rumeenia avaldus viisa vastastikuse kohta | 2 |
| 2008/C 161/04 | Rumeenia avaldus viisa vastastikuse kohta | 3 |
| | Komisjon |
| 2008/C 161/05 | Euro vahetuskurss | 4 |
| 2008/C 161/06 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtmi nr COMP/M.4781 — Norddeutsche Affinerie/Cumerio kohta (Vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 — EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21) | 5 |
| 2008/C 161/07 | Ettevõtjate koondumistega tegeleva nõuandekomitee 9. jaanuaril 2008. aastal toimunud istungil esitatud arvamus juhtumit nr COMP/M.4781 — Norddeutsche Affinerie/Cumerio käsitleva otsuse eelnõu kohta — Ettekandja: Tšehhi Vabariik | 6 |
| 2008/C 161/08 | Kokkuvõte komisjoni otsusest, 23. jaanuar 2008, millega koondumine kuulutatakse kokkusobivaks ühisturuga ja EMP lepinguga (Juhtumi nr COMP/M.4781 — Norddeutsche Affinerie/Cumerio) (
  1
  ) | 7 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2008/C 161/09 | Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 | 13 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

2008/C 161/03

Rumeenia avaldus viisa vastastikuse kohta

2

2008/C 161/04

Rumeenia avaldus viisa vastastikuse kohta

3

Komisjon

2008/C 161/05

Euro vahetuskurss

4

2008/C 161/06

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtmi nr COMP/M.4781 — Norddeutsche Affinerie/Cumerio kohta (Vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 — EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

(Vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 — EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

5

2008/C 161/07

Ettevõtjate koondumistega tegeleva nõuandekomitee 9. jaanuaril 2008. aastal toimunud istungil esitatud arvamus juhtumit nr COMP/M.4781 — Norddeutsche Affinerie/Cumerio käsitleva otsuse eelnõu kohta — Ettekandja: Tšehhi Vabariik

6

2008/C 161/08

Kokkuvõte komisjoni otsusest, 23. jaanuar 2008, millega koondumine kuulutatakse kokkusobivaks ühisturuga ja EMP lepinguga (Juhtumi nr COMP/M.4781 — Norddeutsche Affinerie/Cumerio) (
  1
  )

1

7

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2008/C 161/09

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

13

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Kohus |
| 2008/C 161/10 | Kandideerimiskutse — Euroopa Ühenduste Kohtu raamatukogu, teabeotsingu ja dokumentatsiooni peadirektor (palgaaste AD15–AD16) | 16 |
| | Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) |
| 2008/C 161/11 | Teade avaliku konkursi korraldamise kohta EPSO/AST/66/08 | 18 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 161/12 | Riigiabi — Prantsusmaa — Riigiabi C 24/08 (ex NN 38/07) — Kalapüügiriskide ennetamise fond — Maksustamismeetmed — Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõige 2 kohaselt (
  1
  ) | 19 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Kohus

2008/C 161/10

Kandideerimiskutse — Euroopa Ühenduste Kohtu raamatukogu, teabeotsingu ja dokumentatsiooni peadirektor (palgaaste AD15–AD16)

16

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

2008/C 161/11

Teade avaliku konkursi korraldamise kohta EPSO/AST/66/08

18

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2008/C 161/12

Riigiabi — Prantsusmaa — Riigiabi C 24/08 (ex NN 38/07) — Kalapüügiriskide ennetamise fond — Maksustamismeetmed — Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõige 2 kohaselt (
  1
  )

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 25.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/1

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.5032 — Roxel/Protac)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 161/01)

21. aprillil 2008 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise ning avaldatakse peale seda kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5032 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5032 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 25.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/1

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.5094 — Nokia/Trolltech)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 161/02)

4. juunil 2008 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise ning avaldatakse peale seda kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5094 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5094 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

| 25.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/2

---

Rumeenia avaldus viisa vastastikuse kohta (1)

(2008/C 161/03)

Brüssel, 22. aprill 2008

Nr 3668

Rumeenia alaline esindus Euroopa Liidu juures annab edasi oma tervitused Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile ning tal on au teatada, tuginedes alalise esinduse 21. veebruari 2007. aasta suulisele teatele nr 1629 ning nõukogu 2. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 851/2005 (millega muudetakse vastastikkuse mehhanismi osas nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrust (EÜ) nr 539/2001) artiklile 2, et pärast Brunei Darussalami Riigi valitsuse otsust viisanõude kaotamise kohta on Rumeenia kodanikud alates 1. veebruarist 2008 vabastatud viisnõudest kuni 30-päevase riigis viibimise puhul.

Samasisuline teade saadeti Euroopa Komisjonile.

Rumeenia alaline esindus kasutab käesolevat võimalust, et kinnitada Euroopa Liidu Nõukogule veel kord oma sügavat lugupidamist.

---

(1)  Käesolev avaldus on avaldatud kooskõlas nõukogu 2. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 851/2005 artikliga 2 (ELT L 141, 4.6.2005, lk 3), millega muudetakse 15. märtsi 2001. aasta määrust (EÜ) nr 539/2001 (EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1).

---

| 25.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/3

---

Rumeenia avaldus viisa vastastikuse kohta (1)

(2008/C 161/04)

Brüssel, 9. mai 2008

Nr 4185

Rumeenia alaline esindus Euroopa Liidu juures annab edasi oma tervitused Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile ning tal on au teatada, tuginedes alalise esinduse 21. veebruari 2007. aasta suulisele teatele nr 1629 ning nõukogu 2. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 851/2005 (millega muudetakse vastastikkuse mehhanismi osas nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrust (EÜ) nr 539/2001) artiklile 2, et Singapuri Vabariik on otsustanud pikendada alates 19. märtsist 2008 Singapuri Vabariiki reisivatele Rumeenia kodanikele lubatud viisavabalt riigis viibimise aega 30 päevalt 90 päevale. Rumeenia kodanikel lubatakse Singapuri Vabariiki saabudes siseneda selle riigi territooriumile ilma viisata 30 päeva pikkuseks ajavahemikuks, mida Singapuri Vabariigi sisserändeasutused võivad seejärel pikendada kuni 90 päevani.

Samasisuline teade saadeti Euroopa Komisjonile.

Rumeenia alaline esindus kasutab käesolevat võimalust, et kinnitada Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile veel kord oma sügavat lugupidamist.

---

(1)  Käesolev avaldus on avaldatud kooskõlas nõukogu 2. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 851/2005 artikliga 2 (ELT L 141, 4.6.2005, lk 3), millega muudetakse 15. märtsi 2001. aasta määrust (EÜ) nr 539/2001 (EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1).

---

Komisjon

| 25.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/4

---

Euro vahetuskurss (1)

24. juuni 2008

(2008/C 161/05)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,5568 |
| JPY | Jaapani jeen | 168,00 |
| DKK | Taani kroon | 7,4589 |
| GBP | Inglise nael | 0,79095 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,4026 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6185 |
| ISK | Islandi kroon | 131,35 |
| NOK | Norra kroon | 7,9745 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,075 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 239,16 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7025 |
| PLN | Poola zlott | 3,3663 |
| RON | Rumeenia leu | 3,6793 |
| SKK | Slovakkia kroon | 30,344 |
| TRY | Türgi liir | 1,9173 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6326 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5823 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 12,1544 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,0576 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,1305 |
| KRW | Korea won | 1 609,73 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 12,5556 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,6951 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2473 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 420,64 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,0666 |
| PHP | Filipiini peeso | 69,200 |
| RUB | Vene rubla | 36,7520 |
| THB | Tai baht | 52,200 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,5089 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,1096 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,5568

JPY

Jaapani jeen

168,00

DKK

Taani kroon

7,4589

GBP

Inglise nael

0,79095

SEK

Rootsi kroon

9,4026

CHF

Šveitsi frank

1,6185

ISK

Islandi kroon

131,35

NOK

Norra kroon

7,9745

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,075

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

239,16

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7025

PLN

Poola zlott

3,3663

RON

Rumeenia leu

3,6793

SKK

Slovakkia kroon

30,344

TRY

Türgi liir

1,9173

AUD

Austraalia dollar

1,6326

CAD

Kanada dollar

1,5823

HKD

Hong Kongi dollar

12,1544

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,0576

SGD

Singapuri dollar

2,1305

KRW

Korea won

1 609,73

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

12,5556

CNY

Hiina jüaan

10,6951

HRK

Horvaatia kuna

7,2473

IDR

Indoneesia ruupia

14 420,64

MYR

Malaisia ringit

5,0666

PHP

Filipiini peeso

69,200

RUB

Vene rubla

36,7520

THB

Tai baht

52,200

BRL

Brasiilia reaal

2,5089

MXN

Mehhiko peeso

16,1096

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 25.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/5

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtmi nr COMP/M.4781 — Norddeutsche Affinerie/Cumerio kohta

(Vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 — EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

(2008/C 161/06)

30. juulil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (edaspidi „ühinemismäärus”) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Norddeutsche Affinerie AG (edaspidi „NA”, Saksamaa) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Cumerio SA (edaspidi „Cumerio”, Belgia) üle 27. juunil 2007 väljakuulutatud avaliku pakkumise teel.

Teatise esialgse uurimise järel leidis komisjon, et teatatud tehinguga omandaks NA ainukontrolli Cumerio üle kõikide väljalastud aktsiate, aktsiaoptsioonide ja -ostutähtede avaliku ülevõtupakkumise teel, mistõttu see tehing on koondumine ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Selleks et komisjonil ei tekiks esimeses etapis tõsiseid kahtlusi, esitasid pooled 28. augustil 2007. aastal parandusettepanekud.

Pärast teatise läbivaatamist ja parandusettepaneku turutesti läbiviimist ning arvestades I etapis kogutud teavet jõudis komisjon järeldusele, et need ei hajuta kahtlusi, ning otsustas 18. septembril 2007 algatada ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punkti c kohase menetluse.

NA ei taotlenud vastavalt ühinemisjuhtumite hea tava eeskirjadele juurdepääsu juhtumiga seotud peamistele dokumentidele.

Põhjaliku turu-uuringu tulemusena jõudsid komisjoni talitused järeldusele, et kavandatav tehing ei takista märkimisväärselt konkurentsi ühisturul või selle olulises osas ning on seetõttu kokkusobiv ühisturuga ja EMP lepinguga. Seepärast ei edastatud teatise esitajale vastuväiteid.

Pooled ega kolmandad isikud ei ole mulle esitanud päringuid ega taotlusi. Juhtum ei nõua erilisi märkusi seoses õigusega olla ära kuulatud.

Brüssel, 8. jaanuar 2008

Karen WILLIAMS

---

| 25.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/6

---

Ettevõtjate koondumistega tegeleva nõuandekomitee 9. jaanuaril 2008. aastal toimunud istungil esitatud arvamus juhtumit nr COMP/M.4781 — Norddeutsche Affinerie/Cumerio käsitleva otsuse eelnõu kohta

Ettekandja: Tšehhi Vabariik

(2008/C 161/07)

| 1. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatatud tehing on koondumine nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 tähenduses. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatatud tehing on koondumine nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 tähenduses.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub sellega, et komisjon on kindlaks määranud järgmised asjaomased turud:






  a) | ülemaailmne vasemurru turg; |
| --- | --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub sellega, et komisjon on kindlaks määranud järgmised asjaomased turud:

a)

ülemaailmne vasemurru turg;

| b) | ülemaailmne vaskkatoodide turg; |
| --- | --- |

b)

ülemaailmne vaskkatoodide turg;

| c) | tervet EMPd hõlmav vaskvarraste turg; |
| --- | --- |

c)

tervet EMPd hõlmav vaskvarraste turg;

| d) | tervet EMPd hõlmav vasesulami turg, kusjuures käesoleva juhtumi raames jäetakse lahtiseks küsimus, kas see turg jaguneb omakorda hapnikuvaba vasesulami ja muu vasesulami alamturgudeks. |
| --- | --- |

d)

tervet EMPd hõlmav vasesulami turg, kusjuures käesoleva juhtumi raames jäetakse lahtiseks küsimus, kas see turg jaguneb omakorda hapnikuvaba vasesulami ja muu vasesulami alamturgudeks.

| 3. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et käesoleva juhtumi raames võib jätta määratlemata asjaomased vasest pooltoodete tooteturud ja nende geograafilise ulatuse. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et käesoleva juhtumi raames võib jätta määratlemata asjaomased vasest pooltoodete tooteturud ja nende geograafilise ulatuse.

| 4. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatava koondumise tulemusel ei teki ülemaailmsel vasemurru turul kooskõlastamata mõjusid, mis takistavad märkimisväärselt konkurentsi ühisturul või selle olulises osas. |
| --- | --- |

4.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatava koondumise tulemusel ei teki ülemaailmsel vasemurru turul kooskõlastamata mõjusid, mis takistavad märkimisväärselt konkurentsi ühisturul või selle olulises osas.

| 5. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatava koondumise tulemusel ei teki tervet EMPd hõlmaval vaskvarraste turul kooskõlastamata mõjusid, mis takistavad märkimisväärselt konkurentsi ühisturul või selle olulises osas. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatava koondumise tulemusel ei teki tervet EMPd hõlmaval vaskvarraste turul kooskõlastamata mõjusid, mis takistavad märkimisväärselt konkurentsi ühisturul või selle olulises osas.

| 6. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatava koondumise tulemusel ei teki tervet EMPd hõlmaval vasesulami turul kooskõlastamata mõjusid, mis takistavad märkimisväärselt konkurentsi ühisturul või selle olulises osas.
  Üks liikmesriik ei nõustu sellega. |
| --- | --- |

6.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatava koondumise tulemusel ei teki tervet EMPd hõlmaval vasesulami turul kooskõlastamata mõjusid, mis takistavad märkimisväärselt konkurentsi ühisturul või selle olulises osas.

Üks liikmesriik ei nõustu sellega.

| 7. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatava koondumise tulemusel ei teki tervet EMPd hõlmaval vaskkatoodide turule järgnevatel turgudel vertikaalseid mõjusid, mis takistavad märkimisväärselt konkurentsi ühisturul või selle olulises osas. |
| --- | --- |

7.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatava koondumise tulemusel ei teki tervet EMPd hõlmaval vaskkatoodide turule järgnevatel turgudel vertikaalseid mõjusid, mis takistavad märkimisväärselt konkurentsi ühisturul või selle olulises osas.

| 8. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatava koondumise tulemusel ei teki tervet EMPd hõlmaval vasesulami turule järgnevatel turgudel vertikaalseid mõjusid, mis takistavad märkimisväärselt konkurentsi ühisturul või selle olulises osas.
  Üks liikmesriik ei nõustu sellega. |
| --- | --- |

8.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatava koondumise tulemusel ei teki tervet EMPd hõlmaval vasesulami turule järgnevatel turgudel vertikaalseid mõjusid, mis takistavad märkimisväärselt konkurentsi ühisturul või selle olulises osas.

Üks liikmesriik ei nõustu sellega.

| 9. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatava koondumise tulemusel ei teki tervet EMPd hõlmaval vasesulami turul kooskõlastatud mõjusid, mis takistavad märkimisväärselt konkurentsi ühisturul või selle olulises osas.
  Üks liikmesriik ei nõustu sellega ja üks liikmesriik ei esita oma seisukohta. |
| --- | --- |

9.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatava koondumise tulemusel ei teki tervet EMPd hõlmaval vasesulami turul kooskõlastatud mõjusid, mis takistavad märkimisväärselt konkurentsi ühisturul või selle olulises osas.

Üks liikmesriik ei nõustu sellega ja üks liikmesriik ei esita oma seisukohta.

| 10. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatav koondumine tuleks kuulutada kokkusobivaks ühisturuga ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga.
  Üks liikmesriik ei nõustu sellega ja üks liikmesriik ei esita oma seisukohta. |
| --- | --- |

10.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatav koondumine tuleks kuulutada kokkusobivaks ühisturuga ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga.

Üks liikmesriik ei nõustu sellega ja üks liikmesriik ei esita oma seisukohta.

---

| 25.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/7

---

Kokkuvõte komisjoni otsusest,

23. jaanuar 2008,

millega koondumine kuulutatakse kokkusobivaks ühisturuga ja EMP lepinguga

(Juhtumi nr COMP/M.4781 — Norddeutsche Affinerie/Cumerio)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 161/08)

Vastavalt nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle
   (1)
  , eriti selle artikli 8 lõikele 1, võttis komisjon 23. jaanuaril 2008 vastu otsuse ühinemist käsitlevas juhtumis. Otsuse mittekonfidentsiaalne täielik versioon on kättesaadav juhtumi autentses keeles ja komisjoni töökeeltes konkurentsi peadirektoraadi veebilehel järgmisel aadressil:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   KOKKUVÕTE

| 1. | 30. juulil 2007 sai komisjon määruse (EÜ) nr 139/2004 (edaspidi „ühinemismäärus”) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Norddeutsche Affinerie AG (edaspidi „NA”, Saksamaa) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Cumerio SA (edaspidi „Cumerio”, Belgia) üle 27. juunil 2007 väljakuulutatud avaliku pakkumise teel. |
| --- | --- |

1.

30. juulil 2007 sai komisjon määruse (EÜ) nr 139/2004 (edaspidi „ühinemismäärus”) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Norddeutsche Affinerie AG (edaspidi „NA”, Saksamaa) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Cumerio SA (edaspidi „Cumerio”, Belgia) üle 27. juunil 2007 väljakuulutatud avaliku pakkumise teel.

| 2. | NA on Saksa aktsiaselts, mille tootmisrajatised asuvad Hamburgis, Emmerichis ja Lünenis (Saksamaa). NA toodab vaskkatoode (Hamburg ja Lünen). Nendest valmistatakse edasitöötlemise käigus vaskvardaid (Hamburg ja Emmerich) ja vasesulamit (vasest plokid ja kangid, Hamburg). Vasesulami tootmise järgneval turul tegeleb NA oma Stolbergis (Saksamaa) asuva tütarettevõtja Prymetall GmbH & Co. KG („Prymetall”) kaudu ka vasest pooltoodete tootmise ja müügiga. Vaskvarraste tootmise järgneval turul tegeleb Prymetall profiiltraadi tootmisega. Lisaks kuulub NA-le (kaudselt, Prymetalli kaudu) 50 % ettevõtjast Schwermetall Halbzeugwerk GmbH & Co. KG („Schwermetall”, Saksamaa), mis toodab vasesulamit ja eelvaltsitud vaseribasid. Teine osanik ühisettevõtjas Schwermetall on Wieland Werke AG („Wieland”, Saksamaa), kes on ise nii vasesulami (vaid ettevõttesiseseks kasutuseks) kui ka vasest pool- ja valmistoodete tootja. Wieland ja Prymetall ostavad vasesulamit ja eelvaltsitud vaseribasid Schwermetalli käest. Lisaks omab NA koos ettevõtjaga Corporacion Nacional del Cobre de Chile („Codelco”, Tšiili) ühiskontrolli vaskvardaid tootva ettevõtja Deutsche Giessdraht GmbH („Deutsche Giessdraht”, Saksamaa) üle, milles NA-le kuulub 60 % ja Codelcole 40 % osalus. |
| --- | --- |

2.

NA on Saksa aktsiaselts, mille tootmisrajatised asuvad Hamburgis, Emmerichis ja Lünenis (Saksamaa). NA toodab vaskkatoode (Hamburg ja Lünen). Nendest valmistatakse edasitöötlemise käigus vaskvardaid (Hamburg ja Emmerich) ja vasesulamit (vasest plokid ja kangid, Hamburg). Vasesulami tootmise järgneval turul tegeleb NA oma Stolbergis (Saksamaa) asuva tütarettevõtja Prymetall GmbH & Co. KG („Prymetall”) kaudu ka vasest pooltoodete tootmise ja müügiga. Vaskvarraste tootmise järgneval turul tegeleb Prymetall profiiltraadi tootmisega. Lisaks kuulub NA-le (kaudselt, Prymetalli kaudu) 50 % ettevõtjast Schwermetall Halbzeugwerk GmbH & Co. KG („Schwermetall”, Saksamaa), mis toodab vasesulamit ja eelvaltsitud vaseribasid. Teine osanik ühisettevõtjas Schwermetall on Wieland Werke AG („Wieland”, Saksamaa), kes on ise nii vasesulami (vaid ettevõttesiseseks kasutuseks) kui ka vasest pool- ja valmistoodete tootja. Wieland ja Prymetall ostavad vasesulamit ja eelvaltsitud vaseribasid Schwermetalli käest. Lisaks omab NA koos ettevõtjaga Corporacion Nacional del Cobre de Chile („Codelco”, Tšiili) ühiskontrolli vaskvardaid tootva ettevõtja Deutsche Giessdraht GmbH („Deutsche Giessdraht”, Saksamaa) üle, milles NA-le kuulub 60 % ja Codelcole 40 % osalus.

| 3. | Cumerio on Belgia aktsiaselts, mille tootmisrajatised asuvad Olenis (Belgia), Pirdopis (Bulgaaria), Avellinos (Itaalia) ja tütarettevõtja Swiss Advanced Materials AG kaudu ka Yverdons-les-Bains'is (Šveits). Cumerio toodab vaskkatoode (Olen, Pirdop), vaskvardaid (Olen, Avellino), vasesulamit (vasest kangid ja plokid, Olen) ning vaskvarraste tootmise järgneval turul vähemal määral ka vasktraati (Avellino) ja vaskprofiile (Yverdons-les-Bains). Erinevalt NA-st ei osale Cumerio vasesulami ja eelvaltsitud vaseribade tootmise järgneval turul ega tooda vasest pooltooteid. |
| --- | --- |

3.

Cumerio on Belgia aktsiaselts, mille tootmisrajatised asuvad Olenis (Belgia), Pirdopis (Bulgaaria), Avellinos (Itaalia) ja tütarettevõtja Swiss Advanced Materials AG kaudu ka Yverdons-les-Bains'is (Šveits). Cumerio toodab vaskkatoode (Olen, Pirdop), vaskvardaid (Olen, Avellino), vasesulamit (vasest kangid ja plokid, Olen) ning vaskvarraste tootmise järgneval turul vähemal määral ka vasktraati (Avellino) ja vaskprofiile (Yverdons-les-Bains). Erinevalt NA-st ei osale Cumerio vasesulami ja eelvaltsitud vaseribade tootmise järgneval turul ega tooda vasest pooltooteid.

| 4. | Austria ettevõtjale A-TEC Industries AG („A-TEC”), mis on ajamsüsteemide, seadmete projekteerimise, tööpinkide ja metallurgia valdkonnas tegutsev rahvusvaheline tööstuskontsern, kuulub ettevõtjas NA 13,75 % osalus ja ettevõtjas Cumerio 25 % osalus pluss 1 aktsia. A-TEC on 100 % aktsiate omanik ettevõtjas Montanwerke Brixlegg AG („Brixlegg”), mis on NA ja Cumerio peamine konkurent vasesulami tootmise valdkonnas. |
| --- | --- |

4.

Austria ettevõtjale A-TEC Industries AG („A-TEC”), mis on ajamsüsteemide, seadmete projekteerimise, tööpinkide ja metallurgia valdkonnas tegutsev rahvusvaheline tööstuskontsern, kuulub ettevõtjas NA 13,75 % osalus ja ettevõtjas Cumerio 25 % osalus pluss 1 aktsia. A-TEC on 100 % aktsiate omanik ettevõtjas Montanwerke Brixlegg AG („Brixlegg”), mis on NA ja Cumerio peamine konkurent vasesulami tootmise valdkonnas.

| 5. | Kavandatava tehingu käigus omandaks NA ainukontrolli Cumerio üle kõikide väljalastud aktsiate, aktsiaoptsioonide ja -ostutähtede avaliku ülevõtupakkumise teel. |
| --- | --- |

5.

Kavandatava tehingu käigus omandaks NA ainukontrolli Cumerio üle kõikide väljalastud aktsiate, aktsiaoptsioonide ja -ostutähtede avaliku ülevõtupakkumise teel.

| 6. | Selleks et komisjonil ei tekiks esimeses etapis tõsiseid kahtlusi, esitasid pooled 28. augustil 2007 parandusettepaneku, pakkudes müüa Cumerio kogu vasesulamiga seotud äritegevuse. |
| --- | --- |

6.

Selleks et komisjonil ei tekiks esimeses etapis tõsiseid kahtlusi, esitasid pooled 28. augustil 2007 parandusettepaneku, pakkudes müüa Cumerio kogu vasesulamiga seotud äritegevuse.

| 7. | Parandusettepaneku turu-uuringu tulemus oli selgelt negatiivne. Võttes arvesse esimeses etapis kogutud teavet, leidis komisjon, et võimalike ühepoolsete mõjudega seotud kahtlusi vasesulami turgudel ei ole võimalik kõrvale heita. Seepärast otsustas komisjon 18. septembril 2007 avada uurimise teise etapi. |
| --- | --- |

7.

Parandusettepaneku turu-uuringu tulemus oli selgelt negatiivne. Võttes arvesse esimeses etapis kogutud teavet, leidis komisjon, et võimalike ühepoolsete mõjudega seotud kahtlusi vasesulami turgudel ei ole võimalik kõrvale heita. Seepärast otsustas komisjon 18. septembril 2007 avada uurimise teise etapi.

| 8. | Teise etapi turu-uuring näitas, et uue ettevõtja seisund EMP vasesulami kaubaturul jääks nii vasesulamit enda otstarbeks valmistavate tootjate kui ka nende vasesulami ostjate konkurentsisurve alla, kes võivad eelnevatele turgudele integreeruda. Võttes arvesse vasesulami turu omadusi, selle struktuuri ning ülevõimsusest ja vasest pooltoodete järgnevatel turgudel konkurentsisurvest tingitud piiranguid, on jõutud järeldusele, et tehing ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi EMP vasesulami turul. Seega ei ole uuel ettevõtjal võimalik vasest pooltoodete järgnevatel turgudel edukalt rakendada ressurssidele juurdepääsu sulgemise strateegiat. |
| --- | --- |

8.

Teise etapi turu-uuring näitas, et uue ettevõtja seisund EMP vasesulami kaubaturul jääks nii vasesulamit enda otstarbeks valmistavate tootjate kui ka nende vasesulami ostjate konkurentsisurve alla, kes võivad eelnevatele turgudele integreeruda. Võttes arvesse vasesulami turu omadusi, selle struktuuri ning ülevõimsusest ja vasest pooltoodete järgnevatel turgudel konkurentsisurvest tingitud piiranguid, on jõutud järeldusele, et tehing ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi EMP vasesulami turul. Seega ei ole uuel ettevõtjal võimalik vasest pooltoodete järgnevatel turgudel edukalt rakendada ressurssidele juurdepääsu sulgemise strateegiat.

| 9. | Seepärast tehakse ettepanek võtta vastu ühinemismääruse artikli 8 lõike 1 kohane heakskiitmisotsus. |
| --- | --- |

9.

Seepärast tehakse ettepanek võtta vastu ühinemismääruse artikli 8 lõike 1 kohane heakskiitmisotsus.

II.   SELETUSKIRI

A.   ASJAOMASED KAUBATURUD

| 10. | Kavandatav tehing mõjutab vasetööstust. |
| --- | --- |

10.

Kavandatav tehing mõjutab vasetööstust.

1.   Vasetööstus

| 11. | Vask on loodussaadus, mida ammutatakse vasemaagist. Pärast kaevandamist toimub vasemaagi töötlemine selle rikastamiseks, mille tulemusena saadakse vasemaagi kontsentraat. Vaskkatoodide tootmiseks kasutatakse nii vasemaagi kontsentraati kui ka vasemurdu. Vastavalt Londoni metallibörsi (LME) standardile, mis on rahvusvaheliselt kõige enam kasutatud standard, peab A-klassi vaskkatoodide vasesisaldus olema vähemalt 99,9935 % ning erinevate lisandite, nagu hõbeda, plii, fosfori ja muu maksimaalne lubatud sisaldus on 0,0065 %. Londoni metallibörsil noteerimata katoodid loetakse standardile mittevastavaks. Londoni metallibörs on maailma juhtiv vasega kauplemise turg. Seega loetakse Londoni metallibörsil pakutavat hinda vase maailmaturuhinnaks. |
| --- | --- |

11.

Vask on loodussaadus, mida ammutatakse vasemaagist. Pärast kaevandamist toimub vasemaagi töötlemine selle rikastamiseks, mille tulemusena saadakse vasemaagi kontsentraat. Vaskkatoodide tootmiseks kasutatakse nii vasemaagi kontsentraati kui ka vasemurdu. Vastavalt Londoni metallibörsi (LME) standardile, mis on rahvusvaheliselt kõige enam kasutatud standard, peab A-klassi vaskkatoodide vasesisaldus olema vähemalt 99,9935 % ning erinevate lisandite, nagu hõbeda, plii, fosfori ja muu maksimaalne lubatud sisaldus on 0,0065 %. Londoni metallibörsil noteerimata katoodid loetakse standardile mittevastavaks. Londoni metallibörs on maailma juhtiv vasega kauplemise turg. Seega loetakse Londoni metallibörsil pakutavat hinda vase maailmaturuhinnaks.

| 12. | Vaskkatoodid on vaskvarraste ja vasesulami tootmise peamine sisendmaterjal. |
| --- | --- |

12.

Vaskkatoodid on vaskvarraste ja vasesulami tootmise peamine sisendmaterjal.

| 13. | Vaskvarras on peenike, pikk ja enamasti 8 mm läbimõõduga ümar vasetükk. Vaskvardaid kasutatakse elektriliinide, paigaldus- ja sidekaablite ning traatide peamise lähteainena. Vaskvarrastest saab edasitöötlemise käigus valmistada ka tõmmatud traati ja profiiltraati, vaskprofiile ja vaselaaste. |
| --- | --- |

13.

Vaskvarras on peenike, pikk ja enamasti 8 mm läbimõõduga ümar vasetükk. Vaskvardaid kasutatakse elektriliinide, paigaldus- ja sidekaablite ning traatide peamise lähteainena. Vaskvarrastest saab edasitöötlemise käigus valmistada ka tõmmatud traati ja profiiltraati, vaskprofiile ja vaselaaste.

| 14. | Vasesulamit esineb kahel eri kujul: kangide ja plokkidena. Kangi kujul esineva vasesulami läbilõige on ümar, diameeter jääb vahemikku 100–800 mm, kangi pikkus on ligikaudu 600 mm. Plokiks vormitud vasesulami läbilõige on ristkülikukujuline ja ühe ploki kaal on kuni 25 tonni. Vasest kangidest saab edasitöötlemise käigus valmistada torusid, vardaid ja profiile; vasest plokid on lähteaineks eelvaltsitud vaseribade ja muu valtsitud vaskmaterjali tootmisel. |
| --- | --- |

14.

Vasesulamit esineb kahel eri kujul: kangide ja plokkidena. Kangi kujul esineva vasesulami läbilõige on ümar, diameeter jääb vahemikku 100–800 mm, kangi pikkus on ligikaudu 600 mm. Plokiks vormitud vasesulami läbilõige on ristkülikukujuline ja ühe ploki kaal on kuni 25 tonni. Vasest kangidest saab edasitöötlemise käigus valmistada torusid, vardaid ja profiile; vasest plokid on lähteaineks eelvaltsitud vaseribade ja muu valtsitud vaskmaterjali tootmisel.

| 15. | Osalevate ettevõtjate tegevus kattub järgmistes valdkondades: vasemurru ja vaskkatoodide tootmine, vase väljasulatamise ja elektrolüüsiga kaasnevate kõrvaltoodete, vaskvarraste ja vasesulami tootmine. Kuigi Cumerio ei tegutse vasesulamist valmistatud vasest toodete tootmise järgneval turul, analüüsitakse neid turge vasesulami turule avalduvate nii ühepoolsete kui ka vertikaalsete mõjude seisukohast. |
| --- | --- |

15.

Osalevate ettevõtjate tegevus kattub järgmistes valdkondades: vasemurru ja vaskkatoodide tootmine, vase väljasulatamise ja elektrolüüsiga kaasnevate kõrvaltoodete, vaskvarraste ja vasesulami tootmine. Kuigi Cumerio ei tegutse vasesulamist valmistatud vasest toodete tootmise järgneval turul, analüüsitakse neid turge vasesulami turule avalduvate nii ühepoolsete kui ka vertikaalsete mõjude seisukohast.

2.   Vasemurd

Kaubaturu määratlus

| 16. | Komisjon on oma varasemates otsustes märkinud, et vasemurru puhul on tegemist eraldi kaubaturuga. Sellise eraldi kaubaturu olemasolu kinnitab ka turu-uuring. |
| --- | --- |

16.

Komisjon on oma varasemates otsustes märkinud, et vasemurru puhul on tegemist eraldi kaubaturuga. Sellise eraldi kaubaturu olemasolu kinnitab ka turu-uuring.

| 17. | Üks turu-uuringus osaleja on väitnud, et vasemurru rafineerimine nn töötlemislepingu raames võib osutuda eraldi kaubaturuks, mis erineb vasemurru turust. |
| --- | --- |

17.

Üks turu-uuringus osaleja on väitnud, et vasemurru rafineerimine nn töötlemislepingu raames võib osutuda eraldi kaubaturuks, mis erineb vasemurru turust.

| 18. | Turu-uuringu käigus selgus, et mitte ainult vasesulami tootjad, vaid kõik EMPs või väljaspool EMPd tegutsevad vase rafineerijad kasutavad tootmissisendina vasemurdu. Vasemurruga kauplemine on olulise tähtsusega. Turu-uuring kinnitas, et vasemurru töötlemine on üks võimalus vasemurru kasumlikuks müügiks. Seepärast järeldab komisjon, et nõudluse seisukohast on vasemurru töötlemine asendatav vasemurru müümisega rafineerijatele ja vasemurruga kauplejatele. |
| --- | --- |

18.

Turu-uuringu käigus selgus, et mitte ainult vasesulami tootjad, vaid kõik EMPs või väljaspool EMPd tegutsevad vase rafineerijad kasutavad tootmissisendina vasemurdu. Vasemurruga kauplemine on olulise tähtsusega. Turu-uuring kinnitas, et vasemurru töötlemine on üks võimalus vasemurru kasumlikuks müügiks. Seepärast järeldab komisjon, et nõudluse seisukohast on vasemurru töötlemine asendatav vasemurru müümisega rafineerijatele ja vasemurruga kauplejatele.

Geograafilise turu määratlus

| 19. | Turu-uuring kinnitas, et vasemurru pakkujad ja sellega kauplejad pakuvad vasemurdu üle kogu maailma ja et paljud ostjad EMPs ostavad vasemurdu ka väljaspool EMPd asuvatest allikatest. |
| --- | --- |

19.

Turu-uuring kinnitas, et vasemurru pakkujad ja sellega kauplejad pakuvad vasemurdu üle kogu maailma ja et paljud ostjad EMPs ostavad vasemurdu ka väljaspool EMPd asuvatest allikatest.

3.   Vaskkatoodid

Kaubaturu määratlus

| 20. | Kuna kõnealune tehing ei tekita konkurentsiprobleeme katoodide kaubaturul, jääb kooskõlas komisjoni varasemate otsustega lahtiseks vastus küsimusele, kas Londoni metallibörsil noteeritud ja noteerimata katoodid moodustavad ühtse kaubaturu või tuleks neid vaadelda eraldi. |
| --- | --- |

20.

Kuna kõnealune tehing ei tekita konkurentsiprobleeme katoodide kaubaturul, jääb kooskõlas komisjoni varasemate otsustega lahtiseks vastus küsimusele, kas Londoni metallibörsil noteeritud ja noteerimata katoodid moodustavad ühtse kaubaturu või tuleks neid vaadelda eraldi.

Geograafilise turu määratlus

| 21. | Seoses geograafilise turu määratlusega leidis kinnitust, et käesolevat tehingut käsitlevas komisjoni turu-uuringus osalejad kauplevad vaskkatoodidega üleilmselt, mis on kooskõlas komisjoni varasemate otsustega. |
| --- | --- |

21.

Seoses geograafilise turu määratlusega leidis kinnitust, et käesolevat tehingut käsitlevas komisjoni turu-uuringus osalejad kauplevad vaskkatoodidega üleilmselt, mis on kooskõlas komisjoni varasemate otsustega.

4.   Vaskvardad

Kaubaturu määratlus

| 22. | Vaskvarraste tootmisel on võimalik valida kahe tootmisprotsessi vahel: i) pidevvalu ja valtsimine või ii) otsevalu. Kuigi vaskvardaid toodetakse erineva diameetriga, mis jääb vahemikku 8–25 mm, on 95 % Euroopas valmistatavate vaskvarraste diameeter 8 mm, mille puhul on tegemist standardtootega. |
| --- | --- |

22.

Vaskvarraste tootmisel on võimalik valida kahe tootmisprotsessi vahel: i) pidevvalu ja valtsimine või ii) otsevalu. Kuigi vaskvardaid toodetakse erineva diameetriga, mis jääb vahemikku 8–25 mm, on 95 % Euroopas valmistatavate vaskvarraste diameeter 8 mm, mille puhul on tegemist standardtootega.

| 23. | Teatise esitaja leiab, et vaskvarraste tootmise ja pakkumise turg on ühtne asjaomane kaubaturg ning et kahe tootmisprotsessi ega vaskvarraste diameetrite vahel ei tule vahet teha. See on kooskõlas komisjoni varasemate otsustega. |
| --- | --- |

23.

Teatise esitaja leiab, et vaskvarraste tootmise ja pakkumise turg on ühtne asjaomane kaubaturg ning et kahe tootmisprotsessi ega vaskvarraste diameetrite vahel ei tule vahet teha. See on kooskõlas komisjoni varasemate otsustega.

| 24. | Turu-uuring näitab, et i) pidevvalu ja valtsimise või ii) otsevalu teel toodetud vaskvarraste asendatavus on nõudluse seisukohast eelkõige ühepoolne. |
| --- | --- |

24.

Turu-uuring näitab, et i) pidevvalu ja valtsimise või ii) otsevalu teel toodetud vaskvarraste asendatavus on nõudluse seisukohast eelkõige ühepoolne.

| 25. | Turu võimalikul edasisel jaotamisel alamturgudeks näiteks vaskvarraste diameetri kaupa, mis on vahemikus 8–25 mm, näitas turu-uuring, et erineva diameetriga vaskvardaid kasutatakse erinevates rakendustes ning et enamik tarbijaid ostab mitme erineva diameetriga vaskvardaid. Turu-uuring kinnitas, et vaskvarraste pakkumise puhul on asendatavus suur. |
| --- | --- |

25.

Turu võimalikul edasisel jaotamisel alamturgudeks näiteks vaskvarraste diameetri kaupa, mis on vahemikus 8–25 mm, näitas turu-uuring, et erineva diameetriga vaskvardaid kasutatakse erinevates rakendustes ning et enamik tarbijaid ostab mitme erineva diameetriga vaskvardaid. Turu-uuring kinnitas, et vaskvarraste pakkumise puhul on asendatavus suur.

Geograafilise turu määratlus

| 26. | Kooskõlas komisjoni varasemate otsustega ja võttes arvesse vaskvarraste pakkujate suurt hajutatust Euroopas, on turu-uuring näidanud, et tootmispaikade ümber asub kattuvaid geograafilisi alasid, mis vastastikku mõjutavad pakkujate konkurentsiolukorda. Seepärast tuleks geograafilise turuna määratleda kogu EMP turg. |
| --- | --- |

26.

Kooskõlas komisjoni varasemate otsustega ja võttes arvesse vaskvarraste pakkujate suurt hajutatust Euroopas, on turu-uuring näidanud, et tootmispaikade ümber asub kattuvaid geograafilisi alasid, mis vastastikku mõjutavad pakkujate konkurentsiolukorda. Seepärast tuleks geograafilise turuna määratleda kogu EMP turg.

5.   Vasesulam

Kaubaturu määratlus

| 27. | Vasesulami moodustavad vasest kangid ja vasest plokid, mille puhul on kasutatud poolpidev- või pidevvalu tootmisprotsessi. Sõltuvalt vase ja erinevate lisandite sisaldusest teeb teatise esitaja vahet eri kvaliteediga vasesulamite vahel, näiteks hapnikuvaba vask (OF-Cu), eri-elektrolüütvask (SE-Cu), elektrolüütvask (E-Cu) ja fosforit sisaldav vask (Ph-Cu). |
| --- | --- |

27.

Vasesulami moodustavad vasest kangid ja vasest plokid, mille puhul on kasutatud poolpidev- või pidevvalu tootmisprotsessi. Sõltuvalt vase ja erinevate lisandite sisaldusest teeb teatise esitaja vahet eri kvaliteediga vasesulamite vahel, näiteks hapnikuvaba vask (OF-Cu), eri-elektrolüütvask (SE-Cu), elektrolüütvask (E-Cu) ja fosforit sisaldav vask (Ph-Cu).

| 28. | Seoses nõudluse seisukohast võimaliku asendatavusega näitas turu-uuring vasest kangide ja plokkide puhul seda, et vasest kangid ja plokid ei ole omavahel asendatavad kaubad ning moodustavad seepärast eraldi kaubaturud. |
| --- | --- |

28.

Seoses nõudluse seisukohast võimaliku asendatavusega näitas turu-uuring vasest kangide ja plokkide puhul seda, et vasest kangid ja plokid ei ole omavahel asendatavad kaubad ning moodustavad seepärast eraldi kaubaturud.

| 29. | Seoses pakkumise seisukohast võimaliku asendatavusega märkis teatise esitaja, et vasesulami pakkujatel on lühikese aja jooksul ja oluliste investeeringuteta võimalik vasest kangide tootmine ümber korraldada vasest plokkide tootmiseks ja vastupidi. Sama on väidetud ka vasesulami tootmise ümberkorraldamise kohta eri kvaliteediklasside vahel. |
| --- | --- |

29.

Seoses pakkumise seisukohast võimaliku asendatavusega märkis teatise esitaja, et vasesulami pakkujatel on lühikese aja jooksul ja oluliste investeeringuteta võimalik vasest kangide tootmine ümber korraldada vasest plokkide tootmiseks ja vastupidi. Sama on väidetud ka vasesulami tootmise ümberkorraldamise kohta eri kvaliteediklasside vahel.

| 30. | Kuigi iga vasetootja/vasetöötleja jaoks ei pruugi samal tootmisliinil olla lihtne üle minna vasest plokkide tootmiselt vasest kangide tootmisele, on turu-uuringu käigus leidnud kinnitust asjaolu, et pakkumise asendatavuse seisukohast on vasest kangid ja plokid omavahel asendatavad. |
| --- | --- |

30.

Kuigi iga vasetootja/vasetöötleja jaoks ei pruugi samal tootmisliinil olla lihtne üle minna vasest plokkide tootmiselt vasest kangide tootmisele, on turu-uuringu käigus leidnud kinnitust asjaolu, et pakkumise asendatavuse seisukohast on vasest kangid ja plokid omavahel asendatavad.

| 31. | Eri kvaliteediga vase puhul selgus turu-uuringust, et eri kvaliteediga vaske on üldjuhul võimalik toota ühel ja samal tootmisliinil, kusjuures täiendavad lisakulud on olematud või väga väikesed. On märgitud, et pakkumise asendatavuse seisukohast ei ole erineva kvaliteediga vasesulami puhul tegemist eri kaubaturgudega, välja arvatud ainsa võimaliku erandina hapnikuvaba vasesulam. |
| --- | --- |

31.

Eri kvaliteediga vase puhul selgus turu-uuringust, et eri kvaliteediga vaske on üldjuhul võimalik toota ühel ja samal tootmisliinil, kusjuures täiendavad lisakulud on olematud või väga väikesed. On märgitud, et pakkumise asendatavuse seisukohast ei ole erineva kvaliteediga vasesulami puhul tegemist eri kaubaturgudega, välja arvatud ainsa võimaliku erandina hapnikuvaba vasesulam.

| 32. | Kuna aga Cumerio ei tooda hapnikuvaba vasesulamit, võib jätta vastamata sellele küsimusele, kas hapnikuvaba vasesulami puhul on tegemist eraldi kaubaturuga, sest see ei mõjuta tehingu konkurentsimõju hindamist. |
| --- | --- |

32.

Kuna aga Cumerio ei tooda hapnikuvaba vasesulamit, võib jätta vastamata sellele küsimusele, kas hapnikuvaba vasesulami puhul on tegemist eraldi kaubaturuga, sest see ei mõjuta tehingu konkurentsimõju hindamist.

Geograafilise turu määratlus

| 33. | Teatise esitaja väidab, et vasesulami asjaomane geograafiline turg hõlmab vähemalt kogu EMP turgu. Turu-uuringu käigus leidis kinnitust, et transpordikulud on suhtelised väikesed võrreldes vasesulami väärtusega. Lisaks leidis kinnitust asjaolu, et EMP-põhised vasesulami pakkujad müüvad vasesulamit kogu EMPs ja mõningal määral ka väljaspool EMPd, nimelt Aasias ja Põhja-Ameerikas. |
| --- | --- |

33.

Teatise esitaja väidab, et vasesulami asjaomane geograafiline turg hõlmab vähemalt kogu EMP turgu. Turu-uuringu käigus leidis kinnitust, et transpordikulud on suhtelised väikesed võrreldes vasesulami väärtusega. Lisaks leidis kinnitust asjaolu, et EMP-põhised vasesulami pakkujad müüvad vasesulamit kogu EMPs ja mõningal määral ka väljaspool EMPd, nimelt Aasias ja Põhja-Ameerikas.

6.   Vasesulami turule järgnevad turud

Kauba- ja geograafilise turu määratlus

| 34. | Vasesulamist valmistatakse edasitöötlemise käigus vasest pooltooteid. Turu-uuring kinnitas, et vasesulami turgudele järgnevatel turgudel on vasest toodetel erinevad kasutusalad, millest kõige olulisemad on elektrotehnika ja elektroonikatööstus, ehitustööstus, telekommunikatsioon, autotööstus ja masinaehitus. |
| --- | --- |

34.

Vasesulamist valmistatakse edasitöötlemise käigus vasest pooltooteid. Turu-uuring kinnitas, et vasesulami turgudele järgnevatel turgudel on vasest toodetel erinevad kasutusalad, millest kõige olulisemad on elektrotehnika ja elektroonikatööstus, ehitustööstus, telekommunikatsioon, autotööstus ja masinaehitus.

| 35. | Arvestades, et Cumerio ei tegutse vasesulami turule järgneval vasest pooltoodete turul, ei ole vaja hindamise jaoks täpselt määratleda piire mitmesuguste vasest pooltoodete vaheliste turgude vahel ega välja selgitada nende täpset geograafilist ulatust kas siis EMPs või kogu maailmas. |
| --- | --- |

35.

Arvestades, et Cumerio ei tegutse vasesulami turule järgneval vasest pooltoodete turul, ei ole vaja hindamise jaoks täpselt määratleda piire mitmesuguste vasest pooltoodete vaheliste turgude vahel ega välja selgitada nende täpset geograafilist ulatust kas siis EMPs või kogu maailmas.

B.   KONKURENTSIMÕJU HINDAMINE

1.   Ühepoolsed mõjud

Vasemurru turule avalduv kooskõlastamata mõju

| 36. | Turu-uuringu käigus avaldasid mõned kliendid muret selle üle, et tehinguga võib kaasneda ostja võimu tekkimine, mille käigus uus ettevõtja, kuuludes ise vasemurru kahanenud ostjaskonna hulka, võib püüda ära kasutada oma seisundit vasemurru hinna alandamiseks. |
| --- | --- |

36.

Turu-uuringu käigus avaldasid mõned kliendid muret selle üle, et tehinguga võib kaasneda ostja võimu tekkimine, mille käigus uus ettevõtja, kuuludes ise vasemurru kahanenud ostjaskonna hulka, võib püüda ära kasutada oma seisundit vasemurru hinna alandamiseks.

| 37. | Ettevõtjate koondumiste üle kontrolli kehtestamist käsitleva nõukogu määruse kohastes horisontaalsete koondumiste hindamissuunistes (horisontaalühinemiste suunised) on sätestatud, et ostja suurem võim, kui see on kindlaks tehtud, ei ole iseenesest piisav järeldamaks, et konkurentsi on oluliselt takistatud. |
| --- | --- |

37.

Ettevõtjate koondumiste üle kontrolli kehtestamist käsitleva nõukogu määruse kohastes horisontaalsete koondumiste hindamissuunistes (horisontaalühinemiste suunised) on sätestatud, et ostja suurem võim, kui see on kindlaks tehtud, ei ole iseenesest piisav järeldamaks, et konkurentsi on oluliselt takistatud.

| 38. | On väga ebatõenäoline, et tehing looks aluse ostja märkimisväärse võimu tekkeks. Uue ettevõtja puhul jääks vasemurru kogunõudlus vahemikku (10–15) %. Uuel ettevõtjal tuleb toime tulla paljude konkurentide konkurentsisurvega ja ta ei saavuta sellist seisundit, et käituda kõnealusel turul konkurentsivastaselt. |
| --- | --- |

38.

On väga ebatõenäoline, et tehing looks aluse ostja märkimisväärse võimu tekkeks. Uue ettevõtja puhul jääks vasemurru kogunõudlus vahemikku (10–15) %. Uuel ettevõtjal tuleb toime tulla paljude konkurentide konkurentsisurvega ja ta ei saavuta sellist seisundit, et käituda kõnealusel turul konkurentsivastaselt.

| 39. | Seda arvesse võttes võib järeldada, et kavandatava tehinguga ei kaasne ühepoolseid mõjusid, mis võiksid tõhusat konkurentsi vasemurru maailmaturul märkimisväärselt takistada. |
| --- | --- |

39.

Seda arvesse võttes võib järeldada, et kavandatava tehinguga ei kaasne ühepoolseid mõjusid, mis võiksid tõhusat konkurentsi vasemurru maailmaturul märkimisväärselt takistada.

Vaskvarraste turule avalduv kooskõlastamata mõju

| 40. | Pärast tehingut saaks uuest ettevõtjast suurim vaskvarraste pakkuja EMPs. Kui (80–90) % toodangust müüakse kolmandatele isikutele, kasutaksid vaskvarraste pakkujad teise osa kogusest ettevõttesiseselt traadi, kaablite ja profiilide tootmiseks. Vaskvarraste kaubaturul oleks uue ettevõtja turuosa ligikaudu (30–40) %. Vaskvarraste tootmise puhul, sealhulgas ettevõttesiseseks kasutuseks valmistatud toodang, oleks uue ettevõtja turuosa vahemikus (20–30) %. |
| --- | --- |

40.

Pärast tehingut saaks uuest ettevõtjast suurim vaskvarraste pakkuja EMPs. Kui (80–90) % toodangust müüakse kolmandatele isikutele, kasutaksid vaskvarraste pakkujad teise osa kogusest ettevõttesiseselt traadi, kaablite ja profiilide tootmiseks. Vaskvarraste kaubaturul oleks uue ettevõtja turuosa ligikaudu (30–40) %. Vaskvarraste tootmise puhul, sealhulgas ettevõttesiseseks kasutuseks valmistatud toodang, oleks uue ettevõtja turuosa vahemikus (20–30) %.

| 41. | Kuigi mõned turu-uuringus osalejad, kes ostavad vaskvardaid, väljendasid muret selle üle, et ühinenud ettevõtja suurenenud turuosa tulemusena võivad hinnad kasvada ja valik väheneda, võib sellised mured kõrvale heita. Esiteks on uuel ettevõtjal palju mõjukaid konkurente, kes tegutsevad kogu EMPs. Teiseks ostab enamik kliente vaskvardaid kahelt kuni kolmelt eri pakkujalt, lisaks saavad nad alternatiivse võimalusena kasutada veel teisigi pakkujaid. Kolmandaks, enamikul vaskvarraste pakkujatel on vabu tootmisvõimsusi ja neil oleks kaubaturul võimalik müüki suurendada või oma kogutoodangut suurendada, kui vaskvarraste hind peaks tõusma. |
| --- | --- |

41.

Kuigi mõned turu-uuringus osalejad, kes ostavad vaskvardaid, väljendasid muret selle üle, et ühinenud ettevõtja suurenenud turuosa tulemusena võivad hinnad kasvada ja valik väheneda, võib sellised mured kõrvale heita. Esiteks on uuel ettevõtjal palju mõjukaid konkurente, kes tegutsevad kogu EMPs. Teiseks ostab enamik kliente vaskvardaid kahelt kuni kolmelt eri pakkujalt, lisaks saavad nad alternatiivse võimalusena kasutada veel teisigi pakkujaid. Kolmandaks, enamikul vaskvarraste pakkujatel on vabu tootmisvõimsusi ja neil oleks kaubaturul võimalik müüki suurendada või oma kogutoodangut suurendada, kui vaskvarraste hind peaks tõusma.

| 42. | Teiste tugevate konkurentide olemasolu, vaskvarraste tootmise ülevõimsus EMPs ja tootevaliku võimalik laiendamine konkurentide poolt piiravad ka edaspidi konkurentsivõimet ning uue ettevõtja võimalusi ja huvi pärast tehingut hindasid tõsta. |
| --- | --- |

42.

Teiste tugevate konkurentide olemasolu, vaskvarraste tootmise ülevõimsus EMPs ja tootevaliku võimalik laiendamine konkurentide poolt piiravad ka edaspidi konkurentsivõimet ning uue ettevõtja võimalusi ja huvi pärast tehingut hindasid tõsta.

Vasesulami turule avalduv kooskõlastamata mõju

| 43. | Vasesulami tarbimist EMPs iseloomustab ettevõttesisese tarbimise suur osakaal: vasesulami ettevõttesisene tarbimine on ligikaudu viis korda suurem kui kaubamüügi osakaal. |
| --- | --- |

43.

Vasesulami tarbimist EMPs iseloomustab ettevõttesisese tarbimise suur osakaal: vasesulami ettevõttesisene tarbimine on ligikaudu viis korda suurem kui kaubamüügi osakaal.

| 44. | Kaubaturul on osapooled peamised vasesulami pakkujad EMPs. Osapoolte ühendatud turuosa EMP vasesulami kaubaturul on ligikaudu (50–60) %. Vasesulami turul, välja arvatud hapnikuvaba vasesulam, on osapoolte ühendatud turuosa EMPs ligikaudu (50–60) %. Peamine konkurent on ettevõtjale A-TEC kuuluv Montanwerke Brixlegg, kelle turuosa on ligikaudu (20–30) %. |
| --- | --- |

44.

Kaubaturul on osapooled peamised vasesulami pakkujad EMPs. Osapoolte ühendatud turuosa EMP vasesulami kaubaturul on ligikaudu (50–60) %. Vasesulami turul, välja arvatud hapnikuvaba vasesulam, on osapoolte ühendatud turuosa EMPs ligikaudu (50–60) %. Peamine konkurent on ettevõtjale A-TEC kuuluv Montanwerke Brixlegg, kelle turuosa on ligikaudu (20–30) %.

| 45. | Turu-uuringu käigus selgus, et vasesulami tootmist ja kasutamist nii ettevõttesisesel kui ka turul kauplemise eesmärgil mõjutavad vasesulami tootmise eelnevate ja järgnevate turgude arengusuundumused. |
| --- | --- |

45.

Turu-uuringu käigus selgus, et vasesulami tootmist ja kasutamist nii ettevõttesisesel kui ka turul kauplemise eesmärgil mõjutavad vasesulami tootmise eelnevate ja järgnevate turgude arengusuundumused.

| 46. | Esiteks mõjutab vasetööstuse kogu väärtusahelat vase hind, mis moodustab vasesulami väärtusest (ettevõttesisene tarbimine) või vasesulami müügihinnast (kaubaturult ostmine) ligikaudu 95 %. Vasesulami väärtusest või hinnast moodustab vasesulami tootjate lisatav hind üksnes alla 5 % (nn töötlemistasu). |
| --- | --- |

46.

Esiteks mõjutab vasetööstuse kogu väärtusahelat vase hind, mis moodustab vasesulami väärtusest (ettevõttesisene tarbimine) või vasesulami müügihinnast (kaubaturult ostmine) ligikaudu 95 %. Vasesulami väärtusest või hinnast moodustab vasesulami tootjate lisatav hind üksnes alla 5 % (nn töötlemistasu).

| 47. | Teiseks, konkurentsidünaamikat mõjutavad tugevasti erinevate osalejate vertikaalse integreerumise aste ja/või nende paiknemine väärtusahelas. Kuna teatise esitaja peamistel vasesulami kaubaturu klientidel on samaaegselt ka olulise tähtsusega ettevõttesisene tootmine, piirab see nende sõltuvust teatise esitajast. Vasesulamit ettevõttesisesel eesmärgil tootvad teised olulised tootjad kasutavad oma vasesulami kogutoodangu vasest pooltoodete valmistamiseks. |
| --- | --- |

47.

Teiseks, konkurentsidünaamikat mõjutavad tugevasti erinevate osalejate vertikaalse integreerumise aste ja/või nende paiknemine väärtusahelas. Kuna teatise esitaja peamistel vasesulami kaubaturu klientidel on samaaegselt ka olulise tähtsusega ettevõttesisene tootmine, piirab see nende sõltuvust teatise esitajast. Vasesulamit ettevõttesisesel eesmärgil tootvad teised olulised tootjad kasutavad oma vasesulami kogutoodangu vasest pooltoodete valmistamiseks.

| 48. | Komisjon on uurinud, millisel määral oleks hinnatõus EMP vasesulami kaubaturul püsiv. Turu-uuring kinnitas, et vasesulami tootmises suurte vabade tootmisvõimsuste olemasolu piirab ka edaspidi uue ettevõtja konkurentsivõimet ja takistab tal vasesulami hinda tõsta. |
| --- | --- |

48.

Komisjon on uurinud, millisel määral oleks hinnatõus EMP vasesulami kaubaturul püsiv. Turu-uuring kinnitas, et vasesulami tootmises suurte vabade tootmisvõimsuste olemasolu piirab ka edaspidi uue ettevõtja konkurentsivõimet ja takistab tal vasesulami hinda tõsta.

| 49. | Lisaks esineb võimalus, et kui vasesulami hinnad peaksid kaubaturul tõusma, integreeruvad vasesulami integreerimata kasutajad eelnevatele turgudele ja alustavad tegevust vasesulami tootjana. |
| --- | --- |

49.

Lisaks esineb võimalus, et kui vasesulami hinnad peaksid kaubaturul tõusma, integreeruvad vasesulami integreerimata kasutajad eelnevatele turgudele ja alustavad tegevust vasesulami tootjana.

| 50. | Lisaks leidis turu-uuringu käigus kinnitust asjaolu, et vasest pooltoodete tootmise turule järgnevad turud avaldavad konkurentsisurvet vasesulami tootmise eelnevatele turgudele. See on eelkõige tingitud järgmistest asjaoludest: esiteks, vasest pooltoodete tootmise järgnevatel turgudel on rohkem müüjaid (kaubaturul osalejad) kui vasesulami tootmise eelnevatel turgudel; teiseks, integreeritud müüjatel on ülevõimsusi, mida oleks ka uuel ettevõtjal; kolmandaks, vasest pooltoodete tootmise järgnevatel turgudel tuleb müüjatel konkureerida ka muude kui vasest toodetega; ja neljandaks, väljaspool Euroopat asuvate ettevõtjate pakutav tugev konkurents elektri- ja elektroonikaseadmetes kasutatavate vasest pooltoodete turul. |
| --- | --- |

50.

Lisaks leidis turu-uuringu käigus kinnitust asjaolu, et vasest pooltoodete tootmise turule järgnevad turud avaldavad konkurentsisurvet vasesulami tootmise eelnevatele turgudele. See on eelkõige tingitud järgmistest asjaoludest: esiteks, vasest pooltoodete tootmise järgnevatel turgudel on rohkem müüjaid (kaubaturul osalejad) kui vasesulami tootmise eelnevatel turgudel; teiseks, integreeritud müüjatel on ülevõimsusi, mida oleks ka uuel ettevõtjal; kolmandaks, vasest pooltoodete tootmise järgnevatel turgudel tuleb müüjatel konkureerida ka muude kui vasest toodetega; ja neljandaks, väljaspool Euroopat asuvate ettevõtjate pakutav tugev konkurents elektri- ja elektroonikaseadmetes kasutatavate vasest pooltoodete turul.

| 51. | Võttes arvesse vasesulami turu omadusi, selle struktuuri ning ülevõimsusest ja vasest pooltoodete tootmise järgnevatel turgudel konkurentsisurvest tingitud piiranguid, on jõutud järeldusele, et tehing ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi EMP vasesulami turul. |
| --- | --- |

51.

Võttes arvesse vasesulami turu omadusi, selle struktuuri ning ülevõimsusest ja vasest pooltoodete tootmise järgnevatel turgudel konkurentsisurvest tingitud piiranguid, on jõutud järeldusele, et tehing ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi EMP vasesulami turul.

2.   Vertikaalne mõju

| 52. | Komisjoni on teavitatud sellest, et uuel ettevõtjal oleks oma turuseisundi tõttu võimalusi ja huvi kasutada vasest pooltoodete turul ressurssidele juurdepääsu sulgemise strateegiat. See osutab uue ettevõtja vasest pooltoodete tootmise järgnevatel turgudel tegutsevate tütarettevõtjate (s.t Schwermetall ja Prymetall) võimalikule eeliskohtlemisele. |
| --- | --- |

52.

Komisjoni on teavitatud sellest, et uuel ettevõtjal oleks oma turuseisundi tõttu võimalusi ja huvi kasutada vasest pooltoodete turul ressurssidele juurdepääsu sulgemise strateegiat. See osutab uue ettevõtja vasest pooltoodete tootmise järgnevatel turgudel tegutsevate tütarettevõtjate (s.t Schwermetall ja Prymetall) võimalikule eeliskohtlemisele.

| 53. | Nagu on sätestatud suunistes mittehorisontaalsete ühinemiste kohta, „kahjustavad mittehorisontaalsed ühinemised tõhusat konkurentsi vaid siis, kui ühinemisel tekkinud ettevõtjal tekib oluline turuvõim (ei pea tingimata olema domineeriv seisund) vähemalt ühel asjaomasel turul”. |
| --- | --- |

53.

Nagu on sätestatud suunistes mittehorisontaalsete ühinemiste kohta, „kahjustavad mittehorisontaalsed ühinemised tõhusat konkurentsi vaid siis, kui ühinemisel tekkinud ettevõtjal tekib oluline turuvõim (ei pea tingimata olema domineeriv seisund) vähemalt ühel asjaomasel turul”.

| 54. | Nagu eespool osutatud, jääks uue ettevõtja seisund EMP vasesulami kaubaturul nii vasesulamit ettevõttesiseseks kasutuseks valmistavate tootjate kui ka nende vasesulami ostjate konkurentsisurve alla, kes võivad integreeruda eelnevatele turgudele. Seega, vasest pooltoodete tootmise järgnevatel turgudel ei ole uuel ettevõtjal võimalik edukalt rakendada ressurssidele juurdepääsu sulgemise strateegiat. |
| --- | --- |

54.

Nagu eespool osutatud, jääks uue ettevõtja seisund EMP vasesulami kaubaturul nii vasesulamit ettevõttesiseseks kasutuseks valmistavate tootjate kui ka nende vasesulami ostjate konkurentsisurve alla, kes võivad integreeruda eelnevatele turgudele. Seega, vasest pooltoodete tootmise järgnevatel turgudel ei ole uuel ettevõtjal võimalik edukalt rakendada ressurssidele juurdepääsu sulgemise strateegiat.

| 55. | Isegi kui uus ettevõtja otsustaks sellist strateegiat rakendada ja mõnel vasesulami ostjal esineks seepärast ajutisi raskusi talle olulise tootmissisendina kasutatava vasesulami hankimisel, on vasest pooltoodete turud vähemalt EMPs konkurentsivõimelised, nagu on selgitatud eespool. Seepärast on võimalik kõrvale heita kõik kahtlused tarbija heaolu vähenemise kohta. |
| --- | --- |

55.

Isegi kui uus ettevõtja otsustaks sellist strateegiat rakendada ja mõnel vasesulami ostjal esineks seepärast ajutisi raskusi talle olulise tootmissisendina kasutatava vasesulami hankimisel, on vasest pooltoodete turud vähemalt EMPs konkurentsivõimelised, nagu on selgitatud eespool. Seepärast on võimalik kõrvale heita kõik kahtlused tarbija heaolu vähenemise kohta.

| 56. | Järelikult ei takista tehing märkimisväärselt tõhusat konkurentsi EMP vasest pooltoodete turgudel. |
| --- | --- |

56.

Järelikult ei takista tehing märkimisväärselt tõhusat konkurentsi EMP vasest pooltoodete turgudel.

3.   Kooskõlastatud mõju

| 57. | Komisjon on täiendavalt uurinud, kas ettevõtja A-TEC, kes on osapoolte peamine konkurent EMP vasesulami turul ja kes on ühtlasi oluline vähemusaktsionär nii ettevõtjates NA kui ka Cumerio, suurendaks nimetatud turul kooskõlastatud mõju. Uue ettevõtja ja ettevõtja A-TEC tütarettevõtja Brixlegg ühendatud turuosa oleks EMP vasesulami kaubaturul vahemikus (70–80) %. Arvestamata hapnikuvaba vasesulamit, jääks uue ettevõtja ja ettevõtja Brixlegg ühendatud turuosa vahemikku (70–80) %. |
| --- | --- |

57.

Komisjon on täiendavalt uurinud, kas ettevõtja A-TEC, kes on osapoolte peamine konkurent EMP vasesulami turul ja kes on ühtlasi oluline vähemusaktsionär nii ettevõtjates NA kui ka Cumerio, suurendaks nimetatud turul kooskõlastatud mõju. Uue ettevõtja ja ettevõtja A-TEC tütarettevõtja Brixlegg ühendatud turuosa oleks EMP vasesulami kaubaturul vahemikus (70–80) %. Arvestamata hapnikuvaba vasesulamit, jääks uue ettevõtja ja ettevõtja Brixlegg ühendatud turuosa vahemikku (70–80) %.

| 58. | Komisjonil ei ole praegu teavet selle kohta, et ettevõtja A-TEC ja uus ettevõtja kavatseksid oma käitumist vasesulami turul kooskõlastada. |
| --- | --- |

58.

Komisjonil ei ole praegu teavet selle kohta, et ettevõtja A-TEC ja uus ettevõtja kavatseksid oma käitumist vasesulami turul kooskõlastada.

| 59. | Et kooskõlastamist saaks lugeda püsivaks, peab olema täidetud kolm Airtoursi otsuses sätestatud tingimust, mis on ka integreeritud horisontaalühinemiste suunistesse. |
| --- | --- |

59.

Et kooskõlastamist saaks lugeda püsivaks, peab olema täidetud kolm Airtoursi otsuses sätestatud tingimust, mis on ka integreeritud horisontaalühinemiste suunistesse.

| 60. | Üksnes õigeaegse ja piisava survevahendi mõjuv oht hoiab ettevõtjaid kooskõlastamise tingimustest kõrvale kaldumast. Selleks on üldjuhul vaja turgude piisavat läbipaistvust, et tegevust kooskõlastavad ettevõtjad saaksid piisavalt jälgida seda, kas ettevõtjad kalduvad tingimustest kõrvale. Turu-uuringu tulemused kõnealuse turu hinnatingimuste läbipaistvuse kohta on erinevad. Kui uus ettevõtja ja A-TEC püüaksid oma konkurentsikäitumist kooskõlastada, ei saaks tõepoolest täielikult välistada seda, et ettevõtja A-TEC vähemusaktsionäri seisund annaks talle juurdepääsu ettevõtjat NA käsitlevale teabele, mida ta muidu ei saaks, kui selline aktsionärisuhe puuduks. |
| --- | --- |

60.

Üksnes õigeaegse ja piisava survevahendi mõjuv oht hoiab ettevõtjaid kooskõlastamise tingimustest kõrvale kaldumast. Selleks on üldjuhul vaja turgude piisavat läbipaistvust, et tegevust kooskõlastavad ettevõtjad saaksid piisavalt jälgida seda, kas ettevõtjad kalduvad tingimustest kõrvale. Turu-uuringu tulemused kõnealuse turu hinnatingimuste läbipaistvuse kohta on erinevad. Kui uus ettevõtja ja A-TEC püüaksid oma konkurentsikäitumist kooskõlastada, ei saaks tõepoolest täielikult välistada seda, et ettevõtja A-TEC vähemusaktsionäri seisund annaks talle juurdepääsu ettevõtjat NA käsitlevale teabele, mida ta muidu ei saaks, kui selline aktsionärisuhe puuduks.

| 61. | Teiseks ei ole kooskõlastamine püsiv, kui tingimustest kõrvalekaldumise tagajärjed ei ole piisavalt tõsised, veenmaks kooskõlastavaid ettevõtjaid selles, et nende huvides on kooskõlastamise tingimustest kinni pidada. Kui uue ettevõtja ja ettevõtja A-TEC vahelise võimaliku kooskõlastamise puhul tuvastatakse kõrvalekaldeid, näivad nende suutlikkus ja survevahendid üsna erinevad, arvestades nende erinevaid võimsusi ja turuseisundit. Arvestades asjaolu, et uuel ettevõtjal on rohkem vabu töövõimsusi ja ettevõtjaga A-TEC võrreldes enam kui kolm korda suurem turuosa, on uuel ettevõtjal kindlasti rohkem võimalusi surve avaldamiseks kui ettevõtjal A-TEC. Samas võib vähemusosalus ettevõtjale A-TEC anda võimaluse kasutada oma osalust surve avaldamiseks, kasutades selleks kas teavet, mida tal tavakonkurendina ei oleks, või olles enamusaktsionärina uue ettevõtja äripoliitika vastu. Sellisel juhul ei saa välistada, et A-TEC ja uus ettevõtja võivad üksteist pidada võimeliseks reageerima võimalikust kokkuleppest tehtavatele kõrvalekalletele. |
| --- | --- |

61.

Teiseks ei ole kooskõlastamine püsiv, kui tingimustest kõrvalekaldumise tagajärjed ei ole piisavalt tõsised, veenmaks kooskõlastavaid ettevõtjaid selles, et nende huvides on kooskõlastamise tingimustest kinni pidada. Kui uue ettevõtja ja ettevõtja A-TEC vahelise võimaliku kooskõlastamise puhul tuvastatakse kõrvalekaldeid, näivad nende suutlikkus ja survevahendid üsna erinevad, arvestades nende erinevaid võimsusi ja turuseisundit. Arvestades asjaolu, et uuel ettevõtjal on rohkem vabu töövõimsusi ja ettevõtjaga A-TEC võrreldes enam kui kolm korda suurem turuosa, on uuel ettevõtjal kindlasti rohkem võimalusi surve avaldamiseks kui ettevõtjal A-TEC. Samas võib vähemusosalus ettevõtjale A-TEC anda võimaluse kasutada oma osalust surve avaldamiseks, kasutades selleks kas teavet, mida tal tavakonkurendina ei oleks, või olles enamusaktsionärina uue ettevõtja äripoliitika vastu. Sellisel juhul ei saa välistada, et A-TEC ja uus ettevõtja võivad üksteist pidada võimeliseks reageerima võimalikust kokkuleppest tehtavatele kõrvalekalletele.

| 62. | Kolmandaks, et kooskõlastamine oleks edukas, ei tohi mittekooskõlastavate ettevõtjate ja võimalike konkurentide ning klientide tegevus kooskõlastamise eeldatavaid tulemusi kahjustada. Näiteks, kui kooskõlastamise eesmärk on vähendada vasesulami turu üldist tootmisvõimsust, kahjustab see tarbijaid üksnes juhul, kui mittekooskõlastavad äriühingud ei suuda või neil ei ole huvi sellisele langusele vastata, suurendades oma tootmisvõimsust piisavalt, et takistada tootmisvõimsuse netolangust või vähemalt muuta kooskõlastatud tootmismahu langus mittetulusaks. |
| --- | --- |

62.

Kolmandaks, et kooskõlastamine oleks edukas, ei tohi mittekooskõlastavate ettevõtjate ja võimalike konkurentide ning klientide tegevus kooskõlastamise eeldatavaid tulemusi kahjustada. Näiteks, kui kooskõlastamise eesmärk on vähendada vasesulami turu üldist tootmisvõimsust, kahjustab see tarbijaid üksnes juhul, kui mittekooskõlastavad äriühingud ei suuda või neil ei ole huvi sellisele langusele vastata, suurendades oma tootmisvõimsust piisavalt, et takistada tootmisvõimsuse netolangust või vähemalt muuta kooskõlastatud tootmismahu langus mittetulusaks.

| 63. | Isegi kui uus ettevõtja koos ettevõtjaga A-TEC suudaks rakendada kooskõlastamisstrateegiat, mida konkurendid täielikult ei ohustaks, hoiaksid vasest toodete järgnevatel turgudel esinevad konkurentsitingimused ära selle, et sellistel katsetel oleks järgnevatel turgudel konkurentsivastane mõju, tõstes tarbijate jaoks vasest toodete hindasid. |
| --- | --- |

63.

Isegi kui uus ettevõtja koos ettevõtjaga A-TEC suudaks rakendada kooskõlastamisstrateegiat, mida konkurendid täielikult ei ohustaks, hoiaksid vasest toodete järgnevatel turgudel esinevad konkurentsitingimused ära selle, et sellistel katsetel oleks järgnevatel turgudel konkurentsivastane mõju, tõstes tarbijate jaoks vasest toodete hindasid.

| 64. | Seega võib järeldada, et kavandatava tehinguga ei kaasne kooskõlastatud mõjusid, mis kahjustaksid märkimisväärselt tõhusat konkurentsi EMP vasesulami turul. |
| --- | --- |

64.

Seega võib järeldada, et kavandatava tehinguga ei kaasne kooskõlastatud mõjusid, mis kahjustaksid märkimisväärselt tõhusat konkurentsi EMP vasesulami turul.

III.   KOKKUVÕTE

| 65. | Seepärast on jõutud järeldusele, et kavandatav koondumine ei kahjusta märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas. |
| --- | --- |

65.

Seepärast on jõutud järeldusele, et kavandatav koondumine ei kahjusta märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas.

| 66. | Sellest tulenevalt tuleb koondumine kuulutada kokkusobivaks ühisturuga ja EMP lepinguga vastavalt EÜ ühinemismääruse artikli 2 lõikele 2 ja artikli 8 lõikele 1 ning EMP lepingu artiklile 57. |
| --- | --- |

66.

Sellest tulenevalt tuleb koondumine kuulutada kokkusobivaks ühisturuga ja EMP lepinguga vastavalt EÜ ühinemismääruse artikli 2 lõikele 2 ja artikli 8 lõikele 1 ning EMP lepingu artiklile 57.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 25.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/13

---

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

(2008/C 161/09)

Abi number: XA 120/08

Liikmesriik: Hispaania

Piirkond: Castilla y León

Abikava nimetus: Ayudas a los agricultores profesionales, a las explotaciones asociativas prioritarias, y a las cooperativas agrarias para la adquisición de maquinaria y equipos destinados a la prestación de servicios a terceros en la actividad agraria; Ayudas a las inversiones colectivas

Õiguslik alus: Orden de la Consejería de Agricultura y Ganadería, por la que se establecen las bases reguladoras de la concesión de las subvenciones destinadas a la mejora de las estructuras de producción y modernización de las explotaciones agrarias.

Orden de la Consejería de Agricultura y Ganadería, por la que se convocan ayudas, cofinanciadas por el Fondo Europeo Agrícola de Desarrollo Rural (FEADER), para la mejora de las estructuras de producción de las explotaciones agrarias en aplicación del Reglamento (CE) no 1698/2005 del Consejo y ayudas financiadas por la Comunidad Autónoma de Castilla y León, para la realización de otras inversiones en las explotaciones agrarias.

Käesoleval vormil esitatud teave hõlmab üksnes III peatükiga ettenähtud abi

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: III peatüki kohase kahe abikavaga 2008. aastaks ette nähtud abisumma on 4 500 000 EUR

Abi suurim osatähtsus: Määruse III peatüki kohase kahe abikavaga hõlmatud abi suurim osatähtsus on järgmine:

Mõisteid „põllumajandusettevõte”, „eelistatud” ja „elukutseline põllumajandustootja” kasutatakse põllumajandusettevõtete moderniseerimist käsitleva 4. juuli 1995. aasta õigusakti nr 19/1995 ning maapiirkondade jätkusuutlikku arengut käsitleva 13. detsembri 2007. aasta õigusakti nr 45/2007 tähenduses ning nende muutmise korral vastavad kõnealused määratlused riigi või autonoomse piirkonna uutes õigusaktides sätestatule;

Ühisinvesteeringutes osalevatele kõigile abisaajatele antava heakskiidetud investeeringute kogusumma ülemmäär on järgmine:

| a) | 300 000 EUR heakskiidetud investeeringu kohta; |
| --- | --- |

a)

300 000 EUR heakskiidetud investeeringu kohta;

| b) | 1 500 EUR parandatud või täiustatud karjamaa või mägikarjamaa hektari kohta; |
| --- | --- |

b)

1 500 EUR parandatud või täiustatud karjamaa või mägikarjamaa hektari kohta;

| c) | 15 000 EUR niisutatud või parema niisutusega hektari kohta |
| --- | --- |

c)

15 000 EUR niisutatud või parema niisutusega hektari kohta

Rakendamise kuupäev: Abikava hakatakse rakendama alates 2008. aastast

Abikava või üksikabi kestus: Abikava kehtib kuni 31.12.2013

Abi eesmärk: Üldeesmärk: Parandada ja mitmekesistada maapiirkondade majanduse struktuuri selliste meetmete abil, mille eesmärk on investeerida Castilla y Leóni põllumajandusettevõtetesse, et vähendada tootmiskulusid.

Meetme aluseks on määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 4: „Investeeringud põllumajandusettevõtetesse”.

Abikõlblikud investeeringud:

Abi on ette nähtud:

investeerimiseks masinatesse ja uutesse seadmetesse, v.a traktorite ja muude sõidukite ostmiseks;

vähem soodsates piirkondades hõlmavad abikõlblikud investeeringud järgmist:

| — | kuivsööda tootmine, sh kuivsööda ladustamine, säilitamine ja turustamine; |
| --- | --- |

—

kuivsööda tootmine, sh kuivsööda ladustamine, säilitamine ja turustamine;

| — | ühiselt kasutatavate karjamaade parandamine ja täiustamine; |
| --- | --- |

—

ühiselt kasutatavate karjamaade parandamine ja täiustamine;

| — | kuivsööda väikesemahuliseks tootmiseks vajalikud keskkonnasõbralikud veevarustuse meetmed, mis hõlmavad väikesemahulisi niisutustöid ning rändkarjatamisel kasutatavate varjualuste ehitamist ja parandamist, kui see on majanduslikult õigustatud; |
| --- | --- |

—

kuivsööda väikesemahuliseks tootmiseks vajalikud keskkonnasõbralikud veevarustuse meetmed, mis hõlmavad väikesemahulisi niisutustöid ning rändkarjatamisel kasutatavate varjualuste ehitamist ja parandamist, kui see on majanduslikult õigustatud;

mägipiirkondades hõlmavad abikõlblikud investeeringud järgmist:

| — | veevõtukohtade ehitamine, sh valgala ja sellega seotud tööd; |
| --- | --- |

—

veevõtukohtade ehitamine, sh valgala ja sellega seotud tööd;

| — | karja- või mägikarjamaade juurdepääsuteede ehitamine või parandamine, olenemata nende kasutamise korrast; |
| --- | --- |

—

karja- või mägikarjamaade juurdepääsuteede ehitamine või parandamine, olenemata nende kasutamise korrast;

| — | lautade ehitamine ja täiustamine ning vastavate seadmete ja teenustega seotud kulud, sh rändkarjadega seotud kulud |
| --- | --- |

—

lautade ehitamine ja täiustamine ning vastavate seadmete ja teenustega seotud kulud, sh rändkarjadega seotud kulud

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress: Abi andev asutus on Dirección General de Industrialización y Modernización Agraria de la Consejería de Agricultura y Ganadería ning abi haldab Castilla y Leóni valitsus.

C/ Rigoberto Cortejoso, 14

E-47014 Valladolid

Veebileht: Abikava täistekst on esitatud Castilla y Leóni valitsuse kodulehel:

http://www.jcyl.es/AyudaEstado20072013

Otselingid: http://www.jcyl.es/jcyl/ayudasestado/basesReguladoraSubvMejoraEstructurasAgrarias.doc

http://www.jcyl.es/jcyl/ayudasestado/ConvocatoriaAyudAgricProfesionExplotAsociativasCoopAgraInversColectiva.doc

Muu teave: Abi hallatakse vastavalt asjaomasele määrusele ning see peab olema kooskõlas määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikliga 19, milles käsitletakse abi kumuleerumist

Abi number: XA 122/08

Liikmesriik: Madalmaad

Piirkond: —

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Regeling LNV-subsidies

Õiguslik alus: Artikel 2:68 van de Regeling LNV-subsidies, artikel 71a van het Openstellingsbesluit LNV-subsidies 2008

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: 5 625 000 EUR

Abi suurim osatähtsus: 70 %

Rakendamise kuupäev:

Abikava või üksikabi kestus: Abi taotletakse ajavahemikul 1.–30. mai 2008 (k.a). Viimane makse tehakse hiljemalt 31. detsembril 2008

Abi eesmärk: Vastavalt määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 11 lõikele 1 võib põllumajandustootjatele abi anda loodusõnnetustega võrreldavatest ebasoodsatest ilmastikutingimustest tulenevate kahjude hüvitamiseks. Abikava „Regeling LNV-subsidies” muudatuse kaudu kavatsevad Hollandi ametiasutused väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele teha ühekordse makse hüvituseks kahjude eest, mida nad on kandnud 2005. aasta erakordse külma tagajärjel. Hüvitise summa arvutatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 11 lõikes 2 sätestatud korrale. Arvutusmeetodi täiendavad üksikasjad on sätestatud Põllumajandus-, loodus- ja toiduaineteministeeriumi abikava muudatuse seletuskirja 2. osas ning otsus, millega kutsutakse üles esitama taotlusi Põllumajandus-, loodus- ja toiduaineteministeeriumi toetuste saamiseks 2008. aastal, on avaldatud 22. veebruari Riigi Teatajas nr 38. lk 10

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Puuviljasektor

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit |
| --- |
| Bezuidenhoutseweg 73 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Bezuidenhoutseweg 73

2500 EK Den Haag

Nederland

Veebileht: www.overheid.nl/op/

Selgitus: veebilehel

http://www.overheid.nl/op/

tuleks 2a osas sisestada „zinsdeel” all: „Regeling LNV-subsidies” või „Openstellingsbesluit LNV-subsidies”. Abikava on esimene otsingutulemus.

www.hetlnvloket.nl/portal

Selgitus: veebilehel

http://www.hetlnvloket.nl/portal

klikkige sõnal „subsidies”. Abikava on näha otsingutulemuste hulgas

Muu teave: Vastavalt määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 11 lõikele 3 arvatakse abikõlblikest kahjusummadest maha kõik kindlustuskava raames muude kui ebasoodsatest ilmastikutingimustest tulenevate faktorite tagajärjel saadud summad.

Kõnealune tingimus on täidetud. Külmakahjustuse tekkimise ajal ei olnud võimalik sõlmida külmakahjustust käsitlevat kindlustuslepingut. Kõnealust kindlustuslepingut oli võimalik sõlmida alles pärast Euroopa Komisjoni heakskiidu saamist (abimeede N 124/07). Muud ebasoodsatest ilmastikutingimustest tulenevad kulud ei ole abikõlblikud.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 11 lõikele 4 tuleb saagikao kahjusumma arvutada üksiku põllumajandusettevõtte tasandil.

Kõnealune tingimus on täidetud. Hüvitis sõltub saagikaost, mis on hinnatud üksiku põllumajandusettevõtte tasandil.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 11 lõikele 7 peavad riigiasutused loodusõnnetusega võrreldavat ebasoodsat ilmastikutingimust sellisena ametlikult tunnistama.

Hollandi ametiasutused on tunnistanud 2005. aasta erakordset külma loodusõnnetusega võrreldavana puuviljasektori jaoks. Seega otsustati sellele sektorile teha kõnealuse abimeetme kohane ühekordne hüvitismakse. Täiendavat teavet saab parlamendi dokumentidest II 2005/06, 30 300, nr 20.

Lõpuks kinnitavad Hollandi ametiasutused, et määruse (EÜ) nr 1857/2006 muud tingimused on täidetud

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Kohus

| 25.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/16

---

Kandideerimiskutse — Euroopa Ühenduste Kohtu raamatukogu, teabeotsingu ja dokumentatsiooni peadirektor (palgaaste AD15–AD16)

(2008/C 161/10)

Lähiajal vabaneb Euroopa Ühenduste Kohtus Luxembourgis raamatukogu, teabeotsingu ja dokumentatsiooni peadirektori ametikoht (palgaaste AD15–AD16). See ametikoht täidetakse vastavalt Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artikli 29 lõikele 2.

AMETIÜLESANDED

Ametikoha täitja ülesandeks on kohtusekretäri otseses alluvuses juhtida ja koordineerida raamatukogu, teabeotsingu ja dokumentatsiooni peadirektoraadi tööd.

Ligi 100 kaastöötajaga peadirektoraat koosneb õigusraamatukogust, mida juhib direktor, ning infoanalüütikute ja -spetsialistide meeskonnast, mis on praegu jaotatud neljaks üksuseks, sh õigusinfoüksus. Nimetatud meeskond abistab Euroopa Kohut, Esimese Astme Kohut ja Avaliku Teenistuse Kohut õigusemõistmisega seotud ülesannete täitmisel, koostades uuringuid ja ülevaateid võrdleva õiguse, rahvusvahelise õiguse ja ühenduse õiguse valdkonnas, ning aitab kaasa ühenduse õigust käsitleva kohtupraktika tutvustamisele, eelkõige ühenduse kohtute lahendite õigusliku ja dokumentaalse analüüsiga. Lähiajal ühendatakse need neli teabeotsingu ja dokumentatsiooni üksust üheks direktoraadiks peadirektori alluvuses.

KANDIDAADILE ESITATAVAD TINGIMUSED

Ametikohale kandideerijalt eeldatakse järgmist:

| — | akadeemiline kõrgharidus õigusteaduses ning põhjalikud teadmised Euroopa Liidu õigusest; |
| --- | --- |

—

akadeemiline kõrgharidus õigusteaduses ning põhjalikud teadmised Euroopa Liidu õigusest;

| — | võime juhtida ja koordineerida olulise üksuse tegevust; |
| --- | --- |

—

võime juhtida ja koordineerida olulise üksuse tegevust;

| — | põhjalikud teadmised ja kogemused valdkonnas, millega peadirektoraat tegeleb. Eelkõige võetakse arvesse õigusinfo ja õigusanalüüsiga tegeleva üksuse juhtimise kogemust; |
| --- | --- |

—

põhjalikud teadmised ja kogemused valdkonnas, millega peadirektoraat tegeleb. Eelkõige võetakse arvesse õigusinfo ja õigusanalüüsiga tegeleva üksuse juhtimise kogemust;

| — | Euroopa Liidu ühe ametliku väga hea oskus ja mõne muu ametliku keele rahuldav oskus. Teenistuse huvides on hea prantsuse keele oskus vajalik. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu ühe ametliku väga hea oskus ja mõne muu ametliku keele rahuldav oskus. Teenistuse huvides on hea prantsuse keele oskus vajalik.

AVALDUSE ESITAMINE

Avaldus ametikohale kandideerimiseks tuleb saata Euroopa Ühenduste Kohtule ainult elektronkirjaga aadressil: DG-BRD-CURIA@curia.europa.eu hiljemalt 31. augustil 2008 kell 13.00. Avaldusele tuleb lisada üksikasjalik elulookirjeldus ning muud asjakohased dokumendid.

Luxembourg, 17. juuni 2008

---

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

| 25.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/18

---

TEADE AVALIKU KONKURSI KORRALDAMISE KOHTA EPSO/AST/66/08

(2008/C 161/11)

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) korraldab avaliku konkursi EPSO/AST/66/08 slovaki keele korrektorite töölevõtmiseks palgaastmel AST3.

Konkursiteade avaldatakse
  Euroopa Liidu Teataja 25. juuni 2008. aasta väljaandes C 161 A ainult saksa, inglise ja prantsuse keeles.

Lisateave on esitatud EPSO veebilehel: http://europa.eu/epso

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 25.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/19

---

RIIGIABI — PRANTSUSMAA

Riigiabi C 24/08 (ex NN 38/07) — Kalapüügiriskide ennetamise fond — Maksustamismeetmed

Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõige 2 kohaselt

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 161/12)

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles esitatud kirjas kuupäevaga 20. mai 2008 teatas komisjon Prantsusmaale oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus seoses eespool nimetatud abiga.

Huvitatud isikud võivad saata oma märkused ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgmisel aadressil:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction Générale des Affaires Maritimes et de la Pêche |
| Direction F — Matières juridiques |
| Rue de la Loi, 200 |
| B-1049 Bruxelles |
| Faks: (32-2) 295 19 42 |

Commission européenne

Direction Générale des Affaires Maritimes et de la Pêche

Direction F — Matières juridiques

Rue de la Loi, 200

B-1049 Bruxelles

Faks: (32-2) 295 19 42

Märkused edastatakse Prantsusmaale. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades taotluse põhjused.

KOKKUVÕTTE TEKST

Kalapüügiriskide ennetamise fond loodi 2004. aastal.

Kõnealune fond on saanud Prantsuse riigilt ettemakseid, et esiteks võidelda naftahinna kõikumiste vastu, kasutades optsioonide ostu ja müüki nafta futuuriturgudel ja teiseks hüvitada osaliselt fondiliikmetest ettevõtete poolt kasutatava laevakütuse kõrged hinnad.

Juhtumit C-9/2006 käsitlevas otsuses leidis komisjon, et kõnealused ettemaksed ei sobi ühisturuga kokku.

Juhtumi ametliku uurimismenetluse käigus leidis komisjon, et kalapüügiriskide ennetamise fond ja asjaomased kalandusettevõtted said ühtlasi kasu maksustamisrežiimist, mis esiteks vabastas kalapüügiriskide ennetamise fondi ettevõtte tulumaksust nafta futuurturu optsioonide pealt saadud tulu osas ning teiseks arvestada kalandusettevõtetel oma tuludest maha summad, mis olid kalapüügiriskide ennetamise fondi kantud kui registreerimistasud, garantiimaksed ja muud osamaksed, mida ei saa seostada riskide katmisega.

Otsuses riigiabi C-9/2006 kohta ei ole kõnealuseid maksustamisrežiime käsitletud, kuna tegemist on uue asjaoluga, millest komisjon ei olnud kuni ametliku uurimismenetluse avamiseni teadlik.

Komisjon leiab siiski, et samadel põhjustel, mis on esitatud otsuses riigiabi C-9/2006 kohta, on kõnealuste abide kokkusobivus ühisturuga kaheldav.

KIRJA TEKST

„La Commission a l'honneur d'informer le gouvernement de la France qu'après avoir examiné les informations en sa possession et en complément des aides déjà analysées dans le cadre du dossier C-9/2006 concernant le fonds de prévention des aléas de la pêche (FPAP), elle a décidé d'ouvrir la procédure formelle d'examen prévue par l'article 93 [devenu 88], paragraphe 2, du traité CE et par le règlement du Conseil (CE) no 659/1999 du 22 mars 1999 portant modalités d'application de cet article (1) en ce qui concerne les mesures fiscales qui lui sont consenties ainsi qu' à ses adhérents.

1.   PROCÉDURE

Par décision adoptée en date de ce jour à l'égard du régime C-9/2006, la Commission a décidé que les aides octroyées au FPAP sous forme d'avances pour l'acquisition d'options sur le marché du pétrole et les aides qui en ont résulté pour les entreprises de pêche en leur permettant, d'une part, de bénéficier de tarifs préférentiels pour leurs achats de carburant et, d'autre part, de bénéficier d'une compensation partielle de leurs coûts de carburant, étaient des aides d'État incompatibles avec le marché commun.

Dans le contexte de la procédure formelle d'examen du FPAP (2), la Commission a ensuite pris connaissance de l'existence d'un régime fiscal spécifique au FPAP et à ses adhérents. En effet, le cabinet Ménard, Quimbert et associés, avocats à Nantes, agissant en tant que Conseil du FPAP, a joint à l'un de ses courriers envoyés à la Commission suite à la publication de l'ouverture de la procédure formelle d'examen au Journal officiel des Communautés européennes deux lettres du ministère chargé du budget qui montrent l'existence d'un régime fiscal spécifique au FPAP et à ses adhérents. Ce régime fiscal n'a pas été examiné dans la décision C-9/2006, car il s'agissait d'un fait nouveau que la Commission ignorait au moment de l'ouverture de la procédure formelle d'examen.

La Commission considère que les éléments en sa possession sont suffisamment explicites pour lui permettre de conclure à l'existence d'aides illégales.

Le dossier a ainsi été enregistré sous le numéro NN 38/2007.

2.   DESCRIPTION

Les deux lettres du ministère du budget sont, plus précisément, une lettre du Ministre délégué au budget et à la réforme budgétaire signée Alain Lambert et datée du 5 février 2004, et une lettre du secrétaire d'État au budget et à la réforme budgétaire signée Dominique Bussereau et datée du 28 novembre 2004, toutes deux adressées à Monsieur Merabet, président du FPAP.

Le premier de ces courriers, du 5 février 2004, s'inscrit dans le contexte de la création du FPAP. Il indique que:

| “— | le fonds constitué sous la forme d'un syndicat professionnel ne sera pas soumis à l'impôt sur les sociétés au titre des cotisations versées par les patrons pêcheurs et des produits financiers issus du placement de la trésorerie, |
| --- | --- |

“—

le fonds constitué sous la forme d'un syndicat professionnel ne sera pas soumis à l'impôt sur les sociétés au titre des cotisations versées par les patrons pêcheurs et des produits financiers issus du placement de la trésorerie,

| — | les cotisations versées seront déductibles du résultat imposable des patrons pêcheurs l'année de leur versement. A titre exceptionnel, les premières cotisations versées au plus tard le 30 mars 2004 seront admises en déduction au titre des résultats 2003.” |
| --- | --- |

—

les cotisations versées seront déductibles du résultat imposable des patrons pêcheurs l'année de leur versement. A titre exceptionnel, les premières cotisations versées au plus tard le 30 mars 2004 seront admises en déduction au titre des résultats 2003.”

Il donne également une indication sur les montants qui pourraient faire l'objet de cette déduction: la cotisation annuelle des patrons pêcheurs adhérents serait comprise entre 1 000 et 15 000 euros.

Le second courrier, du 28 novembre 2004, se concentre sur la déduction des revenus des cotisations versées par les adhérents. Il intervient dans le contexte d'une modification de la convention de garantie liant le FPAP à ses adhérents, qui permettrait désormais une restitution aux adhérents des cotisations versées et non utilisées au terme de la convention.

Il indique que:

| “— | les cotisations versées par les adhérents en application de cette nouvelle convention seront bien déductibles, l'année de leur versement, dans la limite de 10 000 euros par an et par adhérent, ce plafond étant majoré de 25 % de la fraction du bénéfice comprise entre 40 000 et 80 000 euros, |
| --- | --- |

“—

les cotisations versées par les adhérents en application de cette nouvelle convention seront bien déductibles, l'année de leur versement, dans la limite de 10 000 euros par an et par adhérent, ce plafond étant majoré de 25 % de la fraction du bénéfice comprise entre 40 000 et 80 000 euros,

| — | les cotisations versées au-delà des limites précédentes au titre d'un projet de garantie mis en place par le fonds seront intégralement déductibles du revenu imposable des adhérents l'année de leur versement.” |
| --- | --- |

—

les cotisations versées au-delà des limites précédentes au titre d'un projet de garantie mis en place par le fonds seront intégralement déductibles du revenu imposable des adhérents l'année de leur versement.”

Il est précisé au FPAP qu'un “bilan de cette expérimentation” devra être dressé fin 2006, et les aménagements éventuellement nécessaires étudiés. Il ne s'agit donc pas d'un régime fiscal accordé à titre permanent.

Par ailleurs, même s'il est prévu, d'après ce courrier du 28 novembre 2004, que les cotisations peuvent êtres déduites du revenu imposable l'année de leur versement, rien n'indique que la déduction de celles versées début 2004 (jusqu'à fin mars) sur les revenus de l'année 2003 soit remise en cause.

Il résulte de ces deux courriers que le régime fiscal accordé par le ministère des finances au FPAP et à ses adhérents comporte deux aspects:

| — | d'une part, en faveur du FPAP, une exonération des impôts sur les sociétés, |
| --- | --- |

—

d'une part, en faveur du FPAP, une exonération des impôts sur les sociétés,

| — | d'autre part, pour les patrons-pêcheurs, la possibilité de déduire de leurs résultats imposables leurs contributions au FPAP. |
| --- | --- |

—

d'autre part, pour les patrons-pêcheurs, la possibilité de déduire de leurs résultats imposables leurs contributions au FPAP.

Concernant le FPAP, la Commission suppose que la base juridique lui permettant de bénéficier de l'exemption de cet impôt est constituée par l'article 206, paragraphe 1bis, du code général des impôts (3) qui permet d'exonérer dans certaines conditions les syndicats professionnels. Dans ces conditions, il est fort possible qu'il bénéficie aussi de l'exemption de taxe professionnelle, prévue à l'article 1447 du même code en faveur des organismes bénéficiant de l'exonération prévue à l'article 206, paragraphe 1bis.

bis

3

bis

Concernant la mesure fiscale en faveur des patrons-pêcheurs, un autre document communiqué par MQA dans le cadre de la procédure formelle d'examen du FPAP et intitulé “Mode d'emploi détaillé du Fonds de prévention des aléas pêche”, daté du 22 novembre 2004, confirme quelles sont ces contributions et leurs modalités de calcul. Il y est indiqué: “l'adhésion au fonds est prévue pour une durée de trois ans. Les cotisations au fonds pourront bénéficier d'une déduction fiscale dès leur versement”. L'adhésion se concrétise par la signature d'une convention de garantie qui est assortie du versement d'une cotisation composée de deux éléments: un droit d'adhésion fixe de 150 euros par navire et par an et une contribution annuelle calculée en fonction du volume de carburant assuré, c'est-à-dire du volume annuel de carburant que l'armateur estime nécessaire à l'exercice de son activité.

En ce qui concerne ces cotisations de garantie, la Commission observe que, selon les deux lettres du ministère chargé du budget, “les cotisations versées seront déductibles du résultat imposable des patrons pêcheurs l'année de leur versement”. De plus, celle du 28 novembre 2004 prévoit que “... la convention de garantie serait amendée afin notamment d'autoriser la restitution aux adhérents des cotisations versées et non utilisées”). Aussi, outre la déduction de leurs cotisations, les armateurs ont-ils probablement été assurés de récupérer le trop-versé de cotisations calculées en fonction d'un besoin de carburant estimé sur base déclarative. En outre, bien que cette récupération des cotisations versées mais non utilisées au terme de la convention de garantie soit prévue, aucun élément des documents communiqués à la Commission dans le cadre du dossier C-9/2006 ne montre que la déduction correspondant aux cotisations versées en trop devrait être corrigée; la déduction fiscale des cotisations liées à la totalité du volume de carburant assuré par l'armateur semble acquise définitivement dans sa totalité, même si la consommation a été moindre que prévue. L'interprétation des clauses du Mode d'emploi va dans le même sens: celui-ci distingue le volume assuré du volume consommé.

On ne peut donc exclure que le régime fiscal consenti par les autorités françaises ait pu inciter les armateurs à surestimer leur besoin de couverture dans le seul but de bénéficier de la déduction fiscale. Ainsi, par exemple, la cotisation due pour un chalutier de 24 mètres, ayant une consommation moyenne de 10 tonnes par semaine (4) et actif pendant 48 semaines par an serait de 480 × 3,5 euros par tonne soit 1680 euros. Ce montant, bien que correspondant à un navire qui est déjà gros consommateur de carburant, est à comparer à la fourchette de montants, de 1 000 à 15 000 Euros, indiquée dans le courrier du ministre du 5 février 2004, et se situe ainsi dans la partie basse de cette fourchette.

4

En plus des cotisations décrites ci-dessus, le “Mode d'emploi” mentionne, en page 3, des “cotisations non-affectées à un risque de garantie versées en vue de bénéficier du traitement fiscal agréé par le ministère du budget [qui] devront faire l'objet de chèques distincts”.

On déduit de cette phrase qu'il y a une autre source de financement du FPAP, qui est clairement identifiée par un paiement par chèque séparé. Cela doit être interprété dans le sens où les adhérents ont aussi la possibilité de verser des cotisations qui n'entrent pas dans le système de garantie et pour lesquelles ils bénéficient d'un traitement fiscal spécifique.

La Commission estime que l'ensemble de ces déductions fiscales constitue une incitation, pour les propriétaires de navire de pêche, à cotiser à ce fonds.

Enfin, la Commission relève que les statuts du FPAP prévoient une possibilité d'adhésion au syndicat pour des personnes dont l'activité n'est pas impliquée dans la pêche. Etant donné que le FPAP a le statut de syndicat professionnel, il est possible que ces cotisations ouvrent droit au bénéfice des dispositions spécifiques du même code général des impôts en faveur des syndicats, notamment la réduction d'impôt prévue à l'article 199 quater C. L'application de cette disposition fiscale constitue aussi, cette fois-ci en faveur des adhérents n'étant pas impliqués dans la pêche, une incitation à cotiser à ce fonds.

quater

3.   APPRÉCIATION

La Commission constate que le régime fiscal consenti par les autorités françaises en faveur du FPAP et de ses adhérents doit être considéré, au regard des aides d'État, sous l'angle des avantages qu'il représente, d'une part pour le FPAP lui-même et, d'autre part, pour les entreprises de pêches adhérentes.

3.1.   Existence d'une aide d'État

Comme cela est exposé dans la décision C-9/2006, le FPAP doit être considéré comme une entreprise au sens du droit communautaire de la concurrence. Le fait que le FPAP serait sans but lucratif ou est un syndicat est sans incidence à cet égard.

Par conséquent, la Commission considère que le régime fiscal accordé par les autorités françaises au FPAP lui procure, par rapport aux autres investisseurs privés agissant sur les marchés à terme des produits pétroliers, un double avantage:

| — | en premier lieu, l'exonération d'impôt sur les bénéfices dont bénéficie le FPAP constitue un allégement des charges qui pèsent normalement sur le budget des entreprises actives dans ce domaine, |
| --- | --- |

—

en premier lieu, l'exonération d'impôt sur les bénéfices dont bénéficie le FPAP constitue un allégement des charges qui pèsent normalement sur le budget des entreprises actives dans ce domaine,

| — | en second lieu, l'avantage fiscal consenti aux adhérents du FPAP, quel que soit le type d'avantage fiscal considéré, constitue une incitation à contribuer aux recettes du FPAP; il permet ainsi au FPAP d'augmenter sa trésorerie alors que les autres entreprises actives dans ce domaine ne bénéficient pas d'un tel mécanisme. |
| --- | --- |

—

en second lieu, l'avantage fiscal consenti aux adhérents du FPAP, quel que soit le type d'avantage fiscal considéré, constitue une incitation à contribuer aux recettes du FPAP; il permet ainsi au FPAP d'augmenter sa trésorerie alors que les autres entreprises actives dans ce domaine ne bénéficient pas d'un tel mécanisme.

Par ailleurs, il ressort des deux correspondances du ministère chargé du budget que l'avantage tiré de l'exonération d'impôts dont bénéficie le FPAP et l'avantage résultant du dispositif d'incitation fiscale lui permettant d'augmenter ses recettes ont bien été consentis par l'État. Il n'y a donc pas de doute sur le fait que l'utilisation de ces ressources d'État a été non seulement décidée, mais contrôlée par l'État. Dès lors, la Commission considère que l'avantage financier en faveur du FPAP est imputable à l'État (5).

5

Enfin, le FPAP bénéficie grâce, à ces mesures fiscales, d'un avantage financier par rapport aux autres sociétés intervenant sur les marchés à terme, qu'il s'agisse de sociétés habituellement actives sur ces marchés en France ou dans les autres États membres.

D'autre part, cet avantage financier accordé au FPAP a permis aux entreprises de pêche adhérentes d'acheter du carburant à un tarif préférentiel grâce à l'activité menée par le FPAP sur les marchés à terme des produits pétroliers.

En outre, pour ce qui est de la possibilité accordée aux armateurs de déduire de leurs revenus les contributions au FPAP, cette déduction entraîne un allégement des charges pesant normalement sur les entreprises de pêche bénéficiaires. Cette déduction a été décidée par le ministère chargé du budget et elle est donc imputable à l'État. Les entreprises ayant la possibilité de procéder à cette déduction bénéficient d'un avantage par rapport aux autres entreprises de pêche communautaires. De la même manière, cet avantage financier affecte les échanges entre les États membres et fausse ou menace de fausser la concurrence. Pour cette raison, il constitue une aide d'État au sens de l'article 87 du traité CE.

3.2.   Compatibilité avec le marché commun

L'analyse développée dans la décision C-9/2006 conserve ici aussi toute sa pertinence. Il convient de reprendre, pour le compte de la présente décision, l'ensemble du raisonnement et des conclusions de cette décision.

Ainsi, de la même manière, il s'agit d'aides au fonctionnement dont les bénéficiaires sont le FPAP lui-même et les entreprises de pêche.

Aucune des dispositions, soit du traité CE, soit d'un instrument adopté par la Commission en matière d'aide d'État (règlement, lignes directrices, ...) ne permet de considérer ces aides comme étant compatibles avec le marché commun.

4.   CONCLUSION

En conséquence, il existe, à ce stade de l'évaluation préliminaire telle qu'elle est prévue à l'article 6 du règlement (CE) no 659/1999, des doutes sérieux sur la compatibilité de ces mesures d'aide avec le marché commun, tant en ce qui concerne l'aide en faveur du FPAP que l'aide en faveur des entreprises de pêche.

o

A la lumière des considérations qui précèdent, la Commission, agissant dans le cadre de la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du Traité CE, demande à la France de lui présenter ses observations et de lui fournir tous les renseignements nécessaires pour apprécier l'aide en cause, dans un délai d'un mois à compter de la réception de la présente lettre.

Par la présente, la Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations à compter d'un mois à compter de la date de cette publication.”

Journal officiel de l'Union européenne

---

(1)  JO L 83 du 27.3.1999, p. 1.

1

(2)  Voir décision d'ouverture formelle de la procédure JO C 91 du 19.4.2006.

2

(3)  Disponible à l'adresse électronique suivante:

3

http://www.legifrance.gouv.fr/WAspad/RechercheSimpleCode?commun=CGIMPO&code=

(4)  Montant de consommation fourni par le FPAP; cf. point 55 de la décision C-9/2006.

4

(5)  Affaires C-482/99, France c/. Commission, arrêt de la Cour du 16 mai 2002 et C-345/02, Pearle BV, arrêt de la Cour de justice du 15 juillet 2004.

5

---