# Euroopan unionin C 224/2008

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 224 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 51. vuosikerta30. elokuu 2008 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 224

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

51. vuosikerta30. elokuu 2008

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | III   Valmistelevat säädökset |
| | EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA |
| | 28. ja 29. toukokuuta 2008 pidety 445. täysistunto |
| 2008/C 224/01 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ympäristöä säästävä tuotanto | 1 |
| 2008/C 224/02 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden toteuttamaan tutkimus- ja kehitysohjelmaan iäkkäiden ihmisten elämänlaadun parantamiseksi uuden tieto- ja viestintäteknologian avulla KOM(2007) 329 lopullinen — 2007/0116 COD | 8 |
| 2008/C 224/03 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta Solvenssi II KOM(2007) 361 lopullinen — 2007/0143 COD | 11 |
| 2008/C 224/04 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden yhteiseen, tutkimus- ja kehitystyötä tekevien pk-yritysten tukemiseen tähtäävään tutkimus- ja kehitysohjelmaan KOM(2007) 514 lopullinen — 2007/0188 COD | 18 |
| 2008/C 224/05 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Selviytyminen epäonnistumisesta — uusi mahdollisuus yrittäjälle — Kasvua ja työllisyyttä edistävän Lissabonin kumppanuuden toteuttaminen KOM(2007) 584 lopullinen | 23 |
| 2008/C 224/06 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kansainväliset julkiset hankinnat | 32 |
| 2008/C 224/07 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista | 35 |
| 2008/C 224/08 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Parlamentin ja neuvoston direktiivi moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavasta vakuutuksesta ja vakuuttamisvelvollisuuden voimaansaattamisesta (kodifioitu toisinto) KOM(2008) 98 lopullinen — 2008/0049 (COD) | 39 |
| 2008/C 224/09 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Vihreä kirja: uutta ajattelua kaupunkiliikenteeseen KOM(2007) 551 lopullinen | 39 |
| 2008/C 224/10 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto — Tavaraliikenteen logistiikkaa koskeva toimintasuunnitelma KOM(2007) 607 lopullinen | 46 |
| 2008/C 224/11 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista | 50 |
| 2008/C 224/12 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus tietokonepohjaisia paikanvarausjärjestelmiä koskevista käytännesäännöistä KOM(2007) 709 lopullinen — 2007/0243 COD | 57 |
| 2008/C 224/13 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös internetiä ja muita viestintäteknologioita käyttävien lasten suojelua koskevan monivuotisen yhteisön ohjelman perustamisesta KOM(2008) 106 lopullinen — 2008/0047 COD | 61 |
| 2008/C 224/14 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen katsastuksesta KOM(2008) 100 lopullinen — 2008/0044 COD | 66 |
| 2008/C 224/15 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle — Veden niukkuuden ja kuivuuden asettamiin haasteisiin vastaaminen Euroopan unionissa KOM(2007) 414 lopullinen | 67 |
| 2008/C 224/16 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston asetus yhteisön järjestelmästä laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi KOM(2007) 602 lopullinen — 2007/0223 CNS | 72 |
| 2008/C 224/17 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista | 77 |
| 2008/C 224/18 | Euroopan talous-. ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus uuselintarvikkeista ja asetuksen (EY) N:o XXX/XXXX/ [yhtenäinen menettely] muuttamisesta KOM(2007) 872 lopullinen — 2008/0002 COD | 81 |
| 2008/C 224/19 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston direktiivi, tietojen kirjaamiseen ja julkaisemiseen eläinlääkinnän ja kotieläinjalostuksen aloilla sovellettavien menettelyjen yksinkertaistamisesta ja direktiivien 64/432/ETY, 77/504/ETY, 88/407/ETY, 88/661/ETY, 89/361/ETY, 89/556/ETY, 90/427/ETY, 90/428/ETY, 90/429/ETY, 90/539/ETY, 91/68/ETY, 92/35/ETY, 92/65/ETY, 92/66/ETY, 92/119/ETY, 94/28/EY, 2000/75/EY, päätöksen 2000/258/EY ja direktiivien 2001/89/EY, 2002/60/EY, ja 2005/94/EY muuttamisesta KOM(2008) 120 lopullinen — 2008/0046 CNS | 84 |
| 2008/C 224/20 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien valmistamisessa käytettäviä uuttamisliuottimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (uudelleenlaatiminen) KOM(2008) 154 lopullinen — 2008/0060 COD | 87 |
| 2008/C 224/21 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Työn laadun ja tuottavuuden parantaminen: yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategia vuosiksi 2007–2012 KOM(2007) 62 lopullinen | 88 |
| 2008/C 224/22 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuva työntekijöiden lähettäminen työhön toiseen jäsenvaltioon: mahdollisuuksista täysi hyöty ja työntekijöille taattu suoja KOM(2007) 304 lopullinen. | 95 |
| 2008/C 224/23 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Millä käytännön toimenpiteillä voidaan edistää nuorten liikkuvuutta Euroopassa? | 100 |
| 2008/C 224/24 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuodesta (2010) KOM(2007) 797 lopullinen — 2007/0278 COD | 106 |
| 2008/C 224/25 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös nuorisotoimintaohjelman (Youth in Action) perustamisesta ajanjaksoksi 2007–2013 tehdyn päätöksen N:o 1719/2006/EY muuttamisesta KOM(2008) 56 lopullinen — 2008/0023 COD | 113 |
| 2008/C 224/26 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös elinikäisen oppimisen toimintaohjelman perustamisesta tehdyn päätöksen N:o 1720/2006/EY muuttamisesta KOM(2008) 61 lopullinen — 2008/0025 COD | 115 |
| 2008/C 224/27 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Euron edut ja hyödyt: arvioinnin aika | 116 |
| 2008/C 224/28 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston direktiivi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta vakuutus- ja rahoituspalvelujen kohtelun osalta KOM(2007) 747 lopullinen — 2007/0267 CNS | 124 |
| 2008/C 224/29 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta EU:n ja Serbian suhteet: kansalaisyhteiskunnan rooli | 130 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

III   Valmistelevat säädökset

EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA

28. ja 29. toukokuuta 2008 pidety 445. täysistunto

2008/C 224/01

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ympäristöä säästävä tuotanto

1

2008/C 224/02

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden toteuttamaan tutkimus- ja kehitysohjelmaan iäkkäiden ihmisten elämänlaadun parantamiseksi uuden tieto- ja viestintäteknologian avulla KOM(2007) 329 lopullinen — 2007/0116 COD

KOM(2007) 329 lopullinen — 2007/0116 COD

8

2008/C 224/03

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta Solvenssi II KOM(2007) 361 lopullinen — 2007/0143 COD

KOM(2007) 361 lopullinen — 2007/0143 COD

11

2008/C 224/04

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden yhteiseen, tutkimus- ja kehitystyötä tekevien pk-yritysten tukemiseen tähtäävään tutkimus- ja kehitysohjelmaan KOM(2007) 514 lopullinen — 2007/0188 COD

KOM(2007) 514 lopullinen — 2007/0188 COD

18

2008/C 224/05

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Selviytyminen epäonnistumisesta — uusi mahdollisuus yrittäjälle — Kasvua ja työllisyyttä edistävän Lissabonin kumppanuuden toteuttaminen KOM(2007) 584 lopullinen

KOM(2007) 584 lopullinen

23

2008/C 224/06

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kansainväliset julkiset hankinnat

32

2008/C 224/07

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista

35

2008/C 224/08

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Parlamentin ja neuvoston direktiivi moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavasta vakuutuksesta ja vakuuttamisvelvollisuuden voimaansaattamisesta (kodifioitu toisinto) KOM(2008) 98 lopullinen — 2008/0049 (COD)

KOM(2008) 98 lopullinen — 2008/0049 (COD)

39

2008/C 224/09

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Vihreä kirja: uutta ajattelua kaupunkiliikenteeseen KOM(2007) 551 lopullinen

KOM(2007) 551 lopullinen

39

2008/C 224/10

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto — Tavaraliikenteen logistiikkaa koskeva toimintasuunnitelma KOM(2007) 607 lopullinen

KOM(2007) 607 lopullinen

46

2008/C 224/11

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista

50

2008/C 224/12

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus tietokonepohjaisia paikanvarausjärjestelmiä koskevista käytännesäännöistä KOM(2007) 709 lopullinen — 2007/0243 COD

KOM(2007) 709 lopullinen — 2007/0243 COD

57

2008/C 224/13

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös internetiä ja muita viestintäteknologioita käyttävien lasten suojelua koskevan monivuotisen yhteisön ohjelman perustamisesta KOM(2008) 106 lopullinen — 2008/0047 COD

KOM(2008) 106 lopullinen — 2008/0047 COD

61

2008/C 224/14

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen katsastuksesta KOM(2008) 100 lopullinen — 2008/0044 COD

KOM(2008) 100 lopullinen — 2008/0044 COD

66

2008/C 224/15

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle — Veden niukkuuden ja kuivuuden asettamiin haasteisiin vastaaminen Euroopan unionissa KOM(2007) 414 lopullinen

KOM(2007) 414 lopullinen

67

2008/C 224/16

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston asetus yhteisön järjestelmästä laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi KOM(2007) 602 lopullinen — 2007/0223 CNS

KOM(2007) 602 lopullinen — 2007/0223 CNS

72

2008/C 224/17

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista

77

2008/C 224/18

Euroopan talous-. ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus uuselintarvikkeista ja asetuksen (EY) N:o XXX/XXXX/ [yhtenäinen menettely] muuttamisesta KOM(2007) 872 lopullinen — 2008/0002 COD

KOM(2007) 872 lopullinen — 2008/0002 COD

81

2008/C 224/19

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston direktiivi, tietojen kirjaamiseen ja julkaisemiseen eläinlääkinnän ja kotieläinjalostuksen aloilla sovellettavien menettelyjen yksinkertaistamisesta ja direktiivien 64/432/ETY, 77/504/ETY, 88/407/ETY, 88/661/ETY, 89/361/ETY, 89/556/ETY, 90/427/ETY, 90/428/ETY, 90/429/ETY, 90/539/ETY, 91/68/ETY, 92/35/ETY, 92/65/ETY, 92/66/ETY, 92/119/ETY, 94/28/EY, 2000/75/EY, päätöksen 2000/258/EY ja direktiivien 2001/89/EY, 2002/60/EY, ja 2005/94/EY muuttamisesta KOM(2008) 120 lopullinen — 2008/0046 CNS

KOM(2008) 120 lopullinen — 2008/0046 CNS

84

2008/C 224/20

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien valmistamisessa käytettäviä uuttamisliuottimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (uudelleenlaatiminen) KOM(2008) 154 lopullinen — 2008/0060 COD

KOM(2008) 154 lopullinen — 2008/0060 COD

87

2008/C 224/21

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Työn laadun ja tuottavuuden parantaminen: yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategia vuosiksi 2007–2012 KOM(2007) 62 lopullinen

KOM(2007) 62 lopullinen

88

2008/C 224/22

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuva työntekijöiden lähettäminen työhön toiseen jäsenvaltioon: mahdollisuuksista täysi hyöty ja työntekijöille taattu suoja KOM(2007) 304 lopullinen.

KOM(2007) 304 lopullinen.

95

2008/C 224/23

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Millä käytännön toimenpiteillä voidaan edistää nuorten liikkuvuutta Euroopassa?

100

2008/C 224/24

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuodesta (2010) KOM(2007) 797 lopullinen — 2007/0278 COD

KOM(2007) 797 lopullinen — 2007/0278 COD

106

2008/C 224/25

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös nuorisotoimintaohjelman (Youth in Action) perustamisesta ajanjaksoksi 2007–2013 tehdyn päätöksen N:o 1719/2006/EY muuttamisesta KOM(2008) 56 lopullinen — 2008/0023 COD

KOM(2008) 56 lopullinen — 2008/0023 COD

113

2008/C 224/26

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös elinikäisen oppimisen toimintaohjelman perustamisesta tehdyn päätöksen N:o 1720/2006/EY muuttamisesta KOM(2008) 61 lopullinen — 2008/0025 COD

KOM(2008) 61 lopullinen — 2008/0025 COD

115

2008/C 224/27

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Euron edut ja hyödyt: arvioinnin aika

116

2008/C 224/28

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston direktiivi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta vakuutus- ja rahoituspalvelujen kohtelun osalta KOM(2007) 747 lopullinen — 2007/0267 CNS

KOM(2007) 747 lopullinen — 2007/0267 CNS

124

2008/C 224/29

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta EU:n ja Serbian suhteet: kansalaisyhteiskunnan rooli

130

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

III Valmistelevat säädökset

EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA

28. ja 29. toukokuuta 2008 pidety 445. täysistunto

| 30.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 224/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 224/1

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ympäristöä säästävä tuotanto

(2008/C 224/01)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 16. helmikuuta 2007 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia oma-aloitteisen lausunnon aiheesta

Ympäristöä säästävä tuotanto.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 6. toukokuuta 2008. Esittelijä oli Anna Maria Darmanin.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28.–29. toukokuuta 2008 pitämässään 445. täysistunnossa (toukokuun 29. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Komitea kannattaa voimakkaasti aloitteita, joiden tavoitteena on kehittää kestävyysperiaatteita noudattavaa tuotantoa ja kulutusta koskeva yhteisön politiikka, joka nivoutuisi olennaisena osana yhteisön muihin toimintalinjoihin.






  — | Päämääränä olisi tällöin muuntaa mahdolliset haasteet mahdollisuuksiksi, jotta EU:n elinkeinoelämä menestyisi kilpailussa maailmanmarkkinoilla. Siihen pyrittäisiin omaksumalla ympäristöä säästäviä tuotantomenetelmiä, jotka perustuvat ympäristömyönteisiin tuotteisiin ja palveluihin, jotka kuluttajat kaikkialla yhteisössä helposti tunnistavat. |
| --- | --- | --- |

1.1

Komitea kannattaa voimakkaasti aloitteita, joiden tavoitteena on kehittää kestävyysperiaatteita noudattavaa tuotantoa ja kulutusta koskeva yhteisön politiikka, joka nivoutuisi olennaisena osana yhteisön muihin toimintalinjoihin.

—

Päämääränä olisi tällöin muuntaa mahdolliset haasteet mahdollisuuksiksi, jotta EU:n elinkeinoelämä menestyisi kilpailussa maailmanmarkkinoilla. Siihen pyrittäisiin omaksumalla ympäristöä säästäviä tuotantomenetelmiä, jotka perustuvat ympäristömyönteisiin tuotteisiin ja palveluihin, jotka kuluttajat kaikkialla yhteisössä helposti tunnistavat.

| — | Tarkoitus on myös kehittää ”ympäristötietoiset markkinat” takaamaan, että mainitut tuotteet ja palvelut vastaavat tiettyjä, yhteisiä määritelmiä ja ovat tosiasiallisesti saatavilla kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

—

Tarkoitus on myös kehittää ”ympäristötietoiset markkinat” takaamaan, että mainitut tuotteet ja palvelut vastaavat tiettyjä, yhteisiä määritelmiä ja ovat tosiasiallisesti saatavilla kaikissa jäsenvaltioissa.

| — | Lisäksi pyritään saamaan EU:n kansalaiset tiedostamaan paremmin vastuullisen ja ympäristöarvot paremmin huomioon ottavan kuluttamisen merkitys ja tarve omaksua enemmän ympäristöä kunnioittavia käyttäytymismalleja. Siihen on tarkoitus päästä sitoutumalla voimakkaasti tarjoamaan tiedotusta, valistusta ja koulutusta perusopetuksesta alkaen. |
| --- | --- |

—

Lisäksi pyritään saamaan EU:n kansalaiset tiedostamaan paremmin vastuullisen ja ympäristöarvot paremmin huomioon ottavan kuluttamisen merkitys ja tarve omaksua enemmän ympäristöä kunnioittavia käyttäytymismalleja. Siihen on tarkoitus päästä sitoutumalla voimakkaasti tarjoamaan tiedotusta, valistusta ja koulutusta perusopetuksesta alkaen.

| — | Tarvitaan strategisempaa toimintamallia, jotta kyetään vaikuttamaan liike-elämän, politiikan, kuluttajien ja suuren yleisön päätöksentekoprosesseihin, varmistamaan orgaaniset yhteisön puitteet sekä välttämään markkinoiden epäyhtenäistyminen, jota aiheuttavat ristiriitaiset ja harhaanjohtavat tiedot ja mainosviestit, jotka koskevat kyseisten tuotteiden ja niihin liittyvien tuotanto- ja jakelujärjestelmien ympäristöystävällisyyttä. |
| --- | --- |

—

Tarvitaan strategisempaa toimintamallia, jotta kyetään vaikuttamaan liike-elämän, politiikan, kuluttajien ja suuren yleisön päätöksentekoprosesseihin, varmistamaan orgaaniset yhteisön puitteet sekä välttämään markkinoiden epäyhtenäistyminen, jota aiheuttavat ristiriitaiset ja harhaanjohtavat tiedot ja mainosviestit, jotka koskevat kyseisten tuotteiden ja niihin liittyvien tuotanto- ja jakelujärjestelmien ympäristöystävällisyyttä.

| — | On taattava kuluttajien valinnanvapaus sekä tuottajien/jakelijoiden sitoutuminen täyttämään ympäristönormit ja varmistamaan, että markkinoille asetetut tuotteet ovat ekologisen kestävyyden vaatimusten mukaisia. |
| --- | --- |

—

On taattava kuluttajien valinnanvapaus sekä tuottajien/jakelijoiden sitoutuminen täyttämään ympäristönormit ja varmistamaan, että markkinoille asetetut tuotteet ovat ekologisen kestävyyden vaatimusten mukaisia.

| — | On taattava, että kestävyysperiaatteita noudattavan kulutuspolitiikan päätöksenteko- ja toteuttamisvastuu kuuluu yhteisesti kaikille sidosryhmille ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioille. Niitä ovat tuottajat, jakelijat, kuluttajat, opettajat, viranomaiset, ympäristö- ja kuluttajajärjestöt sekä elinkeinoelämän eri osapuolet. |
| --- | --- |

—

On taattava, että kestävyysperiaatteita noudattavan kulutuspolitiikan päätöksenteko- ja toteuttamisvastuu kuuluu yhteisesti kaikille sidosryhmille ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioille. Niitä ovat tuottajat, jakelijat, kuluttajat, opettajat, viranomaiset, ympäristö- ja kuluttajajärjestöt sekä elinkeinoelämän eri osapuolet.

| 1.2 | Komitea suosittaa, että otetaan käyttöön määritelmät käsitteille ”ympäristömyönteinen tuote/palvelu” ja ”ympäristömyönteinen kuluttaminen” kestävän kehityksen ja kestävyysperiaatteiden mukaisen kulutuksen puitteissa. Määritelmiä tulee noudattaa kaikkialla EU:ssa ja ne on hyväksyttävä kansainvälisesti. Siinä yhteydessä on hyödynnettävä selkeitä ympäristökriteereitä, -indikaattoreita ja -normeja, joiden kehittäminen on mahdollista innovoinnin keinoin. |
| --- | --- |

1.2

Komitea suosittaa, että otetaan käyttöön määritelmät käsitteille ”ympäristömyönteinen tuote/palvelu” ja ”ympäristömyönteinen kuluttaminen” kestävän kehityksen ja kestävyysperiaatteiden mukaisen kulutuksen puitteissa. Määritelmiä tulee noudattaa kaikkialla EU:ssa ja ne on hyväksyttävä kansainvälisesti. Siinä yhteydessä on hyödynnettävä selkeitä ympäristökriteereitä, -indikaattoreita ja -normeja, joiden kehittäminen on mahdollista innovoinnin keinoin.

| 1.3 | Komitea kehottaa EU:n elinkeinoelämää sekä jakelu- ja palvelujärjestelmiä sitoutumaan selkeästi noudattamaan yhtenäistettyä sektorikohtaista toimintamallia, johon kuuluu todennettavia tavoitteita koskeva aikataulu. Kestävän kehityksen kolmen pilarin — ekologinen, taloudellinen ja sosiaalinen kestävyys — tulee olla siinä huomioituina. Ympäristövaatimukset tulee ottaa huomioon jo tuotteen suunnitteluvaiheessa sen koko elinkaarta ajatellen. Tavoitteita tulee tällöin jatkuvasti kasvattaa laatua, innovointia sekä kuluttajien tyytyväisyyttä silmällä pitäen. |
| --- | --- |

1.3

Komitea kehottaa EU:n elinkeinoelämää sekä jakelu- ja palvelujärjestelmiä sitoutumaan selkeästi noudattamaan yhtenäistettyä sektorikohtaista toimintamallia, johon kuuluu todennettavia tavoitteita koskeva aikataulu. Kestävän kehityksen kolmen pilarin — ekologinen, taloudellinen ja sosiaalinen kestävyys — tulee olla siinä huomioituina. Ympäristövaatimukset tulee ottaa huomioon jo tuotteen suunnitteluvaiheessa sen koko elinkaarta ajatellen. Tavoitteita tulee tällöin jatkuvasti kasvattaa laatua, innovointia sekä kuluttajien tyytyväisyyttä silmällä pitäen.

| 1.4 | Komitea suosittaa, että yhtiöt sekä julkiset ja yksityiset tahot ryhtyvät yhteistuumin tehokkaammin hyödyntämään yhteisön ja jäsenvaltioiden tarjoamia välineitä maksimoidakseen ympäristöä säästävää teknologiaa ja tuotteita koskevan tutkimustoiminnan. |
| --- | --- |

1.4

Komitea suosittaa, että yhtiöt sekä julkiset ja yksityiset tahot ryhtyvät yhteistuumin tehokkaammin hyödyntämään yhteisön ja jäsenvaltioiden tarjoamia välineitä maksimoidakseen ympäristöä säästävää teknologiaa ja tuotteita koskevan tutkimustoiminnan.

| 1.5 | Komitea tähdentää tarvetta voimistaa ja nopeuttaa ympäristöystävällisten tuotteiden sekä tuotantoprosessien teknisten standardien laatimista. |
| --- | --- |

1.5

Komitea tähdentää tarvetta voimistaa ja nopeuttaa ympäristöystävällisten tuotteiden sekä tuotantoprosessien teknisten standardien laatimista.

| 1.6 | Komitea toivoo ympäristömyönteisten tuotteiden merkitsemisjärjestelmiä koskevien kriteerien ja yhdenmukaisten vähimmäisvaatimusten varmentamista noudatettaviksi kaikkialla sisämarkkinoilla. Sen tarkoituksena on taata ympäristötietoisten kuluttajavalintojen yhdenvertaisuus, valvonnan yhdenmukaisuus kautta EU:n sekä aidosti ympäristöä säästävien tuotteiden vapaan liikkuvuuden periaatteen kunnioittaminen. EU:n ympäristömerkin (”ekokukan”) tunnettuutta tulee lisätä. Sen tulee voida vaikuttaa jäsenvaltio- ja alakohtaisten merkintäjärjestelmien rinnalla. |
| --- | --- |

1.6

Komitea toivoo ympäristömyönteisten tuotteiden merkitsemisjärjestelmiä koskevien kriteerien ja yhdenmukaisten vähimmäisvaatimusten varmentamista noudatettaviksi kaikkialla sisämarkkinoilla. Sen tarkoituksena on taata ympäristötietoisten kuluttajavalintojen yhdenvertaisuus, valvonnan yhdenmukaisuus kautta EU:n sekä aidosti ympäristöä säästävien tuotteiden vapaan liikkuvuuden periaatteen kunnioittaminen. EU:n ympäristömerkin (”ekokukan”) tunnettuutta tulee lisätä. Sen tulee voida vaikuttaa jäsenvaltio- ja alakohtaisten merkintäjärjestelmien rinnalla.

| 1.7 | Komitea katsoo, että on tärkeää lujittaa ympäristöasioiden hallintajärjestelmien ”tuoteulottuvuutta”, jotta ne leviäisivät paremmin tuottajien ja jakelijoiden keskuuteen, ja sovittaa se tehokkaammin paikallisviranomaisten hallinnointijärjestelmiin, jotta se olisi enemmän omiaan synnyttämään yhteisvaikutuksia yhdessä muiden, kestävän kehityksen edistämisessä hyödynnettävien välineiden kanssa. |
| --- | --- |

1.7

Komitea katsoo, että on tärkeää lujittaa ympäristöasioiden hallintajärjestelmien ”tuoteulottuvuutta”, jotta ne leviäisivät paremmin tuottajien ja jakelijoiden keskuuteen, ja sovittaa se tehokkaammin paikallisviranomaisten hallinnointijärjestelmiin, jotta se olisi enemmän omiaan synnyttämään yhteisvaikutuksia yhdessä muiden, kestävän kehityksen edistämisessä hyödynnettävien välineiden kanssa.

| 1.8 | Komitea toteaa, että yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmän (EMAS) yleistäminen kaipaa tukea. Siihen voitaisiin hyödyntää taloudellisia ja verotuksellisia toimenpiteitä, hallinnon sujuvoittamista, edistämis- ja markkinointityötä, EMASin tunnustamista — myös kansainvälisesti — ensiluokkaisuuden mittapuuksi sekä avustustoimia pienten yritysten hyväksi niiden ryhtyessä soveltamaan järjestelmää asteittain. |
| --- | --- |

1.8

Komitea toteaa, että yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmän (EMAS) yleistäminen kaipaa tukea. Siihen voitaisiin hyödyntää taloudellisia ja verotuksellisia toimenpiteitä, hallinnon sujuvoittamista, edistämis- ja markkinointityötä, EMASin tunnustamista — myös kansainvälisesti — ensiluokkaisuuden mittapuuksi sekä avustustoimia pienten yritysten hyväksi niiden ryhtyessä soveltamaan järjestelmää asteittain.

| 1.9 | On olennaista, että tietyn tuotteen suoriutumista arvioidaan kokonaisuutena, eli ei ainoastaan ympäristökriteerien pohjalta vaan myös sellaisten muiden tärkeiden näkökohtien perusteella kuin sekä kuluttajan että tuottajan menestyminen taloudellisesti sekä turvallisuus, käyttökelpoisuus ja terveyden suojelu; resurssien ja materiaalien järkiperäinen käyttö sekä pitäen silmällä logistiikkaa, innovatiivisuutta, tuottajan kykyä laajentaa kuluttajan valikoimaa sekä tuotteen koko elinkaareen ja yhteiskuntaan liittyviä seikkoja. |
| --- | --- |

1.9

On olennaista, että tietyn tuotteen suoriutumista arvioidaan kokonaisuutena, eli ei ainoastaan ympäristökriteerien pohjalta vaan myös sellaisten muiden tärkeiden näkökohtien perusteella kuin sekä kuluttajan että tuottajan menestyminen taloudellisesti sekä turvallisuus, käyttökelpoisuus ja terveyden suojelu; resurssien ja materiaalien järkiperäinen käyttö sekä pitäen silmällä logistiikkaa, innovatiivisuutta, tuottajan kykyä laajentaa kuluttajan valikoimaa sekä tuotteen koko elinkaareen ja yhteiskuntaan liittyviä seikkoja.

| 1.10 | ETSK suosittaa, että ympäristöä säästävien julkisten hankintojen kehittämistä edistetään. Siihen kuuluu ympäristöystävällisten tuotteiden teknisten ominaispiirteiden määritteleminen aloittaen ympäristövaikutuksiltaan parhaista tuotteista; tuotteen tai palvelun elinkaarikustannusten sisällyttäminen sitä koskevaan eritelmään; asiakohtaisen tietokannan asettaminen verkkokäyttöön; julkisia hankintoja koskevien yhteisön direktiivien ajantasaistaminen sisällyttämällä niihin viitteitä standardeihin, ympäristöasioiden hallintajärjestelmiin, ympäristömerkintöihin ja ympäristömyötäiseen tuotesuunnitteluun; lisäksi tulisi julkistaa jäsenvaltiokohtaisia toimintasuunnitelmia, jotka tähtäävät ympäristöä säästävien julkisten hankintojen käyttöönottamiseen. |
| --- | --- |

1.10

ETSK suosittaa, että ympäristöä säästävien julkisten hankintojen kehittämistä edistetään. Siihen kuuluu ympäristöystävällisten tuotteiden teknisten ominaispiirteiden määritteleminen aloittaen ympäristövaikutuksiltaan parhaista tuotteista; tuotteen tai palvelun elinkaarikustannusten sisällyttäminen sitä koskevaan eritelmään; asiakohtaisen tietokannan asettaminen verkkokäyttöön; julkisia hankintoja koskevien yhteisön direktiivien ajantasaistaminen sisällyttämällä niihin viitteitä standardeihin, ympäristöasioiden hallintajärjestelmiin, ympäristömerkintöihin ja ympäristömyötäiseen tuotesuunnitteluun; lisäksi tulisi julkistaa jäsenvaltiokohtaisia toimintasuunnitelmia, jotka tähtäävät ympäristöä säästävien julkisten hankintojen käyttöönottamiseen.

| 1.11 | Komitea toteaa jälleen pitävänsä tärkeänä, että oikeusperustana käytetään EY:n perustamissopimuksen 153 artiklaa, koska se soveltuu parhaiten kuluttajansuojan korkean tason varmistamiseen ja suojaa siten myös kuluttajien oikeutta täydellisiin, paikkansapitäviin, tarkoituksenmukaisiin, ymmärrettäviin ja oikea-aikaisiin tietoihin. |
| --- | --- |

1.11

Komitea toteaa jälleen pitävänsä tärkeänä, että oikeusperustana käytetään EY:n perustamissopimuksen 153 artiklaa, koska se soveltuu parhaiten kuluttajansuojan korkean tason varmistamiseen ja suojaa siten myös kuluttajien oikeutta täydellisiin, paikkansapitäviin, tarkoituksenmukaisiin, ymmärrettäviin ja oikea-aikaisiin tietoihin.

| 1.12 | Komitea toteaa, että itsesääntelytarkoituksiin voitaisiin kehittää käytännesäännöt direktiivissä 2005/29/EY tarkoitetulla tavalla, jotta vältytään ekologisten väittämien väärinkäytöstä mainonnassa ja joka tapauksessa harhaanjohtavasta mainonnasta. Sen rinnalla tulee soveltaa ympäristöveroja sekä sääntelyä. ETSK suosittaa, että ympäristöväittämissä on tukeuduttava luotettaviin ja tunnustettuihin ympäristömerkintöihin. |
| --- | --- |

1.12

Komitea toteaa, että itsesääntelytarkoituksiin voitaisiin kehittää käytännesäännöt direktiivissä 2005/29/EY tarkoitetulla tavalla, jotta vältytään ekologisten väittämien väärinkäytöstä mainonnassa ja joka tapauksessa harhaanjohtavasta mainonnasta. Sen rinnalla tulee soveltaa ympäristöveroja sekä sääntelyä. ETSK suosittaa, että ympäristöväittämissä on tukeuduttava luotettaviin ja tunnustettuihin ympäristömerkintöihin.

| 1.13 | Komitea katsoo, että oikeudellisten menettelyjen tulisi olla kaikkien ulottuvilla, ja suosittaa lisäksi, että kuluttajia varten perustetaan oikeuslaitoksen ulkopuolisia seuranta- ja riitojenratkaisuelimiä, jotka ovat joustavia, tehokkaita, kohtuuhintaisia ja uskottavia. Näin voidaan taata tuotteiden ympäristönormienmukaisuus sekä se, että ne noudattavat ekologisen kestävyyden periaatteita. |
| --- | --- |

1.13

Komitea katsoo, että oikeudellisten menettelyjen tulisi olla kaikkien ulottuvilla, ja suosittaa lisäksi, että kuluttajia varten perustetaan oikeuslaitoksen ulkopuolisia seuranta- ja riitojenratkaisuelimiä, jotka ovat joustavia, tehokkaita, kohtuuhintaisia ja uskottavia. Näin voidaan taata tuotteiden ympäristönormienmukaisuus sekä se, että ne noudattavat ekologisen kestävyyden periaatteita.

| 1.14 | Koska hajanaisuus leimaa sekä vaatimuksia kuluttajille tiedottamisesta että kestävyysperiaatteiden mukaisille tuotteille asetettavia vaatimuksia, komitea katsoo, että on ryhdyttävä kiireellisesti työhön yksinomaisten, selkeiden puitteiden laatimiseksi ”Sisämarkkinoilla tapahtuvaa kestävyysperiaatteiden mukaista kulutusta ja tuotantoa koskevan eurooppalaisen peruskirjan” muotoon. |
| --- | --- |

1.14

Koska hajanaisuus leimaa sekä vaatimuksia kuluttajille tiedottamisesta että kestävyysperiaatteiden mukaisille tuotteille asetettavia vaatimuksia, komitea katsoo, että on ryhdyttävä kiireellisesti työhön yksinomaisten, selkeiden puitteiden laatimiseksi ”Sisämarkkinoilla tapahtuvaa kestävyysperiaatteiden mukaista kulutusta ja tuotantoa koskevan eurooppalaisen peruskirjan” muotoon.

2.   Nykypuitteet ja tulevaisuudennäkymät

| 2.1 | Yhteisön ympäristömerkin myöntämisjärjestelmän (1) tarkoituksena on edistää sellaisten tuotteiden myyntiä, joilla on vähemmän haitallisia vaikutuksia ympäristöön, ja antaa kuluttajille täsmällistä ja tieteellisiin tutkimuksiin perustuvaa tietoa. Merkintä ei koske ruokaa eikä juomia, farmaseuttisia tuotteita, lääkinnällisiä laitteita (2) eikä myrkyllisiä tuotteita tai vaarallisia aineita (3). |
| --- | --- |

2.1

Yhteisön ympäristömerkin myöntämisjärjestelmän (1) tarkoituksena on edistää sellaisten tuotteiden myyntiä, joilla on vähemmän haitallisia vaikutuksia ympäristöön, ja antaa kuluttajille täsmällistä ja tieteellisiin tutkimuksiin perustuvaa tietoa. Merkintä ei koske ruokaa eikä juomia, farmaseuttisia tuotteita, lääkinnällisiä laitteita (2) eikä myrkyllisiä tuotteita tai vaarallisia aineita (3).

| 2.1.1 | Ympäristöystävällisten tuotteiden suunnitteleminen, tuotanto, jakelu ja kulutus ovat oleellinen osa yhteisön ympäristöpolitiikkaa, joka on määritelty kuudennessa ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa (4) ilmaistujen tavoitteiden ja prioriteettien avulla. Ohjelma on tarkoitus viedä päätökseen vuoteen 2010 mennessä. Komitea on käsitellyt ohjelmaa lukuisissa lausunnoissaan. Siinä kuvataan seikkaperäisesti kaavailtuja toimenpiteitä kestävän kehityksen strategian muokkaamiseksi. |
| --- | --- |

2.1.1

Ympäristöystävällisten tuotteiden suunnitteleminen, tuotanto, jakelu ja kulutus ovat oleellinen osa yhteisön ympäristöpolitiikkaa, joka on määritelty kuudennessa ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa (4) ilmaistujen tavoitteiden ja prioriteettien avulla. Ohjelma on tarkoitus viedä päätökseen vuoteen 2010 mennessä. Komitea on käsitellyt ohjelmaa lukuisissa lausunnoissaan. Siinä kuvataan seikkaperäisesti kaavailtuja toimenpiteitä kestävän kehityksen strategian muokkaamiseksi.

| 2.1.2 | Yhdennetty tuotepolitiikka (5) (integrated product policy, IPP) on avainasemassa yhteisön kyseisellä alalla tekemien pääasiallisten aloitteiden joukossa. Komitea on antanut aiheesta lausunnon (6), jossa paneudutaan kaikkiaan tuotteisiin ja palveluihin, joilla on ympäristövaikutuksia. |
| --- | --- |

2.1.2

Yhdennetty tuotepolitiikka (5) (integrated product policy, IPP) on avainasemassa yhteisön kyseisellä alalla tekemien pääasiallisten aloitteiden joukossa. Komitea on antanut aiheesta lausunnon (6), jossa paneudutaan kaikkiaan tuotteisiin ja palveluihin, joilla on ympäristövaikutuksia.

| 2.1.3 | Jotta yhdennetty tuotepolitiikka olisi tuloksekasta, on tarpeen kannustaa tuottajia valmistamaan ympäristöystävällisempiä tuotteita ja kuluttajia ostamaan niitä. Tarkoitukseen voitaisiin hyödyntää seuraavia välineitä:






  — | Kannustetaan käyttämään verotuksellisia toimia, joilla edistetään ympäristöystävällisempien tuotteiden myyntiä. |
| --- | --- | --- |

2.1.3

Jotta yhdennetty tuotepolitiikka olisi tuloksekasta, on tarpeen kannustaa tuottajia valmistamaan ympäristöystävällisempiä tuotteita ja kuluttajia ostamaan niitä. Tarkoitukseen voitaisiin hyödyntää seuraavia välineitä:

—

Kannustetaan käyttämään verotuksellisia toimia, joilla edistetään ympäristöystävällisempien tuotteiden myyntiä.

| — | Otetaan ympäristönäkökohdat huomioon tehtäessä julkisen vallan sopimuksia koskevia päätöksiä. (7) |
| --- | --- |

—

Otetaan ympäristönäkökohdat huomioon tehtäessä julkisen vallan sopimuksia koskevia päätöksiä. (7)

| — | Edistetään elinkaariajattelun soveltamista. |
| --- | --- |

—

Edistetään elinkaariajattelun soveltamista.

| — | Yleistetään ja edistetään sellaisten vapaaehtoisten välineiden käyttöä kuin ympäristömerkintä, ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä (EMAS), ympäristötuoteselosteet (Environmental Product Declarations, EPD), ympäristöystävälliset julkiset hankinnat (green public procurement) jne. |
| --- | --- |

—

Yleistetään ja edistetään sellaisten vapaaehtoisten välineiden käyttöä kuin ympäristömerkintä, ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä (EMAS), ympäristötuoteselosteet (Environmental Product Declarations, EPD), ympäristöystävälliset julkiset hankinnat (green public procurement) jne.

| — | Tarjotaan kuluttajille tarvittavat tiedot tietoiseen tuotevalintaan (informed product choice) ostoa, käyttöä ja käytöstäpoistoa ajatellen. |
| --- | --- |

—

Tarjotaan kuluttajille tarvittavat tiedot tietoiseen tuotevalintaan (informed product choice) ostoa, käyttöä ja käytöstäpoistoa ajatellen.

| 2.1.4 | Vuonna 2005 annetulla direktiivillä energiaa käyttävien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista (8) luotiin sääntelylle uudet kehykset, mikä myös oli edistysaskel. |
| --- | --- |

2.1.4

Vuonna 2005 annetulla direktiivillä energiaa käyttävien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista (8) luotiin sääntelylle uudet kehykset, mikä myös oli edistysaskel.

| 2.1.5 | Puitedirektiivin täytäntöönpanon osalta ensimmäiset säännöt tulevat voimaan vuonna 2008. Parhaillaan pohditaan toimenpiteitä 20 tuoteryhmän suhteen (niihin kuuluvat valaistus, tietokonejärjestelmät ja pesukoneet), ja niistä 14:ään (mm. katu- ja toimistovalaistus) sovellettavien toimenpiteiden pitäisi olla valmiina vuoden 2008 loppuun mennessä. Loppujen tuoteryhmien, kuten kotitalouksien valaistusjärjestelmien, määräaika on vuosi 2009. |
| --- | --- |

2.1.5

Puitedirektiivin täytäntöönpanon osalta ensimmäiset säännöt tulevat voimaan vuonna 2008. Parhaillaan pohditaan toimenpiteitä 20 tuoteryhmän suhteen (niihin kuuluvat valaistus, tietokonejärjestelmät ja pesukoneet), ja niistä 14:ään (mm. katu- ja toimistovalaistus) sovellettavien toimenpiteiden pitäisi olla valmiina vuoden 2008 loppuun mennessä. Loppujen tuoteryhmien, kuten kotitalouksien valaistusjärjestelmien, määräaika on vuosi 2009.

| 2.1.6 | Kuudennessa ympäristöä koskevassa yhteisön toimintaohjelmassa (9) määritetään viisi strategisen toiminnan pääasiallista suuntaviivaa: nykyisin voimassa olevan lainsäädännön täytäntöönpanon tehostaminen, ympäristönäkökohtien sisällyttäminen muihin politiikanaloihin, markkinalähtöisyys, kansalaisten vaikutusmahdollisuuksien kasvattaminen auttamalla heitä muuttamaan käyttäytymistään siten, että heidän kysyntäkiinnostuksensa lisääntyisi, sekä ympäristön ottaminen huomioon tehtäessä alueellisia maankäytön suunnittelua ja hallinnointia koskevia päätöksiä. |
| --- | --- |

2.1.6

Kuudennessa ympäristöä koskevassa yhteisön toimintaohjelmassa (9) määritetään viisi strategisen toiminnan pääasiallista suuntaviivaa: nykyisin voimassa olevan lainsäädännön täytäntöönpanon tehostaminen, ympäristönäkökohtien sisällyttäminen muihin politiikanaloihin, markkinalähtöisyys, kansalaisten vaikutusmahdollisuuksien kasvattaminen auttamalla heitä muuttamaan käyttäytymistään siten, että heidän kysyntäkiinnostuksensa lisääntyisi, sekä ympäristön ottaminen huomioon tehtäessä alueellisia maankäytön suunnittelua ja hallinnointia koskevia päätöksiä.

| 2.1.7 | Yleisemmin ottaen EU:n kestävän kehityksen strategiassa, jota Eurooppa-neuvosto tarkisti vuonna 2006, ”kestävä tuotanto ja kehitys” määritellään yhdeksi unionin tärkeimmistä haasteista, johon on pyrittävä vastaamaan antamalla talouden ja yhteiskunnan kehitykselle muodot, jotka sopivat paremmin yhteen ekosysteemin kanssa. Strategiassa esitetään myös uusi alan toimintasuunnitelma. |
| --- | --- |

2.1.7

Yleisemmin ottaen EU:n kestävän kehityksen strategiassa, jota Eurooppa-neuvosto tarkisti vuonna 2006, ”kestävä tuotanto ja kehitys” määritellään yhdeksi unionin tärkeimmistä haasteista, johon on pyrittävä vastaamaan antamalla talouden ja yhteiskunnan kehitykselle muodot, jotka sopivat paremmin yhteen ekosysteemin kanssa. Strategiassa esitetään myös uusi alan toimintasuunnitelma.

| 2.1.8 | Vuonna 2007 julkistetusta täytäntöönpanoraportista (10) käy ilmi, että kestävyysperiaatteiden mukaista kulutusta ja tuotantoa on vaikea mitata luotettavasti laajalta pohjalta. Toisaalta vaikuttaa siltä, että mainitun kaltaisten tuotteiden ja palveluiden määrä markkinoilla kasvaa nopeasti, ja vuotuiset säästöt nykyisiin energiakustannuksiin nähden arvioidaan noin 60 miljardin euron suuruisiksi. Toisaalta ympäristömerkillä varustettuja tuotteita on edelleen jokseenkin vähän, eikä ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS) rekisteröityneiden yritysten määrä ole sekään kohonnut kovin korkeaksi. Jäsenvaltioista ainoastaan 14 on hyväksynyt kansallisen ympäristöystävällisiä hankintoja koskevan suunnitelman, ja vain 21 niistä on vienyt ympäristöteknologioita koskevaan EU:n toimintasuunnitelmaan (environmental technology action plan, ETAP) kuuluvan toteuttamislistan päätökseen (11). |
| --- | --- |

2.1.8

Vuonna 2007 julkistetusta täytäntöönpanoraportista (10) käy ilmi, että kestävyysperiaatteiden mukaista kulutusta ja tuotantoa on vaikea mitata luotettavasti laajalta pohjalta. Toisaalta vaikuttaa siltä, että mainitun kaltaisten tuotteiden ja palveluiden määrä markkinoilla kasvaa nopeasti, ja vuotuiset säästöt nykyisiin energiakustannuksiin nähden arvioidaan noin 60 miljardin euron suuruisiksi. Toisaalta ympäristömerkillä varustettuja tuotteita on edelleen jokseenkin vähän, eikä ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS) rekisteröityneiden yritysten määrä ole sekään kohonnut kovin korkeaksi. Jäsenvaltioista ainoastaan 14 on hyväksynyt kansallisen ympäristöystävällisiä hankintoja koskevan suunnitelman, ja vain 21 niistä on vienyt ympäristöteknologioita koskevaan EU:n toimintasuunnitelmaan (environmental technology action plan, ETAP) kuuluvan toteuttamislistan päätökseen (11).

| 2.2 | Toisaalta jokin aika sitten ryhdyttiin teknisen standardoinnin alalla toimiin ympäristönäkökohtien kytkemiseksi uusiin teknisiin standardeihin, tarkoituksena luoda Euroopan standardointikomiteaa (European Committee for Standardisation, CEN) varten ”ympäristöpuitteet”, joiden mukaisesti komitean tekniset elimet voivat laatia ympäristömääritelmän. Tapauksissa, jolloin jokin standardi kuuluu ”uuden menettelytavan” piiriin, lähtökohtana on yhdenmukaisuus vastaavan EU-direktiivin perusvaatimusten kanssa. Asiassa edettiin vieläkin pidemmälle, kun ympäristösertifiointijärjestelmä ISO 14001 otettiin käyttöön. |
| --- | --- |

2.2

Toisaalta jokin aika sitten ryhdyttiin teknisen standardoinnin alalla toimiin ympäristönäkökohtien kytkemiseksi uusiin teknisiin standardeihin, tarkoituksena luoda Euroopan standardointikomiteaa (European Committee for Standardisation, CEN) varten ”ympäristöpuitteet”, joiden mukaisesti komitean tekniset elimet voivat laatia ympäristömääritelmän. Tapauksissa, jolloin jokin standardi kuuluu ”uuden menettelytavan” piiriin, lähtökohtana on yhdenmukaisuus vastaavan EU-direktiivin perusvaatimusten kanssa. Asiassa edettiin vieläkin pidemmälle, kun ympäristösertifiointijärjestelmä ISO 14001 otettiin käyttöön.

| 2.3 | Euroopan ympäristökeskus julkisti 10. lokakuuta 2007 kartoituksen Europe's environment — The fourth assessment [Euroopan ympäristö: neljäs arviointi] (12), jossa kokonainen luku omistetaan ”kestävälle kulutukselle ja tuotannolle”. |
| --- | --- |

2.3

Euroopan ympäristökeskus julkisti 10. lokakuuta 2007 kartoituksen Europe's environment — The fourth assessment [Euroopan ympäristö: neljäs arviointi] (12), jossa kokonainen luku omistetaan ”kestävälle kulutukselle ja tuotannolle”.

| 2.4 | Lisäksi komission vuonna 2007 julkaisemassa, kasvuun ja työllisyyteen tähtäävän Lissabonin strategian edistymistä kuvaavassa vuotuisessa raportissa painotetaan ilmastonmuutoksen, eko-innovaatioiden energiatehokkuuden, uusiutuvien energialähteiden ja energiamarkkinoiden merkitystä. |
| --- | --- |

2.4

Lisäksi komission vuonna 2007 julkaisemassa, kasvuun ja työllisyyteen tähtäävän Lissabonin strategian edistymistä kuvaavassa vuotuisessa raportissa painotetaan ilmastonmuutoksen, eko-innovaatioiden energiatehokkuuden, uusiutuvien energialähteiden ja energiamarkkinoiden merkitystä.

| 2.5 | Todettakoon lisäksi, että Brysselissä 8.–9. maaliskuuta 2007 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kiinnitti erityistä huomiota ympäristökysymyksiin ja ilmastonmuutokseen. Helmikuussa 2007 kokoontunut ympäristöasioiden neuvosto puolestaan korosti, että EU:n kestävän kehityksen strategia ja kasvuun ja työllisyyteen tähtäävä Lissabonin strategia täydentävät toisiaan ja että viimeksi mainittu antaa oleellisen panoksen ensinnä mainitun strategian päätavoitteen hyväksi. Ympäristöasiain neuvosto toisti, että on tarpeen sisällyttää ympäristönäkökohdat kaikkiin toimintalinjoihin. Joulukuussa 2007 kokoontunut Eurooppa-neuvosto (13) asettui painokkaasti samoille yleislinjoille. |
| --- | --- |

2.5

Todettakoon lisäksi, että Brysselissä 8.–9. maaliskuuta 2007 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kiinnitti erityistä huomiota ympäristökysymyksiin ja ilmastonmuutokseen. Helmikuussa 2007 kokoontunut ympäristöasioiden neuvosto puolestaan korosti, että EU:n kestävän kehityksen strategia ja kasvuun ja työllisyyteen tähtäävä Lissabonin strategia täydentävät toisiaan ja että viimeksi mainittu antaa oleellisen panoksen ensinnä mainitun strategian päätavoitteen hyväksi. Ympäristöasiain neuvosto toisti, että on tarpeen sisällyttää ympäristönäkökohdat kaikkiin toimintalinjoihin. Joulukuussa 2007 kokoontunut Eurooppa-neuvosto (13) asettui painokkaasti samoille yleislinjoille.

| 2.6 | Yksi komission vuoden 2008 työohjelman (14) päätavoitteista on selvästikin kansalaisten tuominen pääosaan Eurooppa-hankkeessa. Siihen kuuluu ensinnäkin sosiaalisen tilanteen arvioiminen sekä sisämarkkinoiden tutkiminen, minkä lisäksi kiinnitetään jatkuvasti huomiota siihen, että eurooppalaisten on kyettävä saamaan täysi hyöty yhtenäismarkkinoista. |
| --- | --- |

2.6

Yksi komission vuoden 2008 työohjelman (14) päätavoitteista on selvästikin kansalaisten tuominen pääosaan Eurooppa-hankkeessa. Siihen kuuluu ensinnäkin sosiaalisen tilanteen arvioiminen sekä sisämarkkinoiden tutkiminen, minkä lisäksi kiinnitetään jatkuvasti huomiota siihen, että eurooppalaisten on kyettävä saamaan täysi hyöty yhtenäismarkkinoista.

| 2.7 | ETSK on useasti kehottanut käyttämään oikeusperustana Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 153 artiklaa (15), koska sen tarkoituksena on varmistaa kuluttajansuojan korkea taso ja suojata myös kuluttajien oikeutta täydellisiin (16), paikkansapitäviin, tarkoituksenmukaisiin, ymmärrettäviin ja oikea-aikaisiin tietoihin. |
| --- | --- |

2.7

ETSK on useasti kehottanut käyttämään oikeusperustana Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 153 artiklaa (15), koska sen tarkoituksena on varmistaa kuluttajansuojan korkea taso ja suojata myös kuluttajien oikeutta täydellisiin (16), paikkansapitäviin, tarkoituksenmukaisiin, ymmärrettäviin ja oikea-aikaisiin tietoihin.

| 2.7.1 | Johdetun oikeuden osalta kuluttajan tiedonsaantioikeudesta säädetään direktiivissä 2005/29/EY (17)”sopimattomista kaupallisista menettelyistä”, jotka voivat vahingoittaa kuluttajien taloudellisia etuja. Direktiivin liitteessä luetellaan joukko kaupallisia menettelyjä, joita voidaan ilman tapauskohtaista arviointiakin pitää sopimattomina. Niihin kuuluu esimerkiksi ”[l]uotettavuus- tai laatumerkinnän tai vastaavan esittäminen ilman tarvittavaa lupaa”. |
| --- | --- |

2.7.1

Johdetun oikeuden osalta kuluttajan tiedonsaantioikeudesta säädetään direktiivissä 2005/29/EY (17)”sopimattomista kaupallisista menettelyistä”, jotka voivat vahingoittaa kuluttajien taloudellisia etuja. Direktiivin liitteessä luetellaan joukko kaupallisia menettelyjä, joita voidaan ilman tapauskohtaista arviointiakin pitää sopimattomina. Niihin kuuluu esimerkiksi ”[l]uotettavuus- tai laatumerkinnän tai vastaavan esittäminen ilman tarvittavaa lupaa”.

| 2.8 | Komitea on kuitenkin vakuuttunut, että perusvaatimuksia kuluttajalle tiedottamisesta sekä kestävyysperiaatteiden mukaisille tuotteille asetettavia vaatimuksia koskevat yhteisön oikeussäännökset ovat varsin hajanaiset. Näin ollen se pitää tärkeänä, että laaditaan ”Sisämarkkinoilla tapahtuvaa kestävyysperiaatteiden mukaista kulutusta ja tuotantoa koskeva eurooppalainen peruskirja”. |
| --- | --- |

2.8

Komitea on kuitenkin vakuuttunut, että perusvaatimuksia kuluttajalle tiedottamisesta sekä kestävyysperiaatteiden mukaisille tuotteille asetettavia vaatimuksia koskevat yhteisön oikeussäännökset ovat varsin hajanaiset. Näin ollen se pitää tärkeänä, että laaditaan ”Sisämarkkinoilla tapahtuvaa kestävyysperiaatteiden mukaista kulutusta ja tuotantoa koskeva eurooppalainen peruskirja”.

| 2.8.1 | Komitea katsoo, että mikäli peruskirjan soveltamisen — sekä direktiivissä 2005/29/EY säädettyjen itsesääntelyä tarkoittavien säännösten — tuottamat tulokset osoittautuisivat epätyydyttäviksi, pitäisi tutkia muita vaihtoehtoja, kuten yhdenmukaistamisen viemistä pidemmälle tai yhteisön erityisen operatiivisen järjestelmän perustamista. |
| --- | --- |

2.8.1

Komitea katsoo, että mikäli peruskirjan soveltamisen — sekä direktiivissä 2005/29/EY säädettyjen itsesääntelyä tarkoittavien säännösten — tuottamat tulokset osoittautuisivat epätyydyttäviksi, pitäisi tutkia muita vaihtoehtoja, kuten yhdenmukaistamisen viemistä pidemmälle tai yhteisön erityisen operatiivisen järjestelmän perustamista.

3.   Yleistä

| 3.1 | Komitean näkemyksen mukaan on oleellista aivan aluksi määritellä selkeästi ja jäännöksettömästi sellaiset käsitteet kuin ”kestävyysperiaatteiden mukainen tuote”, ”kestävyysperiaatteiden mukainen suunnittelu, tuotanto ja jakelu” ja ”kestävyysperiaatteiden mukainen kulutus”, jotta kaikkialla EU:ssa ja Euroopan talousalueella voidaan valvoa sellaisten yhteisön oikeudellisten ja muiden säännösten sekä vapaaehtoisten järjestelmien noudattamista maakohtaisesti ja alueellisesti, joissa viitataan mainitun kaltaisiin määritelmiin. |
| --- | --- |

3.1

Komitean näkemyksen mukaan on oleellista aivan aluksi määritellä selkeästi ja jäännöksettömästi sellaiset käsitteet kuin ”kestävyysperiaatteiden mukainen tuote”, ”kestävyysperiaatteiden mukainen suunnittelu, tuotanto ja jakelu” ja ”kestävyysperiaatteiden mukainen kulutus”, jotta kaikkialla EU:ssa ja Euroopan talousalueella voidaan valvoa sellaisten yhteisön oikeudellisten ja muiden säännösten sekä vapaaehtoisten järjestelmien noudattamista maakohtaisesti ja alueellisesti, joissa viitataan mainitun kaltaisiin määritelmiin.

| 3.2 | Kyseiset, yleistä kansainvälistä hyväksyntää nauttivat määritelmät eivät ole staattisia vaan niille on ominaista jatkuvan kehittämisen kohteena oleminen. Komitea katsoo, että määritelmiä täytyy täydentää







  — | valikoimalla ympäristöindikaattoreita
   (18), joiden avulla pystytään seuraamaan edistymistä eri kynnysarvojen välillä, jolloin on mahdollista arvioida, missä määrin tuotantojärjestelmät, tuotteet, palvelut ja jakelujärjestelmät ovat kestävyysperiaatteiden mukaisia. |
| --- | --- | --- |

3.2

Kyseiset, yleistä kansainvälistä hyväksyntää nauttivat määritelmät eivät ole staattisia vaan niille on ominaista jatkuvan kehittämisen kohteena oleminen. Komitea katsoo, että määritelmiä täytyy täydentää

—

valikoimalla ympäristöindikaattoreita
   (18), joiden avulla pystytään seuraamaan edistymistä eri kynnysarvojen välillä, jolloin on mahdollista arvioida, missä määrin tuotantojärjestelmät, tuotteet, palvelut ja jakelujärjestelmät ovat kestävyysperiaatteiden mukaisia.

| — | yhteisön teknisillä ympäristöstandardeilla (jotka voitaisiin mahdollisesti kytkeä ISO-standardeihin), siten että ympäristönäkökohdat kytketään täydellisesti EU:n standardisointiprosessiin, kuten komitea on useaan otteeseen tähdentänyt (19), sovellettavaksi tuotteisiin, tuotantojärjestelmiin ja palveluihin, asiaan liittyvien yhteisön direktiivien yhdenmukaisuussuuntaviivoja noudattaen (20). |
| --- | --- |

—

yhteisön teknisillä ympäristöstandardeilla (jotka voitaisiin mahdollisesti kytkeä ISO-standardeihin), siten että ympäristönäkökohdat kytketään täydellisesti EU:n standardisointiprosessiin, kuten komitea on useaan otteeseen tähdentänyt (19), sovellettavaksi tuotteisiin, tuotantojärjestelmiin ja palveluihin, asiaan liittyvien yhteisön direktiivien yhdenmukaisuussuuntaviivoja noudattaen (20).

| 3.2.1 | Komitea toteaa, että edellä mainitut määritelmät, asianmukaisin indikaattorein ja standardein täydennettyinä, ovat perusedellytys sellaiselle tuloksekkaalle yhteisön politiikalle, joka tarjoaa valistuneille kuluttajille mahdollisuudet noudattaa kestävyysperiaatteita valinnoissaan ja käyttäytymisessään siten, että tuotantoprosessit ovat ympäristömyötäisiä. |
| --- | --- |

3.2.1

Komitea toteaa, että edellä mainitut määritelmät, asianmukaisin indikaattorein ja standardein täydennettyinä, ovat perusedellytys sellaiselle tuloksekkaalle yhteisön politiikalle, joka tarjoaa valistuneille kuluttajille mahdollisuudet noudattaa kestävyysperiaatteita valinnoissaan ja käyttäytymisessään siten, että tuotantoprosessit ovat ympäristömyötäisiä.

| 3.3 | Kuten komissio itse on korostanut, ”Euroopan teollisuudella on hyvät mahdollisuudet vahvistaa asemiaan ympäristöteknologiaan perustuvien uusien tuotteiden, palvelujen ja prosessien markkinoilla. Lisäksi eurooppalaiset yritykset ovat entistä kiinnostuneempia ympäristötoimiensa tehokkuudesta osana yritysten sosiaalista vastuuta” (21). |
| --- | --- |

3.3

Kuten komissio itse on korostanut, ”Euroopan teollisuudella on hyvät mahdollisuudet vahvistaa asemiaan ympäristöteknologiaan perustuvien uusien tuotteiden, palvelujen ja prosessien markkinoilla. Lisäksi eurooppalaiset yritykset ovat entistä kiinnostuneempia ympäristötoimiensa tehokkuudesta osana yritysten sosiaalista vastuuta” (21).

| 3.3.1 | Komitea on samaa mieltä kolmesta mainitussa yhteydessä määritetystä kehitysurasta: Vauhditetaan vähähiilisten ja energiatehokkaiden teknologioiden, tuotteiden ja palvelujen kehittämistä ja kaupallistamista; luodaan dynaamiset sisämarkkinat; luodaan vähähiilisten ja energiatehokkaiden teknologioiden, tuotteiden ja palvelujen maailmanlaajuiset markkinat. |
| --- | --- |

3.3.1

Komitea on samaa mieltä kolmesta mainitussa yhteydessä määritetystä kehitysurasta: Vauhditetaan vähähiilisten ja energiatehokkaiden teknologioiden, tuotteiden ja palvelujen kehittämistä ja kaupallistamista; luodaan dynaamiset sisämarkkinat; luodaan vähähiilisten ja energiatehokkaiden teknologioiden, tuotteiden ja palvelujen maailmanlaajuiset markkinat.

| 3.3.2 | Komitea toistaa äskettäisessä lausunnossaan esittämänsä näkemyksen: ”Tieteellinen ja tekninen huippuosaaminen ja sen soveltaminen kilpailukykyisen talousvoiman muodossa ovat ratkaisevia edellytyksiä sille, että voimme turvata — esimerkiksi energia- ja ilmastopolitiikkaa ajatellen — tulevaisuutemme, säilyttää tai parantaa nykyistä asemaamme maailmanlaajuisella toimintakentällä sekä suojella ja laajentaa eurooppalaista sosiaalimallia” (22). |
| --- | --- |

3.3.2

Komitea toistaa äskettäisessä lausunnossaan esittämänsä näkemyksen: ”Tieteellinen ja tekninen huippuosaaminen ja sen soveltaminen kilpailukykyisen talousvoiman muodossa ovat ratkaisevia edellytyksiä sille, että voimme turvata — esimerkiksi energia- ja ilmastopolitiikkaa ajatellen — tulevaisuutemme, säilyttää tai parantaa nykyistä asemaamme maailmanlaajuisella toimintakentällä sekä suojella ja laajentaa eurooppalaista sosiaalimallia” (22).

| 3.3.3 | Komitean mielestä tarvitaan integroidumpaa toimintamallia, jotta voitetaan vaikeudet ja esteet kaikkien käytettävissä olevien rahoitusvälineiden (23) yhdistetyn ja koordinoidun hyödyntämisen tieltä unionin, jäsenvaltioiden alueiden ja kuntien tasolla sekä yksittäisten toimijoiden kohdalla, pyrittäessä kehittämään vähäsaasteisia ja tehokkaita teknologioita sekä innovatiivisia sovelluksia, jotka pystyvät tuottamaan prosesseja, tuotteita ja palveluita, jotka ovat suuressa määrin kestävyysperiaatteiden mukaisia. |
| --- | --- |

3.3.3

Komitean mielestä tarvitaan integroidumpaa toimintamallia, jotta voitetaan vaikeudet ja esteet kaikkien käytettävissä olevien rahoitusvälineiden (23) yhdistetyn ja koordinoidun hyödyntämisen tieltä unionin, jäsenvaltioiden alueiden ja kuntien tasolla sekä yksittäisten toimijoiden kohdalla, pyrittäessä kehittämään vähäsaasteisia ja tehokkaita teknologioita sekä innovatiivisia sovelluksia, jotka pystyvät tuottamaan prosesseja, tuotteita ja palveluita, jotka ovat suuressa määrin kestävyysperiaatteiden mukaisia.

| 3.3.4 | Komitea uskookin, että tarvitaan komission pääosastojen yhteistä koordinoinnin ja teknisen avun aloitetta, jotta kyetään optimoimaan saatavilla olevien yhteisön, eurooppalaisten ja maakohtaisten välineiden yhdistetty käyttö. Siten eurooppalaisella tutkimus- ja innovointialueella kyetään saamaan niin yrityksissä kuin julkisissa ja yksityisissä laitoksissa harjoitettavasta tutkimuksesta ja innovoinnista täysi hyöty ympäristönsuojelun hyväksi. |
| --- | --- |

3.3.4

Komitea uskookin, että tarvitaan komission pääosastojen yhteistä koordinoinnin ja teknisen avun aloitetta, jotta kyetään optimoimaan saatavilla olevien yhteisön, eurooppalaisten ja maakohtaisten välineiden yhdistetty käyttö. Siten eurooppalaisella tutkimus- ja innovointialueella kyetään saamaan niin yrityksissä kuin julkisissa ja yksityisissä laitoksissa harjoitettavasta tutkimuksesta ja innovoinnista täysi hyöty ympäristönsuojelun hyväksi.

| 3.3.5 | Komitea on jo useaan otteeseen todennut (24), komission, neuvoston ja Euroopan parlamentin ohella, että on ehdottoman tärkeää vähentää byrokratiaa, joka jähmettää yritysten (eritoten pk-yritysten) toimintaa, jotta vapautetaan yritysten taloudellinen ja sosiaalinen potentiaali ja ohjataan se tuotannon, organisaatiopuitteiden sekä muiden rakenteiden kestävyysperiaatteiden mukaiseen nykyaikaistamiseen. |
| --- | --- |

3.3.5

Komitea on jo useaan otteeseen todennut (24), komission, neuvoston ja Euroopan parlamentin ohella, että on ehdottoman tärkeää vähentää byrokratiaa, joka jähmettää yritysten (eritoten pk-yritysten) toimintaa, jotta vapautetaan yritysten taloudellinen ja sosiaalinen potentiaali ja ohjataan se tuotannon, organisaatiopuitteiden sekä muiden rakenteiden kestävyysperiaatteiden mukaiseen nykyaikaistamiseen.

| 3.4 | Vuonna 1997 EU käynnisti tuotteiden ympäristömerkintäjärjestelmän kannustaakseen ympäristöä kunnioittavaa tuotantotoimintaa. Myöhemmin järjestelmä laajennettiin kattamaan palvelut ja se on vuosien mittaan kasvanut edelleen. Siihen kuuluu myös moniin kriteereihin perustuvia yleisiä ympäristömerkkejä, joita sovelletaan tuote- ja palveluryhmiin (25). |
| --- | --- |

3.4

Vuonna 1997 EU käynnisti tuotteiden ympäristömerkintäjärjestelmän kannustaakseen ympäristöä kunnioittavaa tuotantotoimintaa. Myöhemmin järjestelmä laajennettiin kattamaan palvelut ja se on vuosien mittaan kasvanut edelleen. Siihen kuuluu myös moniin kriteereihin perustuvia yleisiä ympäristömerkkejä, joita sovelletaan tuote- ja palveluryhmiin (25).

| 3.4.1 | Komitea katsoo, että nykytilanne saattaa aiheuttaa hämmennystä tuottajien ja ennen muuta eurooppalaisten kuluttajien keskuudessa. Sen mielestä ratkaisuna olisi vahvistaa unionin tasolla ajanmukaistettu vähimmäisvaatimusten järjestelmä, johon kuuluisi pakollinen rekisteröityminen ja riippumattoman sertifiointielimen suorittama varmentaminen merkinnän myöntämisen ehtoina. |
| --- | --- |

3.4.1

Komitea katsoo, että nykytilanne saattaa aiheuttaa hämmennystä tuottajien ja ennen muuta eurooppalaisten kuluttajien keskuudessa. Sen mielestä ratkaisuna olisi vahvistaa unionin tasolla ajanmukaistettu vähimmäisvaatimusten järjestelmä, johon kuuluisi pakollinen rekisteröityminen ja riippumattoman sertifiointielimen suorittama varmentaminen merkinnän myöntämisen ehtoina.

| 3.4.2 | Unionin tasolla myönnettävä merkintä ei saisi kilpailla maa- ja alakohtaisten merkintöjen kanssa vaan sen tulee vaikuttaa niiden rinnalla. Viimeksi mainitut ovat joissakin tapauksissa paremmin kuluttajien tiedossa kuin EU-merkintä. Lisäksi Energy Starin kaltaisia menestyksekkäiksi osoittautuneita merkintöjä tulisi koordinoida kansainvälisesti. |
| --- | --- |

3.4.2

Unionin tasolla myönnettävä merkintä ei saisi kilpailla maa- ja alakohtaisten merkintöjen kanssa vaan sen tulee vaikuttaa niiden rinnalla. Viimeksi mainitut ovat joissakin tapauksissa paremmin kuluttajien tiedossa kuin EU-merkintä. Lisäksi Energy Starin kaltaisia menestyksekkäiksi osoittautuneita merkintöjä tulisi koordinoida kansainvälisesti.

| 3.4.3 | On välttämätöntä, että merkinnät ovat uskottavia ja herättävät kuluttajassa luottamusta. Niinpä asiaankuuluvien merkintävaatimusten määrittäminen ja markkinaseuranta olisi annettava (kaikkien) asianosaisten vastuulle ollakseen vakuuttavampaa. |
| --- | --- |

3.4.3

On välttämätöntä, että merkinnät ovat uskottavia ja herättävät kuluttajassa luottamusta. Niinpä asiaankuuluvien merkintävaatimusten määrittäminen ja markkinaseuranta olisi annettava (kaikkien) asianosaisten vastuulle ollakseen vakuuttavampaa.

| 3.4.4 | Saattaa olla aiheellista ryhtyä harkitsemaan tuotteiden ja palveluiden merkitsemistä niiden hiilijalanjäljen (carbon footprint) määrittämiseksi. |
| --- | --- |

3.4.4

Saattaa olla aiheellista ryhtyä harkitsemaan tuotteiden ja palveluiden merkitsemistä niiden hiilijalanjäljen (carbon footprint) määrittämiseksi.

| 3.5 | Yhteisön vapaaehtoisen EMAS-järjestelmän ansiosta ne, jotka tahtovat näyttää parantavansa toimintaansa ympäristövaikutusten kannalta, voivat halutessaan liittyä yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään ja osoittaa siten noudattavansa toiminnassaan ympäristölainsäädäntöä ja olevansa sitoutuneita ympäristöasioiden hallintajärjestelmään. Komitea katsoo, että ISO-standardin 14001 hyväksymisen jälkeen on mahdollista lujittaa ympäristöasioiden hallintajärjestelmien ”tuoteulottuvuutta”, mikä helpottaa niiden yleistämistä tuottajien ja jakelijoiden keskuudessa sekä niiden mukauttamista paikallisviranomaisten prosessinhallintaan ja avaa yhteisvaikutusmahdollisuuksia muiden, kestävän kehityksen edistämiseen sovellettavien välineiden kanssa. |
| --- | --- |

3.5

Yhteisön vapaaehtoisen EMAS-järjestelmän ansiosta ne, jotka tahtovat näyttää parantavansa toimintaansa ympäristövaikutusten kannalta, voivat halutessaan liittyä yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään ja osoittaa siten noudattavansa toiminnassaan ympäristölainsäädäntöä ja olevansa sitoutuneita ympäristöasioiden hallintajärjestelmään. Komitea katsoo, että ISO-standardin 14001 hyväksymisen jälkeen on mahdollista lujittaa ympäristöasioiden hallintajärjestelmien ”tuoteulottuvuutta”, mikä helpottaa niiden yleistämistä tuottajien ja jakelijoiden keskuudessa sekä niiden mukauttamista paikallisviranomaisten prosessinhallintaan ja avaa yhteisvaikutusmahdollisuuksia muiden, kestävän kehityksen edistämiseen sovellettavien välineiden kanssa.

| 3.5.1 | Komitea toteaa, että EMAS-järjestelmän yleistämistä on aiheellista tukea. Tähän voitaisiin hyödyntää taloudellisia ja verotuksellisia toimenpiteitä, hallinnon sujuvoittamista, edistämis- ja markkinointityötä, EMASin tunnustamista — myös kansainvälisesti — ensiluokkaisuuden mittapuuksi sekä avustustoimia pk-yritysten hyväksi niiden ryhtyessä asteittain soveltamaan järjestelmää, varsinkin toimialakohtaisten klustereiden puitteissa. |
| --- | --- |

3.5.1

Komitea toteaa, että EMAS-järjestelmän yleistämistä on aiheellista tukea. Tähän voitaisiin hyödyntää taloudellisia ja verotuksellisia toimenpiteitä, hallinnon sujuvoittamista, edistämis- ja markkinointityötä, EMASin tunnustamista — myös kansainvälisesti — ensiluokkaisuuden mittapuuksi sekä avustustoimia pk-yritysten hyväksi niiden ryhtyessä asteittain soveltamaan järjestelmää, varsinkin toimialakohtaisten klustereiden puitteissa.

| 3.6 | Komitea pitää ehdottoman välttämättömänä kehittää ympäristötietoiset tuotteiden ja palveluiden markkinat. Tähän tarkoitukseen tarvitaan tarjontapuolelle kehitettyjä kannustimia ja välineitä innovoinnin rohkaisemiseksi ja kysyntäpuolelle vastaavasti omansa kuluttajien varustamiseksi asianmukaisilla tiedoilla sekä heidän kannustamisekseen ostamaan ympäristöystävällisempiä tuotteita. |
| --- | --- |

3.6

Komitea pitää ehdottoman välttämättömänä kehittää ympäristötietoiset tuotteiden ja palveluiden markkinat. Tähän tarkoitukseen tarvitaan tarjontapuolelle kehitettyjä kannustimia ja välineitä innovoinnin rohkaisemiseksi ja kysyntäpuolelle vastaavasti omansa kuluttajien varustamiseksi asianmukaisilla tiedoilla sekä heidän kannustamisekseen ostamaan ympäristöystävällisempiä tuotteita.

| 3.6.1 | Kun otetaan huomioon sisämarkkinoiden kilpailuolosuhteet, tietyn tuotteen suoriutumista pitää arvioida muidenkin kuin ympäristökriteerien pohjalta eli myös sellaisten muiden tärkeiden näkökohtien perusteella kuin sekä kuluttajan että tuottajan menestyminen taloudellisesti ja turvallisuus ja käyttökelpoisuus, resurssien ja materiaalien järkiperäinen käyttö sekä pitäen silmällä logistiikkaa, terveyskysymyksiä ja innovatiivisuutta, tuotteen kykyä laajentaa kuluttajan valikoimaa ja tuotteen elinkaareen ja käytöstä poistamiseen sekä lopulta koko yhteiskuntaan liittyviä seikkoja. |
| --- | --- |

3.6.1

Kun otetaan huomioon sisämarkkinoiden kilpailuolosuhteet, tietyn tuotteen suoriutumista pitää arvioida muidenkin kuin ympäristökriteerien pohjalta eli myös sellaisten muiden tärkeiden näkökohtien perusteella kuin sekä kuluttajan että tuottajan menestyminen taloudellisesti ja turvallisuus ja käyttökelpoisuus, resurssien ja materiaalien järkiperäinen käyttö sekä pitäen silmällä logistiikkaa, terveyskysymyksiä ja innovatiivisuutta, tuotteen kykyä laajentaa kuluttajan valikoimaa ja tuotteen elinkaareen ja käytöstä poistamiseen sekä lopulta koko yhteiskuntaan liittyviä seikkoja.

| 3.6.2 | On välttämätöntä sitoutua aidosti tukemaan ympäristömyönteisen tuotannon ja palveluiden alalla tapahtuvaa tutkimus- ja kehittämistoimintaa sekä innovointia. |
| --- | --- |

3.6.2

On välttämätöntä sitoutua aidosti tukemaan ympäristömyönteisen tuotannon ja palveluiden alalla tapahtuvaa tutkimus- ja kehittämistoimintaa sekä innovointia.

| 3.7 | Komitea katsoo, että CENin, Cenelecin ja Euroopan telealan standardointilaitoksen ETSIn pitää olla avainasemassa kehitettäessä tuotteiden ekologista kestävyyttä koskevaa teknistä standardointia
   (26). |
| --- | --- |

3.7

Komitea katsoo, että CENin, Cenelecin ja Euroopan telealan standardointilaitoksen ETSIn pitää olla avainasemassa kehitettäessä tuotteiden ekologista kestävyyttä koskevaa teknistä standardointia
   (26).

| 3.7.1 | Komitea on samassa yhteydessä korostanut, että ”teknisten ympäristöstandardien käytön edistämistä koskevien päätösten ei pitäisi olla ylhäältä alaspäin suuntautuvia, vaan ne tulisi toteuttaa siten, että ympäristöä vähän kuormittavat tuotteet hyväksytään entistä laajemmin ja että kansalaisten ja kuluttajien etu ja tarpeet otetaan entistä paremmin huomioon” (27). |
| --- | --- |

3.7.1

Komitea on samassa yhteydessä korostanut, että ”teknisten ympäristöstandardien käytön edistämistä koskevien päätösten ei pitäisi olla ylhäältä alaspäin suuntautuvia, vaan ne tulisi toteuttaa siten, että ympäristöä vähän kuormittavat tuotteet hyväksytään entistä laajemmin ja että kansalaisten ja kuluttajien etu ja tarpeet otetaan entistä paremmin huomioon” (27).

| 3.8 | Julkisia tavara- ja palveluhankintoja sekä julkisia rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/18/EY (28) on tärkeä säädös julkisten hankintojen alalla. Komissio on myös antanut tulkitsevan tiedonannon julkisiin hankintoihin sovellettavasta yhteisön lainsäädännöstä ja mahdollisuuksista ottaa ympäristönäkökohdat huomioon julkisissa hankinnoissa (29). |
| --- | --- |

3.8

Julkisia tavara- ja palveluhankintoja sekä julkisia rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/18/EY (28) on tärkeä säädös julkisten hankintojen alalla. Komissio on myös antanut tulkitsevan tiedonannon julkisiin hankintoihin sovellettavasta yhteisön lainsäädännöstä ja mahdollisuuksista ottaa ympäristönäkökohdat huomioon julkisissa hankinnoissa (29).

| 3.8.1 | Komitean näkemyksen mukaan julkiset hankinnat, jotka vastaavat noin 16:ta prosenttia yhteisön BKT:sta, on ratkaisevan tärkeä ala vähemmän ympäristöä kuluttavien tuotteiden yleistämistä ajatellen. Komitea kehottaakin ryhtymään toimenpiteisiin sopimuksista päättävien viranomaisten rohkaisemiseksi käyttämään olemassa olevia mahdollisuuksia ympäristöä säästäviin julkisiin hankintoihin. |
| --- | --- |

3.8.1

Komitean näkemyksen mukaan julkiset hankinnat, jotka vastaavat noin 16:ta prosenttia yhteisön BKT:sta, on ratkaisevan tärkeä ala vähemmän ympäristöä kuluttavien tuotteiden yleistämistä ajatellen. Komitea kehottaakin ryhtymään toimenpiteisiin sopimuksista päättävien viranomaisten rohkaisemiseksi käyttämään olemassa olevia mahdollisuuksia ympäristöä säästäviin julkisiin hankintoihin.

| 3.8.2 | Vuonna 2006 julkistetussa loppuraportissa, joka käsittelee Euroopassa tehtäviä ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja (30), mainitaan pääasiallisiksi kyseisen käytännön leviämisen esteiksi ympäristöystävällisten tuotteiden korkeampi hinta, varsinkin kun elinkaarikustannuksia koskevia indikaattoreita ei ole käytettävissä; ympäristötietojen ja asianmukaisen, helppokäyttöisen elektronisen tietokannan puute; hankintakriteerien ja -eritelmien epäselvyys, jolloin ympäristömyönteisten tuotteiden määritelmistä ja standardeista ei ole varmuutta; tuen puute johto- ja poliittisella tasolla sekä informaatio- ja koulutusvälineiden puute. |
| --- | --- |

3.8.2

Vuonna 2006 julkistetussa loppuraportissa, joka käsittelee Euroopassa tehtäviä ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja (30), mainitaan pääasiallisiksi kyseisen käytännön leviämisen esteiksi ympäristöystävällisten tuotteiden korkeampi hinta, varsinkin kun elinkaarikustannuksia koskevia indikaattoreita ei ole käytettävissä; ympäristötietojen ja asianmukaisen, helppokäyttöisen elektronisen tietokannan puute; hankintakriteerien ja -eritelmien epäselvyys, jolloin ympäristömyönteisten tuotteiden määritelmistä ja standardeista ei ole varmuutta; tuen puute johto- ja poliittisella tasolla sekä informaatio- ja koulutusvälineiden puute.

| 3.8.3 | Näin ollen komitea suosittaa, että ympäristömyönteisille tuotteille määritellään vankat kriteerit, joissa yksilöidään kaikkia asiaankuuluvat ympäristövaatimukset, joihin sisällytetään tietyn tuotteen tai palvelun koko elinkaaren aikana syntyvät kustannukset. Lisäksi komitea suosittaa ”ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskevan eurooppalaisen tietokannan” (31) perustamista sekä ISO-standardin 14004 vaatimusten, ympäristöasiain hallintajärjestelmien, ympäristömerkintäviittausten ja ympäristömyönteisen tuotesuunnittelun sisällyttämistä julkisia hankintoja koskeviin EU-direktiiveihin. Komitea kehottaa myös levittämään tietoa ympäristöä säästävien julkisten hankintojen käyttämisestä suuren yleisön keskuuteen sekä kohdistamaan huomion tuotteisiin, joiden ympäristövaikutukset ovat tuntuvimmat. |
| --- | --- |

3.8.3

Näin ollen komitea suosittaa, että ympäristömyönteisille tuotteille määritellään vankat kriteerit, joissa yksilöidään kaikkia asiaankuuluvat ympäristövaatimukset, joihin sisällytetään tietyn tuotteen tai palvelun koko elinkaaren aikana syntyvät kustannukset. Lisäksi komitea suosittaa ”ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskevan eurooppalaisen tietokannan” (31) perustamista sekä ISO-standardin 14004 vaatimusten, ympäristöasiain hallintajärjestelmien, ympäristömerkintäviittausten ja ympäristömyönteisen tuotesuunnittelun sisällyttämistä julkisia hankintoja koskeviin EU-direktiiveihin. Komitea kehottaa myös levittämään tietoa ympäristöä säästävien julkisten hankintojen käyttämisestä suuren yleisön keskuuteen sekä kohdistamaan huomion tuotteisiin, joiden ympäristövaikutukset ovat tuntuvimmat.

| 3.9 | Reilun kaupan mukaisia toimintamalleja on omaksuttu Euroopassa laajasti. ETSK on jo kauan kiinnittänyt huomiota reiluun kauppaan ja eettiseen kauppaan. ETSK on käsitellyt aihetta perusteellisesti lausunnossaan asiakokonaisuudesta REX/196 (32). Tällaiset ohjelmat kuuluvat ETSK:n näkemyksen mukaan tärkeimpiin tekijöihin kestävyysperiaatteita noudattavan kulutuksen toteutumiseksi. |
| --- | --- |

3.9

Reilun kaupan mukaisia toimintamalleja on omaksuttu Euroopassa laajasti. ETSK on jo kauan kiinnittänyt huomiota reiluun kauppaan ja eettiseen kauppaan. ETSK on käsitellyt aihetta perusteellisesti lausunnossaan asiakokonaisuudesta REX/196 (32). Tällaiset ohjelmat kuuluvat ETSK:n näkemyksen mukaan tärkeimpiin tekijöihin kestävyysperiaatteita noudattavan kulutuksen toteutumiseksi.

| 3.10 | Valistuksen merkitys on keskeinen edistettäessä kestävää kulutusta, ja ETSK suosittelee painokkaasti, että valistus aloitetaan jo koulunpenkillä. Lisäksi kuluttajien olisi saatava helposti tietoa siitä, millaisiin ympäristövaikutuksiin ostopäätökset tai tuotteet ja palvelut johtavat. On kuitenkin tärkeää, että tällaista tietoa asetetaan saataville sellaisessa muodossa, että kuluttaja pitää sitä kiinnostavana ja omaksuu ja ymmärtää sen helposti. |
| --- | --- |

3.10

Valistuksen merkitys on keskeinen edistettäessä kestävää kulutusta, ja ETSK suosittelee painokkaasti, että valistus aloitetaan jo koulunpenkillä. Lisäksi kuluttajien olisi saatava helposti tietoa siitä, millaisiin ympäristövaikutuksiin ostopäätökset tai tuotteet ja palvelut johtavat. On kuitenkin tärkeää, että tällaista tietoa asetetaan saataville sellaisessa muodossa, että kuluttaja pitää sitä kiinnostavana ja omaksuu ja ymmärtää sen helposti.

| 3.11 | ETSK katsoo, että kestävyysperiaatteiden mukaista tuotantoa ja kulutusta koskeva yhteisön lainsäädäntö olisi konsolidoitava ja että sitä olisi yksinkertaistettava, jotta se olisi ymmärrettävämpää ja helppokäyttöisempää niin kuluttajia kuin tuottajiakin ajatellen: ”Periaatetta 'vähemmän mutta parempaa lainsäädäntöä' on sovellettava siten, että saadaan aikaan konsolidoituja ja yhtenäisiä säädöstekstejä, joilla luodaan teollisuuden muutoksiin mukautumiselle oikeusvarmuutta ja avoimuutta, joissa keskitytään siihen, miten luonnonvaroja ja ympäristöä voidaan suojella parhaiten, ja joissa sovelletaan kestävyysperiaatteita noudattavia ja kilpailukykyisiä teknisiä innovaatioita maailmanlaajuisilla markkinoilla” (33). |
| --- | --- |

3.11

ETSK katsoo, että kestävyysperiaatteiden mukaista tuotantoa ja kulutusta koskeva yhteisön lainsäädäntö olisi konsolidoitava ja että sitä olisi yksinkertaistettava, jotta se olisi ymmärrettävämpää ja helppokäyttöisempää niin kuluttajia kuin tuottajiakin ajatellen: ”Periaatetta 'vähemmän mutta parempaa lainsäädäntöä' on sovellettava siten, että saadaan aikaan konsolidoituja ja yhtenäisiä säädöstekstejä, joilla luodaan teollisuuden muutoksiin mukautumiselle oikeusvarmuutta ja avoimuutta, joissa keskitytään siihen, miten luonnonvaroja ja ympäristöä voidaan suojella parhaiten, ja joissa sovelletaan kestävyysperiaatteita noudattavia ja kilpailukykyisiä teknisiä innovaatioita maailmanlaajuisilla markkinoilla” (33).

| 3.12 | Tuotteiden ympäristöystävällisyyttä ajatellen olisi hyödyllistä tehostaa yhteisön toimia harhaanjohtavan mainonnan ja sopimattomien kaupallisten menettelyjen tekemiseksi laittomiksi
   (34). Termejä ”eko” ja ”bio” käytetään nimittäin nykyisin usein tuotteiden ja palveluiden markkinoinnissa myynnin lisäämiseksi, vaikka kyseiset tuotteet ja palvelut eivät eroa muista eivätkä tuo lisäarvoa. |
| --- | --- |

3.12

Tuotteiden ympäristöystävällisyyttä ajatellen olisi hyödyllistä tehostaa yhteisön toimia harhaanjohtavan mainonnan ja sopimattomien kaupallisten menettelyjen tekemiseksi laittomiksi
   (34). Termejä ”eko” ja ”bio” käytetään nimittäin nykyisin usein tuotteiden ja palveluiden markkinoinnissa myynnin lisäämiseksi, vaikka kyseiset tuotteet ja palvelut eivät eroa muista eivätkä tuo lisäarvoa.

| 3.12.1 | Tässä yhteydessä komitea katsoo, että olisi tärkeää kehittää käytännesäännöt direktiivissä 2005/29/EY tarkoitetulla tavalla, koska ne voisivat olla erityisen arvokas itsesääntelyn tekijä pyrittäessä estämään kohtuuttomien ympäristöväittämien esittäminen mainonnassa. Niissä voitaisiin soveltaa seuraavia kriteereitä:






  — | Ympäristöargumentteihin tukeutuvassa mainonnassa ei saa aiheuttaa kansalaisissa aiheettomasti huolestuneisuutta ekologisista ongelmista tai käyttää hyväkseen heidän tietämättömyyttään asiasta. |
| --- | --- | --- |

3.12.1

Tässä yhteydessä komitea katsoo, että olisi tärkeää kehittää käytännesäännöt direktiivissä 2005/29/EY tarkoitetulla tavalla, koska ne voisivat olla erityisen arvokas itsesääntelyn tekijä pyrittäessä estämään kohtuuttomien ympäristöväittämien esittäminen mainonnassa. Niissä voitaisiin soveltaa seuraavia kriteereitä:

—

Ympäristöargumentteihin tukeutuvassa mainonnassa ei saa aiheuttaa kansalaisissa aiheettomasti huolestuneisuutta ekologisista ongelmista tai käyttää hyväkseen heidän tietämättömyyttään asiasta.

| — | Mainonnassa ei pidä rohkaista toimimaan luonnonsuojelutavoitteiden vastaisesti tai esittää sen kaltaista käyttäytymistä kritiikittömästi. |
| --- | --- |

—

Mainonnassa ei pidä rohkaista toimimaan luonnonsuojelutavoitteiden vastaisesti tai esittää sen kaltaista käyttäytymistä kritiikittömästi.

| — | Mainonnassa ei saa antaa yleisölle väärää kuvaa mainostetun tuotteen ympäristövaikutuksista esittämällä ne harhaanjohtavalla tavalla tai salaamalla ne. |
| --- | --- |

—

Mainonnassa ei saa antaa yleisölle väärää kuvaa mainostetun tuotteen ympäristövaikutuksista esittämällä ne harhaanjohtavalla tavalla tai salaamalla ne.

| — | Tietyn tuotteen tai palvelun ympäristöystävällisiä ominaisuuksia ei saa perusteetta ulottaa kyseisen yrityksen muihin tuotteisiin tai palveluihin. |
| --- | --- |

—

Tietyn tuotteen tai palvelun ympäristöystävällisiä ominaisuuksia ei saa perusteetta ulottaa kyseisen yrityksen muihin tuotteisiin tai palveluihin.

| — | Mikäli tietyn tuotteen tai palvelun ympäristöominaisuudet riippuvat erityisistä käyttö- tai kulutusolosuhteista tai -menetelmistä tai liittyvät niiden elinkaaren tiettyihin kohtiin, pitää se tuoda mainonnassa julki tai kehottaa selväsanaisesti kuluttajia hankkimaan kyseiset tiedot. |
| --- | --- |

—

Mikäli tietyn tuotteen tai palvelun ympäristöominaisuudet riippuvat erityisistä käyttö- tai kulutusolosuhteista tai -menetelmistä tai liittyvät niiden elinkaaren tiettyihin kohtiin, pitää se tuoda mainonnassa julki tai kehottaa selväsanaisesti kuluttajia hankkimaan kyseiset tiedot.

| — | Ympäristöväittämien tai iskulauseiden käytön mainonnassa pitää perustua todennettavissa oleviin teknisiin ja tieteellisiin kriteereihin. Mainostajan on mainoksen paikkansapitävyyden osoittaakseen vaadittaessa esitettävä tarvittava näyttö, jonka lähteenä on riippumaton laitos tai asiantuntija. |
| --- | --- |

—

Ympäristöväittämien tai iskulauseiden käytön mainonnassa pitää perustua todennettavissa oleviin teknisiin ja tieteellisiin kriteereihin. Mainostajan on mainoksen paikkansapitävyyden osoittaakseen vaadittaessa esitettävä tarvittava näyttö, jonka lähteenä on riippumaton laitos tai asiantuntija.

| — | Tietojen, jotka koskevat mainostettuihin tuotteisiin niiden ympäristövaikutusten muuttamiseksi lisättyjä tai niistä samasta syystä poistettuja aineita, pitää antaa selkeä ja seikkaperäinen kuva kyseisten vaikutusten luonteesta ja laajuudesta. |
| --- | --- |

—

Tietojen, jotka koskevat mainostettuihin tuotteisiin niiden ympäristövaikutusten muuttamiseksi lisättyjä tai niistä samasta syystä poistettuja aineita, pitää antaa selkeä ja seikkaperäinen kuva kyseisten vaikutusten luonteesta ja laajuudesta.

| — | Ympäristövaikutuksiin liittyvät merkit tai symbolit eivät saa olla harhaanjohtavia tai aiheuttaa epätietoisuutta niiden merkityksestä. Ne eivät myöskään saa asiattomasti viitata ympäristömerkintöihin, joita käytetään virallisesti tietyissä maissa, maantieteellisillä alueilla tai talouselämän aloilla. Kirjallisesti tai henkilökohtaisesti esitettyjä lausuntoja saa käyttää mainostettavan tuotteen ympäristöominaisuuksien esittelemiseen vain yksilöityjen ja todennettavissa olevien väittämien muodossa, neljänneksi viimeisessä luetelmakohdassa tarkoitetun mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Ympäristövaikutuksiin liittyvät merkit tai symbolit eivät saa olla harhaanjohtavia tai aiheuttaa epätietoisuutta niiden merkityksestä. Ne eivät myöskään saa asiattomasti viitata ympäristömerkintöihin, joita käytetään virallisesti tietyissä maissa, maantieteellisillä alueilla tai talouselämän aloilla. Kirjallisesti tai henkilökohtaisesti esitettyjä lausuntoja saa käyttää mainostettavan tuotteen ympäristöominaisuuksien esittelemiseen vain yksilöityjen ja todennettavissa olevien väittämien muodossa, neljänneksi viimeisessä luetelmakohdassa tarkoitetun mukaisesti.

| 3.12.2 | Komitea katsoo lisäksi, että on suositeltavaa perustaa kuluttaja-asioita varten oikeuslaitoksen ulkopuolisia seuranta- ja riitojenratkaisuelimiä, jotka ovat joustavia, tehokkaita, kohtuuhintaisia ja toiminnassaan uskottavia taatakseen tuotteiden ympäristönormienmukaisuuden ja varmistaakseen, että ne noudattavat kuluttajien valintoja ohjaavia ekologisen kestävyyden vaatimuksia. Niiden ei kuitenkaan tule korvata oikeudellisia menettelyjä, joiden tulisi olla kaikkien ulottuvilla. |
| --- | --- |

3.12.2

Komitea katsoo lisäksi, että on suositeltavaa perustaa kuluttaja-asioita varten oikeuslaitoksen ulkopuolisia seuranta- ja riitojenratkaisuelimiä, jotka ovat joustavia, tehokkaita, kohtuuhintaisia ja toiminnassaan uskottavia taatakseen tuotteiden ympäristönormienmukaisuuden ja varmistaakseen, että ne noudattavat kuluttajien valintoja ohjaavia ekologisen kestävyyden vaatimuksia. Niiden ei kuitenkaan tule korvata oikeudellisia menettelyjä, joiden tulisi olla kaikkien ulottuvilla.

| 3.13 | Komitea pitää erityisen tärkeänä, että laaditaan Sisämarkkinoilla tapahtuvaa kestävyysperiaatteiden mukaista kulutusta ja tuotantoa koskeva eurooppalainen peruskirja, jotta kyetään suojaamaan kuluttajien oikeus kuluttaa ympäristöystävällisiä tuotteita. Peruskirjan tulee sisältää seuraavat asiat:






  — | Vastuu kestävyysperiaatteita noudattavasta kulutuspolitiikasta kuuluu yhteisesti kaikille sidosryhmille ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioille. Näitä ovat tuottajat, jakelijat, kuluttajat, opettajat, viranomaiset, ympäristö- ja kuluttajajärjestöt sekä työmarkkinaosapuolet. |
| --- | --- | --- |

3.13

Komitea pitää erityisen tärkeänä, että laaditaan Sisämarkkinoilla tapahtuvaa kestävyysperiaatteiden mukaista kulutusta ja tuotantoa koskeva eurooppalainen peruskirja, jotta kyetään suojaamaan kuluttajien oikeus kuluttaa ympäristöystävällisiä tuotteita. Peruskirjan tulee sisältää seuraavat asiat:

—

Vastuu kestävyysperiaatteita noudattavasta kulutuspolitiikasta kuuluu yhteisesti kaikille sidosryhmille ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioille. Näitä ovat tuottajat, jakelijat, kuluttajat, opettajat, viranomaiset, ympäristö- ja kuluttajajärjestöt sekä työmarkkinaosapuolet.

| — | Otetaan kestävyysperiaatteiden mukaista tuotantoa ja kulutusta koskeva politiikka yhteisön muiden asiaankuuluvien toimintalinjojen olennaiseksi osaksi yhteistuumin kuluttajia, ympäristötahoja, valmistajia ja jakelijoita edustavien organisaatioiden sekä muiden sidosryhmien kanssa. |
| --- | --- |

—

Otetaan kestävyysperiaatteiden mukaista tuotantoa ja kulutusta koskeva politiikka yhteisön muiden asiaankuuluvien toimintalinjojen olennaiseksi osaksi yhteistuumin kuluttajia, ympäristötahoja, valmistajia ja jakelijoita edustavien organisaatioiden sekä muiden sidosryhmien kanssa.

| — | Euroopan elinkeinoelämällä — tuottajilla, jakelijoilla ja palveluntoimittajilla — on ensisijainen vastuu siitä, että kuluttajilla on käytettävissään kestävyysperiaatteiden mukaisia tuotteita niiden koko elinkaaren ajan, ”piirustuslaudalta pimeyteen”. |
| --- | --- |

—

Euroopan elinkeinoelämällä — tuottajilla, jakelijoilla ja palveluntoimittajilla — on ensisijainen vastuu siitä, että kuluttajilla on käytettävissään kestävyysperiaatteiden mukaisia tuotteita niiden koko elinkaaren ajan, ”piirustuslaudalta pimeyteen”.

| — | EU:n vastuulla on antaa yhdenmukaiset, selkeät, yksiselitteiset ja ymmärrettävät puitteet kaikelle yhteisön lainsäädännölle kyseisellä alalla, siten että korostetaan kuluttajien oikeuksia sekä helppokäyttöisiä, maksuttomia tapoja valvoa kyseisten oikeuksien toteutumista käytännössä. |
| --- | --- |

—

EU:n vastuulla on antaa yhdenmukaiset, selkeät, yksiselitteiset ja ymmärrettävät puitteet kaikelle yhteisön lainsäädännölle kyseisellä alalla, siten että korostetaan kuluttajien oikeuksia sekä helppokäyttöisiä, maksuttomia tapoja valvoa kyseisten oikeuksien toteutumista käytännössä.

| — | On tutkittava mahdollisia uusia tapoja konkretisoida olemassa olevia oikeuksia jäsenvaltioiden toimin. |
| --- | --- |

—

On tutkittava mahdollisia uusia tapoja konkretisoida olemassa olevia oikeuksia jäsenvaltioiden toimin.

| — | On tutkittava mahdollisia uusia tapoja konkretisoida olemassa olevia oikeuksia itsesääntelyn (35) keinoin, mihin osallistuisivat yksityiset sidosryhmät, kuluttajien edustajat (36) ympäristöjärjestöt (37) sekä yritysmaailman edustajat. |
| --- | --- |

—

On tutkittava mahdollisia uusia tapoja konkretisoida olemassa olevia oikeuksia itsesääntelyn (35) keinoin, mihin osallistuisivat yksityiset sidosryhmät, kuluttajien edustajat (36) ympäristöjärjestöt (37) sekä yritysmaailman edustajat.

| — | EU:lla ja jäsenvaltioiden hallituksilla on vastuu edistää ympäristömyönteistä tuotesuunnittelua koskevia dynaamisia, todennettavissa ja yhdenmukaisesti sovellettavissa olevia toimenpiteitä kaikilla tuotantoaloilla, luotettavia ympäristömerkintöjä kaikkialla EU:ssa, ympäristöasiain hallintajärjestelmien yleistämistä, kansainvälisesti hyväksyttävien ja pitkälle kehitettyjen teknisten ympäristöstandardien laatimista ja täytäntöönpanoa, yksilöityjen ja sitovien ympäristövaatimusten soveltamista julkisissa hankinnoissa, harhaanjohtavan ”ekomainonnan” kitkemistä, reilua kauppaa sekä kansainvälistä yhteistyötä kestävyysperiaatteiden mukaisen kulutuksen hyväksi. |
| --- | --- |

—

EU:lla ja jäsenvaltioiden hallituksilla on vastuu edistää ympäristömyönteistä tuotesuunnittelua koskevia dynaamisia, todennettavissa ja yhdenmukaisesti sovellettavissa olevia toimenpiteitä kaikilla tuotantoaloilla, luotettavia ympäristömerkintöjä kaikkialla EU:ssa, ympäristöasiain hallintajärjestelmien yleistämistä, kansainvälisesti hyväksyttävien ja pitkälle kehitettyjen teknisten ympäristöstandardien laatimista ja täytäntöönpanoa, yksilöityjen ja sitovien ympäristövaatimusten soveltamista julkisissa hankinnoissa, harhaanjohtavan ”ekomainonnan” kitkemistä, reilua kauppaa sekä kansainvälistä yhteistyötä kestävyysperiaatteiden mukaisen kulutuksen hyväksi.

| — | Tutkimusta ja tekniikan kehitystä on vauhditettava ja otettava käyttöön innovatiivisia sovelluksia kestävyysperiaatteiden mukaisen tuotannon ja kulutuksen alalla. Tähän tarvitaan yhteisön, jäsenvaltioiden ja yksityistahojen rahoitusta ottaen huomioon, että eurooppalaista tutkimusaluetta (38) varten on varainkäyttötavoitteeksi asetettu 3 prosenttia BKT:sta. |
| --- | --- |

—

Tutkimusta ja tekniikan kehitystä on vauhditettava ja otettava käyttöön innovatiivisia sovelluksia kestävyysperiaatteiden mukaisen tuotannon ja kulutuksen alalla. Tähän tarvitaan yhteisön, jäsenvaltioiden ja yksityistahojen rahoitusta ottaen huomioon, että eurooppalaista tutkimusaluetta (38) varten on varainkäyttötavoitteeksi asetettu 3 prosenttia BKT:sta.

| — | Kaikki kestävyysperiaatteiden mukaisen kulutuksen sidosryhmät ansaitsevat valistusta ja koulutusta, ja asianomaisten hallintotahojen sekä organisaatioiden valmiuksia on kohennettava. |
| --- | --- |

—

Kaikki kestävyysperiaatteiden mukaisen kulutuksen sidosryhmät ansaitsevat valistusta ja koulutusta, ja asianomaisten hallintotahojen sekä organisaatioiden valmiuksia on kohennettava.

| — | Tulee kehittää julkisesti saatavilla olevia indikaattoreita, menetelmiä ja tietokantoja, jotta kyetään mittaamaan kulutuksen kestävyystavoitteiden saavuttamista kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

—

Tulee kehittää julkisesti saatavilla olevia indikaattoreita, menetelmiä ja tietokantoja, jotta kyetään mittaamaan kulutuksen kestävyystavoitteiden saavuttamista kaikilla tasoilla.

| — | Tulee edistää tutkimustoimintaa, jossa paneudutaan ympäristöä vahingoittavaan kulutuskäyttäytymiseen, jotta pystytään määrittämään, miten kulutusmalleja saataisiin siirrettyä kestävämmälle pohjalle. |
| --- | --- |

—

Tulee edistää tutkimustoimintaa, jossa paneudutaan ympäristöä vahingoittavaan kulutuskäyttäytymiseen, jotta pystytään määrittämään, miten kulutusmalleja saataisiin siirrettyä kestävämmälle pohjalle.

| 3.13.1 | ETSK on halukas järjestämään konferenssin, jonka aiheena on ”Sisämarkkinoilla tapahtuvaa kestävyysperiaatteiden mukaista kulutusta ja tuotantoa koskeva eurooppalainen peruskirja”. Koska aihe on merkittävä, komitea toivoo Euroopan parlamentin ja Euroopan komission osallistuvan tapahtuman toteuttamiseen. |
| --- | --- |

3.13.1

ETSK on halukas järjestämään konferenssin, jonka aiheena on ”Sisämarkkinoilla tapahtuvaa kestävyysperiaatteiden mukaista kulutusta ja tuotantoa koskeva eurooppalainen peruskirja”. Koska aihe on merkittävä, komitea toivoo Euroopan parlamentin ja Euroopan komission osallistuvan tapahtuman toteuttamiseen.

Bryssel 29. toukokuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1980/2000, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2000, tarkistetusta yhteisön ympäristömerkin myöntämisjärjestelmästä.

1

(2)  Direktiivi 93/42/ETY.

2

(3)  Direktiivi 67/548/ETY.

3

(4)  KOM(2001) 31 lopullinen.

4

(5)  KOM(2003) 302 lopullinen ja vihreä kirja KOM(2001) 68 lopullinen.

5

(6)  EUVL C 80, 30.3.2004.

6

(7)  KOM(2002) 412 lopullinen (17.7.2002) ja 31. maaliskuuta 2004 annettu direktiivi 2004/18/EY.

7

(8)  Direktiivi 2005/32/ETY (EUVL L 191, 22.7.2005); päätös 2000/729/ETY, päätös 2000/730/EY ja päätös 2000/731/EY (EYVL L 293, 22.11.2000).

8

(9)  EYVL L 242, 10.9.2002.

9

(10)  Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: EU:n kestävän kehityksen strategian seurantaraportti vuodelta 2007, KOM(2007) 642 lopullinen.

10

(11)  Vrt. varsinkin alav. 18.

11

(12)  ISBN 978–92–9167–932–4 — European Environment Agency, Copenhagen, 2007.

12

(13)  Brysselissä 14. joulukuuta 2007 kokoontunut Eurooppa-neuvosto.

13

(14)  KOM(2007) 640 lopullinen.

14

(15)  EUVL C 108, 30.4.2004.

15

(16)  EUVL C 175, 27.7.2007; EUVL C 44, 16.2.2008.

16

(17)  Direktiivi 2005/29/EY (EUVL L 149, 11.6.2005).

17

(18)  Esimerkkinä mainittakoon Yhdistyneiden Kansakuntien Indicators of Sustainable Development: Framework and Methodologies (1996).

18

Indicators of Sustainable Development: Framework and Methodologies

(19)  EUVL C 48, 21.2.2002, s. 112, EUVL C 117, 30.4.2004; EUVL C 74, 23.3.2005.

19

(20)  Euroopan sähkötekninen standardointijärjestö Cenelec on vuodesta 2006 kehittänyt verkkokäyttöistä tietokantaa Cenelec-standardeihin sisällytetyistä ympäristönäkökohdista.

20

Vuoden 2007 alusta lähtien Euroopan standardointikomitea CEN on laatinut koulutusohjelmaa ympäristöstandardien sisällyttämisestä CEN-standardeihin.

(21)  KOM(2007) 374 lopullinen, 4.7.2007, s. 9.

21

(22)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Euroopan tutkimus-, kehitys- ja innovointipotentiaalin vapauttaminen ja vahvistaminen”, EUVL C 325, 30.12.2006, s. 16.

22

(23)  Kyseeseen voisi tulla lukuisia EU:n ja kansainvälisiä välineitä (tutkimus- ja kehittämistoiminnan seitsemäs puiteohjelma, kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma CIP, ympäristöalan rahoitusväline Life, rakennerahastot, Euroopan investointipankki, Innovaatio 2000 -aloite, Euroopan tutkimuksen koordinointikeskus EUREKA, taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön OECD:n paikallistason työllisyyttä edistävä ja tutkiva LEED-ohjelma, Euroopan neuvoston kehityspankki [CEB] jne.), mutta niiden yhdistetty käyttö olisi ongelmallista toisistaan poikkeavista menetelmistä ja menettelyistä, lukuisista erilaisista aikatauluista sekä erityyppisten toimenpiteiden ”yhtäaikaiseen työstämiseen” liittyvistä huomattavista vaikeuksista johtuen.

23

(24)  Ks. ETSK:n 19.12.2007 antama lausunto EUVL C 120, 16.5.2008, s. 66, esittelijä: Antonello Pezzini.

24

(25)  Valikoimaan kuuluvat ”ekokukka” (kaikkialla Euroopassa käytetty EU:n kukanmuotoinen tunnuskuvio, http://europa.eu.int/comm/environment/ecolabel/index_en.htm), pohjoismainen joutsenmerkki (käytössä pääasiassa Pohjoismaissa, http://www.svanen.nu/Eng/default.asp), ”sininen enkeli” (saksalaisperäinen merkki, http://blauer-engel.de/englisch/navigation/body_blauer_engel.htm) ja Fair Flower (lähtöisin Alankomaista, http://www.flowercampaign.org). Lisäksi on yleisiä yhden asian merkkejä, jotka painottuvat johonkin tiettyyn ympäristönäkökohtaan. Niihin kuuluu esimerkiksi Energy Star. Käytössä on myös yksityisiä merkkejä, esimerkiksi IFOAM:n luomumerkki (http://www.ifoam.org) ja muut vastaavat merkit.

25

Fair Flower

Energy Star

(26)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle — Ympäristönäkökohtien sisällyttäminen eurooppalaiseen standardointiin” — EUVL C 74, 23.3.2005, s. 57–62.

26

(27)  Kuten edellä, s. 60.

27

(28)  EUVL L 134, 30.4.2004, s. 114–240.

28

(29)  KOM(2001) 274 lopullinen, EYVL C 333, 28.11.2001, s. 12–26.

29

(30)  Green Public Procurement in Europe 2006 — Conclusions and recommendations. Virage Milieu & Management bv, Korte Spaarne 31, 2011 AJ Haarlem, the Netherlands. http://europa.eu.int/comm/environment/gpp.

30

Green Public Procurement in Europe 2006

Conclusions and recommendations

(31)  Komitea viittaa tässä yhteydessä myös foorumiin nimeltä the European Platform for Life-Cycle for the environmental performance of products, technologies and services.

31

the European Platform for Life-Cycle for the environmental performance of products, technologies and services

(32)  Eettinen kauppa ja takeet kuluttajille antavat ohjelmat, esittelijä: Richard Adams; EUVL C 28, 3.2.2006.

32

(33)  Ks. ETSK:n antama lausunto EUVL C 120, 16.5.2008, s. 66, esittelijä: Antonello Pezzini.

33

(34)  Direktiivi 2005/29/EY (EUVL L 149, 11.6.2005, s. 22).

34

(35)  Ks. ”Toimielinten välinen sopimus paremmasta lainsäädännöstä”, 22 ja 23 kohta (EUVL C 321, 31.12.2003).

35

(36)  Lausunnossaan ”Kuluttajapolitiikka EU:n laajentumisen jälkeen” ETSK käsittelee kohdassa 3.5 tekijöitä, joita on käytetty pyrittäessä määrittelemään ”edustavan kuluttajajärjestön” yhdenmukaista käsitettä (EUVL C 185, 8.8.2006).

36

(37)  ETSK kannattaa ajatusta edistää kansalaisyhteiskunnan osallisuutta kestävää kehitystä koskeviin kysymyksiin. Vrt. kohta 4.2.6 ETSK:n antamassa lausunnossa ”Kestävän kehityksen kansallisten neuvostojen rooli” (EUVL C 120, 16.5.2008, s. 33).

37

(38)  European Research Area, ERA.

38

European Research Area

---

| 30.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 224/8 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 224/8

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden toteuttamaan tutkimus- ja kehitysohjelmaan iäkkäiden ihmisten elämänlaadun parantamiseksi uuden tieto- ja viestintäteknologian avulla

KOM(2007) 329 lopullinen — 2007/0116 COD

(2008/C 224/02)

Neuvosto päätti 10. heinäkuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 169 ja 172 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden toteuttamaan tutkimus- ja kehitysohjelmaan iäkkäiden ihmisten elämänlaadun parantamiseksi uuden tieto- ja viestintäteknologian avulla

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 6. toukokuuta 2008. Esittelijä oli Anna Maria Darmanin.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28.–29. toukokuuta 2008 pitämässään 445. täysistunnossa (toukokuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon yksimielisesti.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen, jonka tavoitteena on iäkkäiden ihmisten elämänlaadun parantaminen uuden tieto- ja viestintäteknologian avulla. Tietotekniikka-avusteista asumista (Ambient Assisted Living, AAL) koskeva AAL-ohjelma voi olla yksi väline, jonka avulla voidaan tehokkaasti ja ensisijaisesti varmistaa iäkkäiden sekä kaikkien muiden sellaisten henkilöiden elämänlaatu, jotka eivät terveyssyistä voi asua kotonaan. |
| --- | --- |

1.1

ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen, jonka tavoitteena on iäkkäiden ihmisten elämänlaadun parantaminen uuden tieto- ja viestintäteknologian avulla. Tietotekniikka-avusteista asumista (Ambient Assisted Living, AAL) koskeva AAL-ohjelma voi olla yksi väline, jonka avulla voidaan tehokkaasti ja ensisijaisesti varmistaa iäkkäiden sekä kaikkien muiden sellaisten henkilöiden elämänlaatu, jotka eivät terveyssyistä voi asua kotonaan.

| 1.2 | ETSK on vakuuttunut siitä, että asiaa koskevalla tieto- ja viestintäteknologian alan tutkimuksella tulisi ennen kaikkea pyrkiä varmistamaan, että palveluiden käyttäjien tarpeet ymmärretään oikein, niihin reagoidaan ja ne kyetään tyydyttämään. Sen vuoksi olisi sovellettava alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa, jossa ensin selvitetään käyttäjien tarpeet ja sen jälkeen tutkimus- ja kehitystyö sovitetaan yhteen tarpeiden kanssa. |
| --- | --- |

1.2

ETSK on vakuuttunut siitä, että asiaa koskevalla tieto- ja viestintäteknologian alan tutkimuksella tulisi ennen kaikkea pyrkiä varmistamaan, että palveluiden käyttäjien tarpeet ymmärretään oikein, niihin reagoidaan ja ne kyetään tyydyttämään. Sen vuoksi olisi sovellettava alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa, jossa ensin selvitetään käyttäjien tarpeet ja sen jälkeen tutkimus- ja kehitystyö sovitetaan yhteen tarpeiden kanssa.

| 1.3 | ETSK katsoo, että AAL-ohjelman yksi tärkeä sidosryhmä ovat henkilöt, jotka lopulta hyötyvät kyseisen teknologian käytöstä. Sen vuoksi on tärkeää ymmärtää näiden henkilöiden tarpeet mutta myös valmistaa heitä kyseisen teknologian käyttöön ja tarjota heille mahdollisuus osallistua teknologian testaamiseen ja suunnitteluun. |
| --- | --- |

1.3

ETSK katsoo, että AAL-ohjelman yksi tärkeä sidosryhmä ovat henkilöt, jotka lopulta hyötyvät kyseisen teknologian käytöstä. Sen vuoksi on tärkeää ymmärtää näiden henkilöiden tarpeet mutta myös valmistaa heitä kyseisen teknologian käyttöön ja tarjota heille mahdollisuus osallistua teknologian testaamiseen ja suunnitteluun.

| 1.3.1 | Myös tästä syystä ETSK pitää elinikäistä oppimista ja tietoyhteiskuntaan osallistamista koskevia EU:n toimintalinjoja tärkeinä. Sen vuoksi komitea katsoo, että komission tulisi lisäksi alkaa soveltaa AAL-ohjelmaan ja kyseisiin politiikkoihin integroitua lähestymistapaa. |
| --- | --- |

1.3.1

Myös tästä syystä ETSK pitää elinikäistä oppimista ja tietoyhteiskuntaan osallistamista koskevia EU:n toimintalinjoja tärkeinä. Sen vuoksi komitea katsoo, että komission tulisi lisäksi alkaa soveltaa AAL-ohjelmaan ja kyseisiin politiikkoihin integroitua lähestymistapaa.

| 1.4 | ETSK:n mielestä enemmän kuin mitään muuta tutkimus- ja kehitysohjelmaa juuri etenkin AAL-ohjelmaa voidaan pitää erittäin ”inhimillisenä”. Kyseessä on todellakin tutkimusohjelma, mutta sillä pyritään vaikuttamaan sosiaalisiin oloihin, joihin ihmiset erittäin usein joutuvat herkässä elämänvaiheessaan. |
| --- | --- |

1.4

ETSK:n mielestä enemmän kuin mitään muuta tutkimus- ja kehitysohjelmaa juuri etenkin AAL-ohjelmaa voidaan pitää erittäin ”inhimillisenä”. Kyseessä on todellakin tutkimusohjelma, mutta sillä pyritään vaikuttamaan sosiaalisiin oloihin, joihin ihmiset erittäin usein joutuvat herkässä elämänvaiheessaan.

| 1.5 | Kuten seuraavassa esitetään yksityiskohtaisemmin, ETSK:n mielestä neljä ydinalaa, joita AAL-ohjelmassa on käsiteltävä rinnakkain, ovat käyttäjien tarpeet, käyttäjien turvallisuus, terveys- ja sosiaalialan organisaatiot (sekä alan asiantuntijoita edustavat järjestöt) ja käytettävä teknologia. |
| --- | --- |

1.5

Kuten seuraavassa esitetään yksityiskohtaisemmin, ETSK:n mielestä neljä ydinalaa, joita AAL-ohjelmassa on käsiteltävä rinnakkain, ovat käyttäjien tarpeet, käyttäjien turvallisuus, terveys- ja sosiaalialan organisaatiot (sekä alan asiantuntijoita edustavat järjestöt) ja käytettävä teknologia.

| 1.6 | ETSK korostaa, että eettiset kysymykset ja yksityisyyden suojaan liittyvät näkökohdat olisi otettava asianmukaisesti huomioon kansainvälisten ohjeiden mukaisesti. Sen vuoksi komitea suosittaa tällaisten kysymysten huomioimista komission tiedonannossa. |
| --- | --- |

1.6

ETSK korostaa, että eettiset kysymykset ja yksityisyyden suojaan liittyvät näkökohdat olisi otettava asianmukaisesti huomioon kansainvälisten ohjeiden mukaisesti. Sen vuoksi komitea suosittaa tällaisten kysymysten huomioimista komission tiedonannossa.

2.   Komission ehdotuksen pääsisältö

| 2.1 | Komission ehdotuksen erityistavoitteet ovat seuraavat:






  — | Tuetaan sellaisten hyvää vanhuutta tukevien innovatiivisten tieto- ja viestintäteknologiatuotteiden ja -palvelujen kehittämistä, joilla parannetaan ikääntyneiden elämänlaatua ja vähennetään terveys- ja sosiaalikuluja. |
| --- | --- | --- |

2.1

Komission ehdotuksen erityistavoitteet ovat seuraavat:

—

Tuetaan sellaisten hyvää vanhuutta tukevien innovatiivisten tieto- ja viestintäteknologiatuotteiden ja -palvelujen kehittämistä, joilla parannetaan ikääntyneiden elämänlaatua ja vähennetään terveys- ja sosiaalikuluja.

| — | Parannetaan tutkimustulosten teollisia hyödyntämisedellytyksiä tarjoamalla johdonmukainen eurooppalainen kehys yhteisten lähestymistapojen kehittämiseen, lokalisoimisen helpottamiseen sekä palveluiden hinnan alentamiseen. |
| --- | --- |

—

Parannetaan tutkimustulosten teollisia hyödyntämisedellytyksiä tarjoamalla johdonmukainen eurooppalainen kehys yhteisten lähestymistapojen kehittämiseen, lokalisoimisen helpottamiseen sekä palveluiden hinnan alentamiseen.

| — | Luodaan ikääntymiseen liittyvien teknologioiden ja palvelujen tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin kriittinen massa EU:n tasolla ja varmistetaan sen vipuvaikutus. |
| --- | --- |

—

Luodaan ikääntymiseen liittyvien teknologioiden ja palvelujen tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin kriittinen massa EU:n tasolla ja varmistetaan sen vipuvaikutus.

| 2.2 | Ehdotus on jatkoa komission käynnistämälle toimintasuunnitelmalle hyvästä vanhuudesta tietoyhteiskunnassa. Toimintasuunnitelman katsotaan olevan keskeisessä asemassa pyrittäessä vastaamaan väestönmuutosten vuoksi Euroopan edessä oleviin sosiaalisiin ja taloudellisiin haasteisiin. Arvioiden mukaan 65–80-vuotiaiden eurooppalaisten määrä lisääntyy lähes 40 prosenttia vuosina 2010–2030. (1) Tieto- ja viestintäteknologiaa pidetään yhtenä keinona auttaa tämänikäisiä ihmisiä parantamaan elämänlaatuaan, elämään itsenäisesti ja pysymään terveempinä pidempään. |
| --- | --- |

2.2

Ehdotus on jatkoa komission käynnistämälle toimintasuunnitelmalle hyvästä vanhuudesta tietoyhteiskunnassa. Toimintasuunnitelman katsotaan olevan keskeisessä asemassa pyrittäessä vastaamaan väestönmuutosten vuoksi Euroopan edessä oleviin sosiaalisiin ja taloudellisiin haasteisiin. Arvioiden mukaan 65–80-vuotiaiden eurooppalaisten määrä lisääntyy lähes 40 prosenttia vuosina 2010–2030. (1) Tieto- ja viestintäteknologiaa pidetään yhtenä keinona auttaa tämänikäisiä ihmisiä parantamaan elämänlaatuaan, elämään itsenäisesti ja pysymään terveempinä pidempään.

| 2.3 | Komissio aikoo käynnistää tietotekniikka-avusteista asumista koskevan kuusivuotisen ohjelman, jolla täydennetään seitsemänteen puiteohjelmaan sekä kilpailukyky- ja innovaatio-ohjelmaan sisältyviä tieto- ja viestintäteknologiaan ja ikääntymiseen liittyviä toimia. AAL-ohjelman käyttöön osoitetaan vuosina 2008–2013 noin 300 miljoonan euron suuruiset määrärahat. Yhteisö ja jäsenvaltiot osallistuvat ohjelman rahoitukseen yhtä suurin osuuksin. |
| --- | --- |

2.3

Komissio aikoo käynnistää tietotekniikka-avusteista asumista koskevan kuusivuotisen ohjelman, jolla täydennetään seitsemänteen puiteohjelmaan sekä kilpailukyky- ja innovaatio-ohjelmaan sisältyviä tieto- ja viestintäteknologiaan ja ikääntymiseen liittyviä toimia. AAL-ohjelman käyttöön osoitetaan vuosina 2008–2013 noin 300 miljoonan euron suuruiset määrärahat. Yhteisö ja jäsenvaltiot osallistuvat ohjelman rahoitukseen yhtä suurin osuuksin.

| 2.4 | AAL-ohjelman oikeusperustana on perustamissopimuksen 169 artikla. Kyseinen artikla mahdollistaa yhteisön osallistumisen useiden jäsenvaltioiden toteuttamiin tutkimusohjelmiin sekä jäsenvaltioiden ohjelmien toteuttamista varten luotaviin rakenteisiin. AAL-ohjelmalle valittiin juuri tämä oikeusperusta, jotta voidaan lisätä alan tutkimuksen tehokkuutta maksimoimalla rajatylittävä asiantuntijatyö, varmistamalla jäsenvaltioiden sitoutuminen tutkimuksen osarahoitukseen, varmistamalla johdonmukainen lähestymistavan soveltaminen asiaan Euroopan tasolla sekä varmistamalla ikääntymiseen liittyvien yhteentoimivien tieto- ja viestintäteknisten ratkaisujen todelliset sisämarkkinat. |
| --- | --- |

2.4

AAL-ohjelman oikeusperustana on perustamissopimuksen 169 artikla. Kyseinen artikla mahdollistaa yhteisön osallistumisen useiden jäsenvaltioiden toteuttamiin tutkimusohjelmiin sekä jäsenvaltioiden ohjelmien toteuttamista varten luotaviin rakenteisiin. AAL-ohjelmalle valittiin juuri tämä oikeusperusta, jotta voidaan lisätä alan tutkimuksen tehokkuutta maksimoimalla rajatylittävä asiantuntijatyö, varmistamalla jäsenvaltioiden sitoutuminen tutkimuksen osarahoitukseen, varmistamalla johdonmukainen lähestymistavan soveltaminen asiaan Euroopan tasolla sekä varmistamalla ikääntymiseen liittyvien yhteentoimivien tieto- ja viestintäteknisten ratkaisujen todelliset sisämarkkinat.

3.   Komission ehdotuksen taustaa

| 3.1 | Komission ehdotuksessa viitataan aikaisempaan perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla toteutettuun aloitteeseen (kliiniset kokeet Afrikassa, European and Developing Countries Clinical Trials Partnership EDCTP). Tästä aloitteesta saadut kokemukset korostavat sen merkitystä, että osallistuvat maat sitoutuvat selvästi hankkeen monivuotiseen rahoitukseen, Tarkoituksena on, että EU ja jäsenvaltiot osallistuvat yhtä suurin osuuksin AAL-ohjelman rahoitukseen. |
| --- | --- |

3.1

Komission ehdotuksessa viitataan aikaisempaan perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla toteutettuun aloitteeseen (kliiniset kokeet Afrikassa, European and Developing Countries Clinical Trials Partnership EDCTP). Tästä aloitteesta saadut kokemukset korostavat sen merkitystä, että osallistuvat maat sitoutuvat selvästi hankkeen monivuotiseen rahoitukseen, Tarkoituksena on, että EU ja jäsenvaltiot osallistuvat yhtä suurin osuuksin AAL-ohjelman rahoitukseen.

| 3.2 | Ohjelman valmistelutyö tehtiin kuudennen puiteohjelman ”Tietoyhteiskunnan teknologiat” -painopisteen yhteydessä 1. syyskuuta 2004 — 31. joulukuuta 2006 toteutetun, tietotekniikka-avusteista asumista koskeneen erityisen tukitoimen puitteissa. Tätä tarkoitusta varten muodostettuun yhteenliittymään osallistui kumppaneita seuraavista valtioista: Itävalta, Saksa, Ranska, Suomi, Italia, Belgia ja Sveitsi. Kumppaneina oli yksityisen ja julkisen sektorin toimijoita sekä yksi yliopisto. |
| --- | --- |

3.2

Ohjelman valmistelutyö tehtiin kuudennen puiteohjelman ”Tietoyhteiskunnan teknologiat” -painopisteen yhteydessä 1. syyskuuta 2004 — 31. joulukuuta 2006 toteutetun, tietotekniikka-avusteista asumista koskeneen erityisen tukitoimen puitteissa. Tätä tarkoitusta varten muodostettuun yhteenliittymään osallistui kumppaneita seuraavista valtioista: Itävalta, Saksa, Ranska, Suomi, Italia, Belgia ja Sveitsi. Kumppaneina oli yksityisen ja julkisen sektorin toimijoita sekä yksi yliopisto.

| 3.3 | AAL-ohjelman toteuttamisesta vastaava oikeudellinen elin on AAL-yhteenliittymä. Yhteenliittymä muodostuu tällä hetkellä 21:stä jäsenvaltioiden edustajasta. Koska kyseessä on alhaalta ylöspäin suuntautuva hanke, jäsenvaltioihin on perustettu joukko yhteenliittymän yhteyspisteitä. |
| --- | --- |

3.3

AAL-ohjelman toteuttamisesta vastaava oikeudellinen elin on AAL-yhteenliittymä. Yhteenliittymä muodostuu tällä hetkellä 21:stä jäsenvaltioiden edustajasta. Koska kyseessä on alhaalta ylöspäin suuntautuva hanke, jäsenvaltioihin on perustettu joukko yhteenliittymän yhteyspisteitä.

4.   Yleistä

| 4.1 | ETSK kannattaa tarkasteltavana olevaa, perussopimuksen 169 artiklaan pohjautuvaa AAL-aloitetta. Komitea toteaa erityisesti, että aloitteessa otetaan täydellisesti huomioon taustalla oleva Euroopan väestökehitys. |
| --- | --- |

4.1

ETSK kannattaa tarkasteltavana olevaa, perussopimuksen 169 artiklaan pohjautuvaa AAL-aloitetta. Komitea toteaa erityisesti, että aloitteessa otetaan täydellisesti huomioon taustalla oleva Euroopan väestökehitys.

| 4.1.1 | ETSK katsoo, että taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi niissä jäsenvaltioissa, joiden perusrakenteet ovat riittämättömät nyt käsiteltävänä olevan ehdotuksen toteuttamiseksi, tarvitaan EY:n perustamissopimuksen 159 artiklassa mainitun kaltaisia erityistoimia merkittävimpien alueellisten erojen tasoittamiseksi Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

4.1.1

ETSK katsoo, että taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi niissä jäsenvaltioissa, joiden perusrakenteet ovat riittämättömät nyt käsiteltävänä olevan ehdotuksen toteuttamiseksi, tarvitaan EY:n perustamissopimuksen 159 artiklassa mainitun kaltaisia erityistoimia merkittävimpien alueellisten erojen tasoittamiseksi Euroopan unionissa.

| 4.2 | ETSK:n mielestä aloite olisi nähtävä laajemmin kuin pelkkänä mahdollisuutena rakentaa kokeilujärjestelmä, jolla pyritään osoittamaan mallin toimivuus. On erittäin tärkeää, että hankkeeseen kootaan yhteen laaja joukko sidosryhmiä, joiden osallistuminen on välttämätöntä aloitteen kestävien vaikutusten varmistamiseksi. |
| --- | --- |

4.2

ETSK:n mielestä aloite olisi nähtävä laajemmin kuin pelkkänä mahdollisuutena rakentaa kokeilujärjestelmä, jolla pyritään osoittamaan mallin toimivuus. On erittäin tärkeää, että hankkeeseen kootaan yhteen laaja joukko sidosryhmiä, joiden osallistuminen on välttämätöntä aloitteen kestävien vaikutusten varmistamiseksi.

| 4.2.1 | Tärkeimpiä sidosryhmiä ovat ne tahot, jotka viime kädessä hyötyvät AAL-ohjelmasta. AAL-ohjelman ensisijaisena tavoitteena on pidentää ikääntyneiden itsenäistä elämää sekä varmistaa, että kyseinen väestöryhmä voi asua kotonaan niin pitkään kuin mahdollista. On syytä muistaa, ettei asia koske yksinomaan ikääntyneitä vaan myös kaikkia muita henkilöitä, jotka eivät terveyssyistä kykene asumaan itsenäisesti kotonaan. Aloitteessa onkin varmistettava, että näiden sidosryhmien tarpeet ja vaatimukset ovat aidosti keskeisessä asemassa tutkimustyössä. |
| --- | --- |

4.2.1

Tärkeimpiä sidosryhmiä ovat ne tahot, jotka viime kädessä hyötyvät AAL-ohjelmasta. AAL-ohjelman ensisijaisena tavoitteena on pidentää ikääntyneiden itsenäistä elämää sekä varmistaa, että kyseinen väestöryhmä voi asua kotonaan niin pitkään kuin mahdollista. On syytä muistaa, ettei asia koske yksinomaan ikääntyneitä vaan myös kaikkia muita henkilöitä, jotka eivät terveyssyistä kykene asumaan itsenäisesti kotonaan. Aloitteessa onkin varmistettava, että näiden sidosryhmien tarpeet ja vaatimukset ovat aidosti keskeisessä asemassa tutkimustyössä.

| 4.3 | Toinen tärkeä sidosryhmä ovat terveys- ja sosiaalialan organisaatiot. Myös niiden tarpeet on otettava aloitteessa huomioon. ETSK suosittaa, että hankkeen onnistumisen varmistamiseksi kyseisille organisaatioille annetaan mahdollisuus korostaa muille sidosryhmille sellaisten asioiden merkitystä kuin järjestelmien integrointi ja yhteentoimivuus. |
| --- | --- |

4.3

Toinen tärkeä sidosryhmä ovat terveys- ja sosiaalialan organisaatiot. Myös niiden tarpeet on otettava aloitteessa huomioon. ETSK suosittaa, että hankkeen onnistumisen varmistamiseksi kyseisille organisaatioille annetaan mahdollisuus korostaa muille sidosryhmille sellaisten asioiden merkitystä kuin järjestelmien integrointi ja yhteentoimivuus.

| 4.4 | On erittäin suositeltavaa, että aloitteen puitteissa kehitettävien järjestelmien käyttäjät voivat alkuvaiheesta lähtien osallistua työskentelyyn keskeisinä sidosryhminä. ETSK suosittaa, että yhteenliittymä mahdollisuuksien mukaan sitoutuu sellaisiin käyttäjäkeskeisiin menetelmiin kuin osallistavaan suunnitteluun perustuva kehitystyö, jotta voidaan erityisesti edistää laitteiden ja käyttöliittymien asianmukaista käytettävyyttä. ETSK suosittaa myös, että eettiset kysymykset ja yksityisyyden suojaan liittyvät näkökohdat otetaan asianmukaisesti huomioon kansainvälisten ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

4.4

On erittäin suositeltavaa, että aloitteen puitteissa kehitettävien järjestelmien käyttäjät voivat alkuvaiheesta lähtien osallistua työskentelyyn keskeisinä sidosryhminä. ETSK suosittaa, että yhteenliittymä mahdollisuuksien mukaan sitoutuu sellaisiin käyttäjäkeskeisiin menetelmiin kuin osallistavaan suunnitteluun perustuva kehitystyö, jotta voidaan erityisesti edistää laitteiden ja käyttöliittymien asianmukaista käytettävyyttä. ETSK suosittaa myös, että eettiset kysymykset ja yksityisyyden suojaan liittyvät näkökohdat otetaan asianmukaisesti huomioon kansainvälisten ohjeiden mukaisesti.

| 4.5 | ETSK panee merkille ehdotuksen pk-yrityksiä koskevat sitoumukset ja kannattaa elinkeinoelämän organisaatioiden määrittämistä keskeisiksi sidosryhmiksi, sillä ne voivat tukea sellaisten innovatiivisten markkinalähtöisten liiketoimintamallien käyttöönottoa, jotka tarjoavat integroituja ja selviä etenemistapoja tutkimustulosten teolliseksi hyödyntämiseksi. Komitea suosittaa erityisesti, että pk-yrityksille annetaan mahdollisuus osallistua etenkin sellaiseen tutkimukseen, johon perustuvia sovelluksia voidaan tuoda markkinoille melko lyhyessä ajassa (kahdesta vuodesta alkaen). |
| --- | --- |

4.5

ETSK panee merkille ehdotuksen pk-yrityksiä koskevat sitoumukset ja kannattaa elinkeinoelämän organisaatioiden määrittämistä keskeisiksi sidosryhmiksi, sillä ne voivat tukea sellaisten innovatiivisten markkinalähtöisten liiketoimintamallien käyttöönottoa, jotka tarjoavat integroituja ja selviä etenemistapoja tutkimustulosten teolliseksi hyödyntämiseksi. Komitea suosittaa erityisesti, että pk-yrityksille annetaan mahdollisuus osallistua etenkin sellaiseen tutkimukseen, johon perustuvia sovelluksia voidaan tuoda markkinoille melko lyhyessä ajassa (kahdesta vuodesta alkaen).

| 4.5.1 | ETSK kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että pk-yritykset ovat toisinaan teknologian käytössä nopealiikkeisiä ja kykenevät ajoittain tuomaan markkinoille uusia teknologisia ratkaisuja ja liiketoimintamalleja nopeammin kuin suuret yritykset tai terveys- ja sosiaalialan organisaatiot. Tällä pk-yritysten ominaisuudella on erityisen suuri merkitys nyt käsiteltävänä olevalle aloitteelle. Suurten organisaatioiden ja pk-yritysten kumppanuus hyödyttääkin molempia osapuolia. |
| --- | --- |

4.5.1

ETSK kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että pk-yritykset ovat toisinaan teknologian käytössä nopealiikkeisiä ja kykenevät ajoittain tuomaan markkinoille uusia teknologisia ratkaisuja ja liiketoimintamalleja nopeammin kuin suuret yritykset tai terveys- ja sosiaalialan organisaatiot. Tällä pk-yritysten ominaisuudella on erityisen suuri merkitys nyt käsiteltävänä olevalle aloitteelle. Suurten organisaatioiden ja pk-yritysten kumppanuus hyödyttääkin molempia osapuolia.

| 4.6 | AAL-ohjelman tarkoituksena on tukea henkilöitä, jotta he voivat asua kotonaan entistä pidempään. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarvitaan laaja valikoima antureita, käynnistimiä, käyttäjäliittymiä, prosessoreita ja viestintälaitteita. Usein niitä voivat toimittaa vain Euroopan lukuisat eri pk-yritykset. |
| --- | --- |

4.6

AAL-ohjelman tarkoituksena on tukea henkilöitä, jotta he voivat asua kotonaan entistä pidempään. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarvitaan laaja valikoima antureita, käynnistimiä, käyttäjäliittymiä, prosessoreita ja viestintälaitteita. Usein niitä voivat toimittaa vain Euroopan lukuisat eri pk-yritykset.

| 4.7 | ETSK kannattaa ehdotukseen sisältyviä tukitoimia, joilla edistetään kaikkien sidosryhmien keskuudessa teknologien, kliinikoiden, terveys- ja sosiaalialan muiden työntekijöiden sekä erityisesti kotona asuvien käyttäjien ja heidän hoitajiensa ja läheistensä monialaista verkottumista. |
| --- | --- |

4.7

ETSK kannattaa ehdotukseen sisältyviä tukitoimia, joilla edistetään kaikkien sidosryhmien keskuudessa teknologien, kliinikoiden, terveys- ja sosiaalialan muiden työntekijöiden sekä erityisesti kotona asuvien käyttäjien ja heidän hoitajiensa ja läheistensä monialaista verkottumista.

| 4.8 | Aloite antaa mahdollisuuden ottaa eurooppalaisen innovointijärjestelmän puitteissa käyttöön uusia innovointimalleja, jotka heijastavat viimeaikaista edistymistä avoimessa ja käyttäjälähtöisessä innovaatiotoiminnassa. Tämä edistää Lissabonin strategian yhdistämistä uuteen, entistä käyttäjäkeskeisempään eurooppalaiseen innovointijärjestelmään. |
| --- | --- |

4.8

Aloite antaa mahdollisuuden ottaa eurooppalaisen innovointijärjestelmän puitteissa käyttöön uusia innovointimalleja, jotka heijastavat viimeaikaista edistymistä avoimessa ja käyttäjälähtöisessä innovaatiotoiminnassa. Tämä edistää Lissabonin strategian yhdistämistä uuteen, entistä käyttäjäkeskeisempään eurooppalaiseen innovointijärjestelmään.

| 4.9 | ETSK vahvistaa, että on tärkeää varmistaa kaikkien jäsenvaltioiden kaikentyyppisten organisaatioiden tasavertaiset mahdollisuudet osallistua aloitteeseen. |
| --- | --- |

4.9

ETSK vahvistaa, että on tärkeää varmistaa kaikkien jäsenvaltioiden kaikentyyppisten organisaatioiden tasavertaiset mahdollisuudet osallistua aloitteeseen.

| 4.10 | Lisäksi kaikkia jäsenvaltioita olisi kannustettava osallistumaan ohjelmaan. Tällä hetkellä Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Kypros, Portugali, Puola, Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa, Slovenia, Suomi, Tanska ja Unkari sekä Israel, Norja ja Sveitsi ovat sopineet koordinoivansa yhteisesti toimia, joilla pyritään edistämään AAL-ohjelmaa. |
| --- | --- |

4.10

Lisäksi kaikkia jäsenvaltioita olisi kannustettava osallistumaan ohjelmaan. Tällä hetkellä Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Kypros, Portugali, Puola, Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa, Slovenia, Suomi, Tanska ja Unkari sekä Israel, Norja ja Sveitsi ovat sopineet koordinoivansa yhteisesti toimia, joilla pyritään edistämään AAL-ohjelmaa.

| 4.11 | ETSK on huolissaan siitä, että eräät valtiot eivät yhteisrahoituksesta aiheutuvien kustannusten vuoksi osallistu ohjelmaan. Kyseisten maiden tulisi voida osallistua ohjelmaan sen missä tahansa vaiheessa heti kun ne täyttävät osallistumiselle asetetut (ennen kaikkea yhteisrahoitusta koskevat) vaatimukset. |
| --- | --- |

4.11

ETSK on huolissaan siitä, että eräät valtiot eivät yhteisrahoituksesta aiheutuvien kustannusten vuoksi osallistu ohjelmaan. Kyseisten maiden tulisi voida osallistua ohjelmaan sen missä tahansa vaiheessa heti kun ne täyttävät osallistumiselle asetetut (ennen kaikkea yhteisrahoitusta koskevat) vaatimukset.

| 4.12 | ETSK myöntää, että AAL-ohjelmalla voidaan pienentää sosiaaliturvajärjestelmän kustannuksia. Se toistaa kuitenkin, ettei ohjelmalla tähdätä kustannusten pienentämiseen vaan yhden kansalaisryhmän elämänlaadun tehokkaaseen turvaamiseen. Kustannusten pienentyminen on yksi ohjelman toteuttamisen ilahduttavista oheisvaikutuksista. |
| --- | --- |

4.12

ETSK myöntää, että AAL-ohjelmalla voidaan pienentää sosiaaliturvajärjestelmän kustannuksia. Se toistaa kuitenkin, ettei ohjelmalla tähdätä kustannusten pienentämiseen vaan yhden kansalaisryhmän elämänlaadun tehokkaaseen turvaamiseen. Kustannusten pienentyminen on yksi ohjelman toteuttamisen ilahduttavista oheisvaikutuksista.

5.   Erityistä

| 5.1 | ETSK on vakuuttunut siitä, että AAL-ohjelmassa tulisi vastaisuudessakin keskittyä kolmeen pääalaan eli käyttäjiä, terveysalan organisaatioita sekä käytettävää teknologiaa koskeviin erityiskysymyksiin. |
| --- | --- |

5.1

ETSK on vakuuttunut siitä, että AAL-ohjelmassa tulisi vastaisuudessakin keskittyä kolmeen pääalaan eli käyttäjiä, terveysalan organisaatioita sekä käytettävää teknologiaa koskeviin erityiskysymyksiin.

| 5.2 | Ohjelman tärkeimpinä edunsaajina ja sidosryhmänä tulee toisinaan olla ikääntyneet ihmiset. Ohjelmassa on ensiarvoisen tärkeää keskittyä loppukäyttäjien tarpeisiin. Kohdehenkilöiden käyttäminen ainoastaan tutkimustulosten testaamiseen tarvittavana tutkimusympäristönä johtaa valitettavasti sellaisten innovaatioiden luomiseen, jotka eivät todellisuudessa vastaa tärkeimpien edunsaajien tarpeita. Tämän vuoksi käyttäjien tarpeet olisi pidettävä mielessä. Niistä voidaan mainita muun muassa mahdollisimman vähäiset käyttäytymismuutokset, liikkuvuus, valinnanvapaus, elämänlaadun parantuminen sekä yksityisyyden kunnioittaminen. |
| --- | --- |

5.2

Ohjelman tärkeimpinä edunsaajina ja sidosryhmänä tulee toisinaan olla ikääntyneet ihmiset. Ohjelmassa on ensiarvoisen tärkeää keskittyä loppukäyttäjien tarpeisiin. Kohdehenkilöiden käyttäminen ainoastaan tutkimustulosten testaamiseen tarvittavana tutkimusympäristönä johtaa valitettavasti sellaisten innovaatioiden luomiseen, jotka eivät todellisuudessa vastaa tärkeimpien edunsaajien tarpeita. Tämän vuoksi käyttäjien tarpeet olisi pidettävä mielessä. Niistä voidaan mainita muun muassa mahdollisimman vähäiset käyttäytymismuutokset, liikkuvuus, valinnanvapaus, elämänlaadun parantuminen sekä yksityisyyden kunnioittaminen.

| 5.3 | Olisi myös muistettava, että ikääntyneiden muodostama väestöryhmä saattaa kärsiä tietoyhteiskunnasta syrjäytymisestä ja että sen vuoksi ”digitaalinen kuilu” olisi pyrittävä poistamaan. Myös pääsy tietoverkkoon on oleellinen asia. Sen vuoksi olisi ryhdyttävä toimenpiteisiin internet-yhteyksien saatavuuden (sekä fyysisten liittymien että taloudellisten edellytysten) varmistamiseksi kaikilla alueilla, erityisesti maaseudulla. |
| --- | --- |

5.3

Olisi myös muistettava, että ikääntyneiden muodostama väestöryhmä saattaa kärsiä tietoyhteiskunnasta syrjäytymisestä ja että sen vuoksi ”digitaalinen kuilu” olisi pyrittävä poistamaan. Myös pääsy tietoverkkoon on oleellinen asia. Sen vuoksi olisi ryhdyttävä toimenpiteisiin internet-yhteyksien saatavuuden (sekä fyysisten liittymien että taloudellisten edellytysten) varmistamiseksi kaikilla alueilla, erityisesti maaseudulla.

| 5.3.1 | On erittäin tärkeää, että






  — | teknologialla ei korvata henkilökohtaisia yhteyksiä hoito- tai terveyspalveluiden tarjoajaan. |
| --- | --- | --- |

5.3.1

On erittäin tärkeää, että

—

teknologialla ei korvata henkilökohtaisia yhteyksiä hoito- tai terveyspalveluiden tarjoajaan.

| — | keskitytään ennaltaehkäisevään hoitoon ja itsehoitoon. |
| --- | --- |

—

keskitytään ennaltaehkäisevään hoitoon ja itsehoitoon.

| — | yhtenä päätavoitteena on sosiaalisen osallisuuden edistäminen. |
| --- | --- |

—

yhtenä päätavoitteena on sosiaalisen osallisuuden edistäminen.

| — | AAL-ohjelma yhdistetään kohdehenkilöiden elintapoihin sekä muihin palveluihin. |
| --- | --- |

—

AAL-ohjelma yhdistetään kohdehenkilöiden elintapoihin sekä muihin palveluihin.

| — | teknologisten ratkaisujen olisi käyttäjien erityistarpeiden vuoksi oltava turvallisia ja käyttäjäystävällisiä. |
| --- | --- |

—

teknologisten ratkaisujen olisi käyttäjien erityistarpeiden vuoksi oltava turvallisia ja käyttäjäystävällisiä.

| 5.3.2 | ETSK onkin vakuuttunut siitä, että AAL-ohjelman yhteydessä olisi sovellettava alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa. Koko prosessin keskipisteessä ja lähtökohtana olisi oltava pikemminkin käyttäjien tarpeet kuin itse teknologia. Olisi tehtävä täsmällinen tutkimus kaikkien eri tarpeiden yksilöimiseksi. Niistä voidaan mainita muun muassa tarve olla yhteydessä muihin ihmisiin varsinkin vanhemmalla iällä (internet-palvelut kuten Skype-palvelu ja sähköposti ovat osoittautuneet tehokkaiksi ja edullisiksi välineiksi tämän tarpeen tyydyttämiseksi), vähäinen kiinnostus pysyä jatkuvasti ajan tasalla nopeassa teknologisessa kehityksesstä, kyky sopeutua teknologisiin muutoksiin sekä valmius käyttää asianomaista teknologiaa. Käyttäjillä tulisi myös olla mahdollisuus osallistua mainitunlaisen uuden teknologian kehittämiseen, käyttöönottoon ja arviointiin. |
| --- | --- |

5.3.2

ETSK onkin vakuuttunut siitä, että AAL-ohjelman yhteydessä olisi sovellettava alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa. Koko prosessin keskipisteessä ja lähtökohtana olisi oltava pikemminkin käyttäjien tarpeet kuin itse teknologia. Olisi tehtävä täsmällinen tutkimus kaikkien eri tarpeiden yksilöimiseksi. Niistä voidaan mainita muun muassa tarve olla yhteydessä muihin ihmisiin varsinkin vanhemmalla iällä (internet-palvelut kuten Skype-palvelu ja sähköposti ovat osoittautuneet tehokkaiksi ja edullisiksi välineiksi tämän tarpeen tyydyttämiseksi), vähäinen kiinnostus pysyä jatkuvasti ajan tasalla nopeassa teknologisessa kehityksesstä, kyky sopeutua teknologisiin muutoksiin sekä valmius käyttää asianomaista teknologiaa. Käyttäjillä tulisi myös olla mahdollisuus osallistua mainitunlaisen uuden teknologian kehittämiseen, käyttöönottoon ja arviointiin.

| 5.4 | Terveys- ja sosiaalialan organisaatiot, niiden edustajat sekä käyttäjien perheet ovat viime kädessä ne tahot, jotka hyödyntävät teknologiaa hoitopalveluiden tarjoamiseksi edunsaajille. On oleellista, että kyseiset organisaatiot osallistuvat tutkimustyöhön sen eri vaiheissa, jotta voidaan varmistaa tutkimuksen tuloksena syntyvien tuotteiden yhteensopivuus organisaatioiden käyttöjärjestelmien kanssa. AAL-ohjelman edellyttämän uuden teknologian käyttöönotto vaatii todennäköisesti organisatorisia muutoksia. Sen vuoksi on erittäin tärkeää, että sosiaalialan organisaatiot ovat valmiita tällaisiin muutoksiin sekä halukkaita toteuttamaan ne mahdollisimman kitkattomasti kyseisen teknologian tarjoamien mahdollisuuksien maksimoimiseksi. |
| --- | --- |

5.4

Terveys- ja sosiaalialan organisaatiot, niiden edustajat sekä käyttäjien perheet ovat viime kädessä ne tahot, jotka hyödyntävät teknologiaa hoitopalveluiden tarjoamiseksi edunsaajille. On oleellista, että kyseiset organisaatiot osallistuvat tutkimustyöhön sen eri vaiheissa, jotta voidaan varmistaa tutkimuksen tuloksena syntyvien tuotteiden yhteensopivuus organisaatioiden käyttöjärjestelmien kanssa. AAL-ohjelman edellyttämän uuden teknologian käyttöönotto vaatii todennäköisesti organisatorisia muutoksia. Sen vuoksi on erittäin tärkeää, että sosiaalialan organisaatiot ovat valmiita tällaisiin muutoksiin sekä halukkaita toteuttamaan ne mahdollisimman kitkattomasti kyseisen teknologian tarjoamien mahdollisuuksien maksimoimiseksi.

| 5.4.1 | Hoitohenkilökunnalla on erittäin tärkeä rooli kaikkien hyvinvointipalveluiden tarjoamisessa, myös AAL-ohjelmassa. Sen vuoksi toimintatapojen muutoksen tulisi koskea organisaatiotason lisäksi myös hoitohenkilökuntaa sen varmistamiseksi, että AAL-ohjelman kohdehenkilöiden kanssa suorassa yhteydessä olevat henkilöt osaavat käyttää asianomaista teknologiaa ja että he uskovat aidosti kyseisen teknologian tarjoamiin mahdollisuuksiin, jotta he voivat lisätä myös palvelujen käyttäjien luottamusta siihen, että tällaisilla välineillä voidaan parantaa heidän elämänlaatuaan. |
| --- | --- |

5.4.1

Hoitohenkilökunnalla on erittäin tärkeä rooli kaikkien hyvinvointipalveluiden tarjoamisessa, myös AAL-ohjelmassa. Sen vuoksi toimintatapojen muutoksen tulisi koskea organisaatiotason lisäksi myös hoitohenkilökuntaa sen varmistamiseksi, että AAL-ohjelman kohdehenkilöiden kanssa suorassa yhteydessä olevat henkilöt osaavat käyttää asianomaista teknologiaa ja että he uskovat aidosti kyseisen teknologian tarjoamiin mahdollisuuksiin, jotta he voivat lisätä myös palvelujen käyttäjien luottamusta siihen, että tällaisilla välineillä voidaan parantaa heidän elämänlaatuaan.

| 5.4.2 | ETSK katsoo myös, että terveydenhuoltojärjestelmä olisi tutkittava tarkasti sen varmistamiseksi, että AAL-ohjelman täytäntöönpanoon on organisatoriset valmiudet ja että terveys- ja sosiaalialan organisaatiot todella selviävät siitä, että entistä useammat asuvat kotonaan. |
| --- | --- |

5.4.2

ETSK katsoo myös, että terveydenhuoltojärjestelmä olisi tutkittava tarkasti sen varmistamiseksi, että AAL-ohjelman täytäntöönpanoon on organisatoriset valmiudet ja että terveys- ja sosiaalialan organisaatiot todella selviävät siitä, että entistä useammat asuvat kotonaan.

| 5.4.3 | AAL-ohjelman hyväksymisen myötä on lisäksi entistäkin tärkeämpää, että terveys- ja sosiaalialan organisaatioiden yhteistyötä ja toiminnan koordinointia parannetaan. Myös tässä tapauksessa teknologiaa voidaan hyödyntää yhteistyön parantamiseen. Tärkeämpää on kuitenkin yhteistyötarpeen tiedostaminen sekä yhteistyöhalukkuus. |
| --- | --- |

5.4.3

AAL-ohjelman hyväksymisen myötä on lisäksi entistäkin tärkeämpää, että terveys- ja sosiaalialan organisaatioiden yhteistyötä ja toiminnan koordinointia parannetaan. Myös tässä tapauksessa teknologiaa voidaan hyödyntää yhteistyön parantamiseen. Tärkeämpää on kuitenkin yhteistyötarpeen tiedostaminen sekä yhteistyöhalukkuus.

| 5.5 | AAL-järjestelmästä tulee todennäköisesti monimutkainen. Sen vuoksi yhtenä ohjelman keskeisistä tavoitteista tulisi olla yhteentoimivuuden varmistaminen. Innovaatioita ja teknologisia ratkaisuja olisi sovellettava laajamittaisesti sekä tarpeiden mukaan sovitetulla, integroidulla ja ennakoivalla tavalla. |
| --- | --- |

5.5

AAL-järjestelmästä tulee todennäköisesti monimutkainen. Sen vuoksi yhtenä ohjelman keskeisistä tavoitteista tulisi olla yhteentoimivuuden varmistaminen. Innovaatioita ja teknologisia ratkaisuja olisi sovellettava laajamittaisesti sekä tarpeiden mukaan sovitetulla, integroidulla ja ennakoivalla tavalla.

| 5.6 | ETSK katsoo, että komission olisi lisäksi alettava soveltaa integroitua lähestymistapaa AAL-ohjelmaan ja elinikäisen oppimisen kaltaisiin toimintalinjoihin. Kyseisten politiikkojen piiriin kuuluvaa koulutusta olisi itse asiassa suunnattava myös AAL-ohjelman sidosryhmille, koska koulutus on oleellinen osa nyt tarkasteltavana olevien teknologisten ratkaisujen onnistumista. |
| --- | --- |

5.6

ETSK katsoo, että komission olisi lisäksi alettava soveltaa integroitua lähestymistapaa AAL-ohjelmaan ja elinikäisen oppimisen kaltaisiin toimintalinjoihin. Kyseisten politiikkojen piiriin kuuluvaa koulutusta olisi itse asiassa suunnattava myös AAL-ohjelman sidosryhmille, koska koulutus on oleellinen osa nyt tarkasteltavana olevien teknologisten ratkaisujen onnistumista.

Bryssel 29. toukokuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  KOM(2007) 329 lopullinen.

1

---

| 30.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 224/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 224/11

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta Solvenssi II

KOM(2007) 361 lopullinen — 2007/0143 COD

(2008/C 224/03)

Neuvosto päätti 31. lokakuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 47 artiklan 2 kohdan ja 251 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta — Solvenssi II (1)

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 6. toukokuuta 2008. Esittelijä oli Wautier Robyns de Schneidauer.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28.–29. toukokuuta 2008 pitämässään 445. täysistunnossa (toukokuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 67 ääntä puolesta yhden pidättyessä äänestämästä.

1.   Suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) arvostaa sitä, että komissio on järjestänyt useat monimutkaiset direktiivit kurinalaisesti yhdeksi selkeäksi asiakirjaksi ja ottanut samalla huomioon uudelleen laadittuja osia koskevat säännöt. EU:n lainsäädäntökehyksessä ei pitäisi keskittyä pelkästään toiminnan vakautta koskevaan politiikkaan, sillä siinä tarkastellaan pääoman merkitystä Euroopan yrityksille ja kansalaisille myös monin muin tavoin tärkeiden vakuutuspalvelujen tarjonnassa. ETSK pidättääkin itselleen oikeuden ilmaista aikanaan mielipiteensä kuluttajien sekä vakuutuksenantajien ja jälleenvakuutuksenantajien välisen suhteen uusista piirteistä erityisesti komission hiljattain tekemien vähittäisrahoituspalveluja koskevien aloitteiden yhteydessä.
  ETSK kehottaa komissiota jatkamaan vakuutuksenottajien ja -antajien välistä suhdetta koskevien oikeudellisten näkökohtien yhdenmukaistamista, jota toteutetaan tällä hetkellä terveys- ja kuluttaja-asioiden PO:n johdolla ”yhteisen viitekehyksen” puitteissa. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) arvostaa sitä, että komissio on järjestänyt useat monimutkaiset direktiivit kurinalaisesti yhdeksi selkeäksi asiakirjaksi ja ottanut samalla huomioon uudelleen laadittuja osia koskevat säännöt. EU:n lainsäädäntökehyksessä ei pitäisi keskittyä pelkästään toiminnan vakautta koskevaan politiikkaan, sillä siinä tarkastellaan pääoman merkitystä Euroopan yrityksille ja kansalaisille myös monin muin tavoin tärkeiden vakuutuspalvelujen tarjonnassa. ETSK pidättääkin itselleen oikeuden ilmaista aikanaan mielipiteensä kuluttajien sekä vakuutuksenantajien ja jälleenvakuutuksenantajien välisen suhteen uusista piirteistä erityisesti komission hiljattain tekemien vähittäisrahoituspalveluja koskevien aloitteiden yhteydessä.

ETSK kehottaa komissiota jatkamaan vakuutuksenottajien ja -antajien välistä suhdetta koskevien oikeudellisten näkökohtien yhdenmukaistamista, jota toteutetaan tällä hetkellä terveys- ja kuluttaja-asioiden PO:n johdolla ”yhteisen viitekehyksen” puitteissa.

| 1.2 | ETSK suhtautuu pääpiirteissään myönteisesti komission ehdottamaan Solvenssi II -puitedirektiiviin ja on tyytyväinen sitä edeltäneeseen laajaan kuulemiseen. Komission lähestymistapa noudattaa sen omia sääntelyn parantamista koskevia periaatteita. Tämänkaltaisia uudistuksia koskevissa kuulemismenettelyissä pitäisi kuitenkin kiinnittää riittävästi huomiota toimien tuloksista selvästi kiinnostuneiden työntekijöiden ja kuluttajien mielipiteisiin. ETSK kehottaa komissiota perustamaan kuulemismenettelyjä varten asianmukaisen, FIN-USEn kaltaisen foorumin. |
| --- | --- |

1.2

ETSK suhtautuu pääpiirteissään myönteisesti komission ehdottamaan Solvenssi II -puitedirektiiviin ja on tyytyväinen sitä edeltäneeseen laajaan kuulemiseen. Komission lähestymistapa noudattaa sen omia sääntelyn parantamista koskevia periaatteita. Tämänkaltaisia uudistuksia koskevissa kuulemismenettelyissä pitäisi kuitenkin kiinnittää riittävästi huomiota toimien tuloksista selvästi kiinnostuneiden työntekijöiden ja kuluttajien mielipiteisiin. ETSK kehottaa komissiota perustamaan kuulemismenettelyjä varten asianmukaisen, FIN-USEn kaltaisen foorumin.

| 1.3 | ETSK on tyytyväinen taloudelliseen riskiin perustuvan lähestymistavan käyttöönottoon vakuutusyhtiöiden vakavaraisuuspääomavaatimusten arvioimisessa. Se on tyytyväinen myös taseen loppusummaa koskevaan lähestymistapaan, joka perustuu varojen ja velkojen kokonaisvaltaiseen taloudelliseen arviointiin yritysten taloudellisen tilanteen arvioimiseksi. Tavoitteena on antaa totuudenmukainen käsitys vakuutusyritysten riskialttiudesta ja riskienvähentämistekniikoista. Lähestymistapa on taloudellisesti oikea, ja sen avulla voidaan välttää myös sääntelyeroilla keinottelu sekä taata samanaikaisesti kaikkien Euroopan vakuutuksenottajien riittävä suoja yrityksen oikeudellisesta asemasta, koosta tai sijainnista riippumatta. |
| --- | --- |

1.3

ETSK on tyytyväinen taloudelliseen riskiin perustuvan lähestymistavan käyttöönottoon vakuutusyhtiöiden vakavaraisuuspääomavaatimusten arvioimisessa. Se on tyytyväinen myös taseen loppusummaa koskevaan lähestymistapaan, joka perustuu varojen ja velkojen kokonaisvaltaiseen taloudelliseen arviointiin yritysten taloudellisen tilanteen arvioimiseksi. Tavoitteena on antaa totuudenmukainen käsitys vakuutusyritysten riskialttiudesta ja riskienvähentämistekniikoista. Lähestymistapa on taloudellisesti oikea, ja sen avulla voidaan välttää myös sääntelyeroilla keinottelu sekä taata samanaikaisesti kaikkien Euroopan vakuutuksenottajien riittävä suoja yrityksen oikeudellisesta asemasta, koosta tai sijainnista riippumatta.

| 1.4 | ETSK on erittäin tyytyväinen, että toiminnan vakauden valvonnassa on otettu käyttöön kolmipilarinen lähestymistapa, joka noudattaa pankkialalla käyttöönotettuja Basel II -pääomavaatimuksia vakuutusalan erityispiirteet huomioon ottaen. ETSK korostaa lisäksi valvojan tarkastusprosessin ja kvalitatiivisten vaatimusten (toinen pilari) lisäämisen, valvontaraportoinnin ja tietojen julkistamisen (kolmas pilari) sekä kvantitatiivisen riskiin perustuvan pääomavaatimuksen määrittelyn merkitystä vakuutusyritysten toiminnan vakauden riittävän valvonnan kannalta. |
| --- | --- |

1.4

ETSK on erittäin tyytyväinen, että toiminnan vakauden valvonnassa on otettu käyttöön kolmipilarinen lähestymistapa, joka noudattaa pankkialalla käyttöönotettuja Basel II -pääomavaatimuksia vakuutusalan erityispiirteet huomioon ottaen. ETSK korostaa lisäksi valvojan tarkastusprosessin ja kvalitatiivisten vaatimusten (toinen pilari) lisäämisen, valvontaraportoinnin ja tietojen julkistamisen (kolmas pilari) sekä kvantitatiivisen riskiin perustuvan pääomavaatimuksen määrittelyn merkitystä vakuutusyritysten toiminnan vakauden riittävän valvonnan kannalta.

| 1.5 | ETSK on tyytyväinen vakavaraisuusjärjestelmään, joka perustuu kahteen pääomavaatimukseen eli vakavaraisuus- ja vähimmäispääomavaatimukseen, joilla kummallakin on omat tarkoituksensa. Vakavaraisuuspääomavaatimus tarkoittaa pääomaa, joka yrityksellä on oltava tavallisissa toimintaolosuhteissa. Vähimmäispääomavaatimus on puolestaan pääomamäärä, jonka alittuessa valvontatoimet käynnistyvät. ETSK pitäisi tervetulleena II tason asetusta, joka selkeyttäisi vakavaraisuuspääomavaatimuksen yksinkertaistettua laskentaa (108 artikla) koskevia edellytyksiä sekä ylimääräisen vakavaraisuuspääomavaatimuksen käynnistäviä olosuhteita. |
| --- | --- |

1.5

ETSK on tyytyväinen vakavaraisuusjärjestelmään, joka perustuu kahteen pääomavaatimukseen eli vakavaraisuus- ja vähimmäispääomavaatimukseen, joilla kummallakin on omat tarkoituksensa. Vakavaraisuuspääomavaatimus tarkoittaa pääomaa, joka yrityksellä on oltava tavallisissa toimintaolosuhteissa. Vähimmäispääomavaatimus on puolestaan pääomamäärä, jonka alittuessa valvontatoimet käynnistyvät. ETSK pitäisi tervetulleena II tason asetusta, joka selkeyttäisi vakavaraisuuspääomavaatimuksen yksinkertaistettua laskentaa (108 artikla) koskevia edellytyksiä sekä ylimääräisen vakavaraisuuspääomavaatimuksen käynnistäviä olosuhteita.

| 1.6 | ETSK katsoo, että vakavaraisuus- ja vähimmäispääomavaatimuksia koskevat laskelmat olisi linjattava tarkoin ja että molempien pitäisi siten perustua riskiherkkään lähestymistapaan, joka sallii valvontatoimien porrastamisen asianmukaisesti. Näin sekä asianomaisella vakuutusyhtiöllä että valvontaviranomaisella olisi riittävästi aikaa toteuttaa tarvittavat toimet tilanteen selvittämiseksi vakavaraisuuspääomavaatimuksen rikkomisen jälkeen. |
| --- | --- |

1.6

ETSK katsoo, että vakavaraisuus- ja vähimmäispääomavaatimuksia koskevat laskelmat olisi linjattava tarkoin ja että molempien pitäisi siten perustua riskiherkkään lähestymistapaan, joka sallii valvontatoimien porrastamisen asianmukaisesti. Näin sekä asianomaisella vakuutusyhtiöllä että valvontaviranomaisella olisi riittävästi aikaa toteuttaa tarvittavat toimet tilanteen selvittämiseksi vakavaraisuuspääomavaatimuksen rikkomisen jälkeen.

| 1.7 | ETSK on tyytyväinen ehdotettuun direktiiviin sisältyvään suhteellisuusperiaatteeseen, joka mahdollistaa Solvenssi II -järjestelmän soveltamisen kaikkiin yrityksiin. ETSK pitäisikin tervetulleena II tason asetusta, joka selkeyttäisi yleistä suhteellisuusperiaatetta (28 artiklan 3 kohta), jolloin vaatimusten riittävyyttä ja tarvittaessa korjaavia toimenpiteitä voitaisiin arvioida varmemmin. Tämä ei kuitenkaan saa johtaa sääntelytoiminnan jähmettymiseen. ETSK suosittelee, että periaatetta sovelletaan tehokkaasti ja yhdenmukaisesti kaikkialla Euroopassa ja että luodaan tehokkaat keinot hakea muutosta hallinnollisen prosessin kautta tai tarvittaessa tuomioistuintietä. |
| --- | --- |

1.7

ETSK on tyytyväinen ehdotettuun direktiiviin sisältyvään suhteellisuusperiaatteeseen, joka mahdollistaa Solvenssi II -järjestelmän soveltamisen kaikkiin yrityksiin. ETSK pitäisikin tervetulleena II tason asetusta, joka selkeyttäisi yleistä suhteellisuusperiaatetta (28 artiklan 3 kohta), jolloin vaatimusten riittävyyttä ja tarvittaessa korjaavia toimenpiteitä voitaisiin arvioida varmemmin. Tämä ei kuitenkaan saa johtaa sääntelytoiminnan jähmettymiseen. ETSK suosittelee, että periaatetta sovelletaan tehokkaasti ja yhdenmukaisesti kaikkialla Euroopassa ja että luodaan tehokkaat keinot hakea muutosta hallinnollisen prosessin kautta tai tarvittaessa tuomioistuintietä.

| 1.8 | ETSK suosittelee painokkaasti komissiolle, että se säilyttäisi vakuutusmarkkinoiden monimuotoisuuden ottamalla huomioon pienten ja keskisuurten vakuutusyritysten sekä keskinäisten ja osuustoiminnallisten vakuutusyhtiöiden roolin. Moni tämänkaltainen yritys toimii kapealla markkinasektorilla, joten ETSK katsoo, että on erittäin tärkeää sallia standardikaavaan joustovaraa esimerkiksi siten, että voidaan tunnustaa omien relevantimpien tietojen ja yleisesti hyväksyttyjen menetelmien käyttö kuitenkin niin, ettei haitata vakuutusyritysten välistä rehtiä kilpailua. On analysoitava ja pohdittava asianmukaisesti käytännössäkin toteutettua keskinäisten vakuutusyhtiöiden mahdollisuutta kääntyä jäsentensä puoleen yrityksen vakavaraisuuden lujittamiseksi. |
| --- | --- |

1.8

ETSK suosittelee painokkaasti komissiolle, että se säilyttäisi vakuutusmarkkinoiden monimuotoisuuden ottamalla huomioon pienten ja keskisuurten vakuutusyritysten sekä keskinäisten ja osuustoiminnallisten vakuutusyhtiöiden roolin. Moni tämänkaltainen yritys toimii kapealla markkinasektorilla, joten ETSK katsoo, että on erittäin tärkeää sallia standardikaavaan joustovaraa esimerkiksi siten, että voidaan tunnustaa omien relevantimpien tietojen ja yleisesti hyväksyttyjen menetelmien käyttö kuitenkin niin, ettei haitata vakuutusyritysten välistä rehtiä kilpailua. On analysoitava ja pohdittava asianmukaisesti käytännössäkin toteutettua keskinäisten vakuutusyhtiöiden mahdollisuutta kääntyä jäsentensä puoleen yrityksen vakavaraisuuden lujittamiseksi.

| 1.9 | ETSK myöntää, että on tärkeää valvoa vakuutusyritysryhmiä, joissa yritysten lukumäärä saattaa olla suhteellisen pieni mutta joiden osuus EU:n vakuutusmarkkinoista on suuri. ETSK pitää siten ryhmävalvonnan käyttöönottoa merkittävänä edistysaskeleena, sillä se antaa kaikille ryhmävalvojille ja muille toimivaltaisille valvontaviranomaisille mahdollisuuden saada parempi käsitys koko ryhmän riskiprofiilista. On suositeltavaa, että ryhmävalvontaviranomaisten toiminta on mahdollisimman yhdenmukaista ja avointa ja että niiden välinen vastuu jaetaan selkeästi. |
| --- | --- |

1.9

ETSK myöntää, että on tärkeää valvoa vakuutusyritysryhmiä, joissa yritysten lukumäärä saattaa olla suhteellisen pieni mutta joiden osuus EU:n vakuutusmarkkinoista on suuri. ETSK pitää siten ryhmävalvonnan käyttöönottoa merkittävänä edistysaskeleena, sillä se antaa kaikille ryhmävalvojille ja muille toimivaltaisille valvontaviranomaisille mahdollisuuden saada parempi käsitys koko ryhmän riskiprofiilista. On suositeltavaa, että ryhmävalvontaviranomaisten toiminta on mahdollisimman yhdenmukaista ja avointa ja että niiden välinen vastuu jaetaan selkeästi.

| 1.10 | ETSK on tyytyväinen, että käyttöön otetaan vapaaehtoinen järjestelmä, jonka avulla ryhmät voivat helpottaa pääomansa hallintaa ja parantaa pääoman liikkuvuutta ryhmän sisällä ja jonka käytännöllisyyteen ja avoimuuteen pohjautuen ryhmät voivat hyötyä hajautusvaikutuksista ryhmän tytäryritysten vakavaraisuuspääomavaatimustasoon vaikuttamatta. Ryhmän tytäryritysten todelliset pääomat on otettava huomioon, sillä osa pääomasta katetaan pikemminkin ryhmätukea koskevin ilmoituksin kuin rahavaroina tai muina varoina. ETSK huomauttaa, että ryhmän hajautusvaikutukset voidaan tunnustaa vain soveltamalla vakavaraisuuspääomavaatimuksen oletuslaskentamenetelmää ja että ehdotuksessa pitäisi sallia myös hajautusvaikutusten tunnustaminen ilman ryhmätukea. |
| --- | --- |

1.10

ETSK on tyytyväinen, että käyttöön otetaan vapaaehtoinen järjestelmä, jonka avulla ryhmät voivat helpottaa pääomansa hallintaa ja parantaa pääoman liikkuvuutta ryhmän sisällä ja jonka käytännöllisyyteen ja avoimuuteen pohjautuen ryhmät voivat hyötyä hajautusvaikutuksista ryhmän tytäryritysten vakavaraisuuspääomavaatimustasoon vaikuttamatta. Ryhmän tytäryritysten todelliset pääomat on otettava huomioon, sillä osa pääomasta katetaan pikemminkin ryhmätukea koskevin ilmoituksin kuin rahavaroina tai muina varoina. ETSK huomauttaa, että ryhmän hajautusvaikutukset voidaan tunnustaa vain soveltamalla vakavaraisuuspääomavaatimuksen oletuslaskentamenetelmää ja että ehdotuksessa pitäisi sallia myös hajautusvaikutusten tunnustaminen ilman ryhmätukea.

| 1.11 | ETSK suosittelee arvioimaan ehdotetun vapaaehtoisen järjestelmän vaikutuksia paikallistason kilpailuun sekä kuluttajansuojan tasoa sekä normaali- että kriisitilanteissa. Kuluttajansuojan tason ei pitäisi olla alhaisempi kuin oletusjärjestelmässä. Lisäksi olisi selvitettävä oikeudellisia ja käytännöllisiä seikkoja, mukaan luettuna ryhmän yritysten välisten rajatylittävien varainsiirtojen turvallisuus, ja erityisesti mahdolliset oikeudelliset rajoitukset kansallisella tasolla pääoman (ryhmätuen) siirroille toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevaan tytäryhtiöön. |
| --- | --- |

1.11

ETSK suosittelee arvioimaan ehdotetun vapaaehtoisen järjestelmän vaikutuksia paikallistason kilpailuun sekä kuluttajansuojan tasoa sekä normaali- että kriisitilanteissa. Kuluttajansuojan tason ei pitäisi olla alhaisempi kuin oletusjärjestelmässä. Lisäksi olisi selvitettävä oikeudellisia ja käytännöllisiä seikkoja, mukaan luettuna ryhmän yritysten välisten rajatylittävien varainsiirtojen turvallisuus, ja erityisesti mahdolliset oikeudelliset rajoitukset kansallisella tasolla pääoman (ryhmätuen) siirroille toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevaan tytäryhtiöön.

| 1.12 | ETSK odottaa, että II tason viranomaiset ottavat huomioon käsillä olevan lausunnon laatimisen aikaan meneillään olleen määrällisiä vaikutuksia koskevan tutkimuksen neljännen vaiheen (QIS4) tulokset. |
| --- | --- |

1.12

ETSK odottaa, että II tason viranomaiset ottavat huomioon käsillä olevan lausunnon laatimisen aikaan meneillään olleen määrällisiä vaikutuksia koskevan tutkimuksen neljännen vaiheen (QIS4) tulokset.

| 1.13 | ETSK painottaa tarvetta soveltaa direktiiviä yhdenmukaisesti ja estää sen ”parantelu” jäsenvaltioissa (gold plating) tai toimintatapojen eriytyminen siten, että käytetään vaihtoehtoja, jotka vaarantavat toiminnan vakautta koskevan yhdenmukaisen politiikan soveltamisen yhtenäismarkkinoilla. |
| --- | --- |

1.13

ETSK painottaa tarvetta soveltaa direktiiviä yhdenmukaisesti ja estää sen ”parantelu” jäsenvaltioissa (gold plating) tai toimintatapojen eriytyminen siten, että käytetään vaihtoehtoja, jotka vaarantavat toiminnan vakautta koskevan yhdenmukaisen politiikan soveltamisen yhtenäismarkkinoilla.

| 1.14 | ETSK kehottaa komissiota varmistamaan toiminnan vakauden ennustettavuuden, jotta vakuutusyrityksille voidaan tarjota riittävä varmuustaso riski- ja vakavaraisuuspolitiikkojen kehittämiseksi. |
| --- | --- |

1.14

ETSK kehottaa komissiota varmistamaan toiminnan vakauden ennustettavuuden, jotta vakuutusyrityksille voidaan tarjota riittävä varmuustaso riski- ja vakavaraisuuspolitiikkojen kehittämiseksi.

| 1.15 | ETSK tunnustaa riskienvähentämistekniikoiden — kuten luotettavien tietojen jakamisen vakuutuksenantajien ja vakuutusryhmittymien kesken — merkityksen Solvenssi II -hankkeelle. Riskienvähentämistekniikat helpottavat uusien yritysten ja pienten toimijoiden tuloa markkinoille ja antavat niille mahdollisuuden lisätä käytettävissä olevaa kapasiteettia sekä alentaa vakuutusmaksujensa epävarmuusmarginaaleja. ETSK kehottaakin komissiota ottamaan tämän korrelaation huomioon vakuutusalan ryhmäpoikkeusasetuksen tarkistuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

1.15

ETSK tunnustaa riskienvähentämistekniikoiden — kuten luotettavien tietojen jakamisen vakuutuksenantajien ja vakuutusryhmittymien kesken — merkityksen Solvenssi II -hankkeelle. Riskienvähentämistekniikat helpottavat uusien yritysten ja pienten toimijoiden tuloa markkinoille ja antavat niille mahdollisuuden lisätä käytettävissä olevaa kapasiteettia sekä alentaa vakuutusmaksujensa epävarmuusmarginaaleja. ETSK kehottaakin komissiota ottamaan tämän korrelaation huomioon vakuutusalan ryhmäpoikkeusasetuksen tarkistuksen yhteydessä.

| 1.16 | ETSK onnittelee komissiota ja mukana olleita Lamfalussy-komiteoita niiden johtavasta roolista tässä uudistusprosessissa parhaiden käytäntöjen soveltamiseksi ja tietoisuuden lisäämiseksi Euroopan markkinoilla. Ehdotettu direktiivi luo todellisen viitepohjan monille muille oikeuskäytännöille ja rahoituspalvelualoille. Tämänkaltaisia uudistuksia koskevissa kuulemismenettelyissä pitäisi kuitenkin kiinnittää riittävästi huomiota toimien tuloksista selvästi kiinnostuneiden työntekijöiden ja kuluttajien mielipiteisiin. ETSK kehottaa komissiota perustamaan kuulemismenettelyjä varten asianmukaisen, FIN-USEn kaltaisen foorumin. |
| --- | --- |

1.16

ETSK onnittelee komissiota ja mukana olleita Lamfalussy-komiteoita niiden johtavasta roolista tässä uudistusprosessissa parhaiden käytäntöjen soveltamiseksi ja tietoisuuden lisäämiseksi Euroopan markkinoilla. Ehdotettu direktiivi luo todellisen viitepohjan monille muille oikeuskäytännöille ja rahoituspalvelualoille. Tämänkaltaisia uudistuksia koskevissa kuulemismenettelyissä pitäisi kuitenkin kiinnittää riittävästi huomiota toimien tuloksista selvästi kiinnostuneiden työntekijöiden ja kuluttajien mielipiteisiin. ETSK kehottaa komissiota perustamaan kuulemismenettelyjä varten asianmukaisen, FIN-USEn kaltaisen foorumin.

| 1.17 | ETSK kehottaa komissiota nostamaan — niiden luonteesta riippumatta — vastaavia rahoituspalvelujen tarjoajia koskevat vakavaraisuussäännökset ”samat riskit, samat säännöt” -periaatteen mukaisesti Solvenssi II -direktiivin tasolle. Rahoitusmarkkinoiden epävakaisuuden vuoksi kuluttajille tai edunsaajille on taattava samankaltainen kehittynyt vakavaraisuussuoja. Myös tasavertaiset ehdot vakavaraisuuspääomavaatimuksissa ovat oleelliset terveiden kilpailuedellytysten edistämiseksi rahoitusmarkkinoilla. |
| --- | --- |

1.17

ETSK kehottaa komissiota nostamaan — niiden luonteesta riippumatta — vastaavia rahoituspalvelujen tarjoajia koskevat vakavaraisuussäännökset ”samat riskit, samat säännöt” -periaatteen mukaisesti Solvenssi II -direktiivin tasolle. Rahoitusmarkkinoiden epävakaisuuden vuoksi kuluttajille tai edunsaajille on taattava samankaltainen kehittynyt vakavaraisuussuoja. Myös tasavertaiset ehdot vakavaraisuuspääomavaatimuksissa ovat oleelliset terveiden kilpailuedellytysten edistämiseksi rahoitusmarkkinoilla.

| 1.18 | Solvenssi II -periaatteita on pidettävä uusien vakavaraisuusstandardien käyttöönoton viitepohjana esimerkiksi vuonna 2008 toteutettavan, ammatillisia lisäeläkkeitä tarjoavia laitoksia (2) koskevan direktiivin tarkistuksessa. Tämä koskee erityisesti yksityisten eläkelaitosten velvollisuuksien kehittämistä kaikkialla unionissa. |
| --- | --- |

1.18

Solvenssi II -periaatteita on pidettävä uusien vakavaraisuusstandardien käyttöönoton viitepohjana esimerkiksi vuonna 2008 toteutettavan, ammatillisia lisäeläkkeitä tarjoavia laitoksia (2) koskevan direktiivin tarkistuksessa. Tämä koskee erityisesti yksityisten eläkelaitosten velvollisuuksien kehittämistä kaikkialla unionissa.

2.   Johdanto

| 2.1 | Tässä yksityisvakuutus- ja jälleenvakuutusyritysten uutta vakavaraisuusjärjestelmää, (Solvenssi II), koskevassa direktiiviehdotuksessa esitellyn tarkistetun järjestelmän tarkoituksena on parantaa vakuutuksenottajien ja edunsaajien suojaa, syventää EU:n vakuutusmarkkinoiden yhdentymistä ja parantaa EU:n vakuutusalan sekä yksittäisten vakuutuksenantajien ja jälleenvakuutuksenantajien kansainvälistä kilpailukykyä. Samalla ehdotuksessa järjestään useat aiemmat vakuutusdirektiivit uudelleen yhdeksi direktiiviksi. Kehystä sovelletaan vakuutus- ja jälleenvakuutusyrityksiin. |
| --- | --- |

2.1

Tässä yksityisvakuutus- ja jälleenvakuutusyritysten uutta vakavaraisuusjärjestelmää, (Solvenssi II), koskevassa direktiiviehdotuksessa esitellyn tarkistetun järjestelmän tarkoituksena on parantaa vakuutuksenottajien ja edunsaajien suojaa, syventää EU:n vakuutusmarkkinoiden yhdentymistä ja parantaa EU:n vakuutusalan sekä yksittäisten vakuutuksenantajien ja jälleenvakuutuksenantajien kansainvälistä kilpailukykyä. Samalla ehdotuksessa järjestään useat aiemmat vakuutusdirektiivit uudelleen yhdeksi direktiiviksi. Kehystä sovelletaan vakuutus- ja jälleenvakuutusyrityksiin.

| 2.2 | Komissio ja sääntelyviranomaisista ja valvojista koostuvat Lamfalussy-komiteat ovat kuulleet kaikkia sidosryhmiä yksityiskohtaisesti ja jatkuvasti. Näin ne ovat nousseet maailmanlaajuisesti johtavaan asemaan etenkin rahoituspalveluja koskevien huipputason käytäntöjen laatimisessa. Solvenssi II onkin yksi maailman pitkälle kehitetyimmistä vakuutusalan vakavaraisuussääntökehyksistä ja asettaa Euroopan kauas monien muiden oikeudenkäyttöalueiden edelle. Tämänkaltaisia uudistuksia koskevissa kuulemismenettelyissä pitäisi kuitenkin kiinnittää riittävästi huomiota toimien tuloksista selvästi kiinnostuneiden työntekijöiden ja kuluttajien mielipiteisiin. ETSK kehottaa komissiota perustamaan kuulemismenettelyjä varten asianmukaisen, FIN-USEn kaltaisen foorumin. |
| --- | --- |

2.2

Komissio ja sääntelyviranomaisista ja valvojista koostuvat Lamfalussy-komiteat ovat kuulleet kaikkia sidosryhmiä yksityiskohtaisesti ja jatkuvasti. Näin ne ovat nousseet maailmanlaajuisesti johtavaan asemaan etenkin rahoituspalveluja koskevien huipputason käytäntöjen laatimisessa. Solvenssi II onkin yksi maailman pitkälle kehitetyimmistä vakuutusalan vakavaraisuussääntökehyksistä ja asettaa Euroopan kauas monien muiden oikeudenkäyttöalueiden edelle. Tämänkaltaisia uudistuksia koskevissa kuulemismenettelyissä pitäisi kuitenkin kiinnittää riittävästi huomiota toimien tuloksista selvästi kiinnostuneiden työntekijöiden ja kuluttajien mielipiteisiin. ETSK kehottaa komissiota perustamaan kuulemismenettelyjä varten asianmukaisen, FIN-USEn kaltaisen foorumin.

3.   Taustaa

| 3.1 | Ehdotetun vakavaraisuusjärjestelmän tavoitteena on lisätä EU:n vakuutusmarkkinoiden rahoitusjärjestelmän vakautta ja luotettavuutta. Tästä olisi hyötyä koko EU:n vakuutusalan sekä yksittäisten vakuutuksenantajien ja jälleenvakuutuksenantajien kilpailukyvylle sekä kuluttajansuojalle. Luotettavilla vakuutusmarkkinoilla on ratkaiseva merkitys Euroopan unionin sosiaaliselle ja taloudelliselle rakenteelle. |
| --- | --- |

3.1

Ehdotetun vakavaraisuusjärjestelmän tavoitteena on lisätä EU:n vakuutusmarkkinoiden rahoitusjärjestelmän vakautta ja luotettavuutta. Tästä olisi hyötyä koko EU:n vakuutusalan sekä yksittäisten vakuutuksenantajien ja jälleenvakuutuksenantajien kilpailukyvylle sekä kuluttajansuojalle. Luotettavilla vakuutusmarkkinoilla on ratkaiseva merkitys Euroopan unionin sosiaaliselle ja taloudelliselle rakenteelle.

| 3.2 | Vakuutukset ovat ennen kaikkea henkilökohtainen ja kollektiivinen turvaväline. Vakuutusasiakkaita ovat kotitaloudet, pk-yritykset, suuret yhtiöt, yhdistykset ja viranomaiset. Vakuutusyhtiöiden sitoumukset koskevat niin oikeudenomistajia ja kolmansia osapuolia kuin vakuutuspalvelujen varsinaisia asiakkaitakin. ETSK on varsin tietoinen tämän vaikutuksista EU:n kansalaisten jokapäiväiseen elämään. Sen lisäksi, että vakuutuksilla on tärkeä asema suojan tarjoamisessa kuolemantapauksissa, alan yrityksistä on tullut myös merkittäviä säästötuotteiden tarjoajia. Vakuuttaminen on osa sosiaaliturvajärjestelmien hallintaa, johon työntekijöiden edustajat usein osallistuvat. Siihen kuuluvat esimerkiksi eläkkeet (Pohjoismaat), työtapaturmakorvaukset (Belgia, Suomi, Portugali) ja kansalliset terveydenhuoltojärjestelmät (Irlanti, Alankomaat). Vakuutukset ovat työntekijöiden etuuksia, joiden merkitys työvoimalle (merkittävä sidosryhmä) kasvaa nopeasti. Vakuuttaminen tarjoaa turvan uudenlaisia riskejä, kuten luonnontuhoja, sadon menettämistä ja terroritekoja vastaan, joskus vakuuttajien tai jälleenvakuuttajien ja hallitusten välisen kumppanuuden avulla. |
| --- | --- |

3.2

Vakuutukset ovat ennen kaikkea henkilökohtainen ja kollektiivinen turvaväline. Vakuutusasiakkaita ovat kotitaloudet, pk-yritykset, suuret yhtiöt, yhdistykset ja viranomaiset. Vakuutusyhtiöiden sitoumukset koskevat niin oikeudenomistajia ja kolmansia osapuolia kuin vakuutuspalvelujen varsinaisia asiakkaitakin. ETSK on varsin tietoinen tämän vaikutuksista EU:n kansalaisten jokapäiväiseen elämään. Sen lisäksi, että vakuutuksilla on tärkeä asema suojan tarjoamisessa kuolemantapauksissa, alan yrityksistä on tullut myös merkittäviä säästötuotteiden tarjoajia. Vakuuttaminen on osa sosiaaliturvajärjestelmien hallintaa, johon työntekijöiden edustajat usein osallistuvat. Siihen kuuluvat esimerkiksi eläkkeet (Pohjoismaat), työtapaturmakorvaukset (Belgia, Suomi, Portugali) ja kansalliset terveydenhuoltojärjestelmät (Irlanti, Alankomaat). Vakuutukset ovat työntekijöiden etuuksia, joiden merkitys työvoimalle (merkittävä sidosryhmä) kasvaa nopeasti. Vakuuttaminen tarjoaa turvan uudenlaisia riskejä, kuten luonnontuhoja, sadon menettämistä ja terroritekoja vastaan, joskus vakuuttajien tai jälleenvakuuttajien ja hallitusten välisen kumppanuuden avulla.

| 3.3 | Aloitteita tukevilla ja luottamusta rakentavilla vakuutusmarkkinoilla on merkittävä vipuvaikutus koko talouteen, ja ne ovat itsessään tärkeä taloudellinen tekijä, sillä Euroopan vakuutusalalla toimii lähes miljoona työntekijää (3). Komissio on arvioinut, että ehdotettu direktiivi merkitsee vakuutuksenantajille ja valvojille 2–3 miljardin euron lisäsijoituksia. On odotettavissa, että erittäin suuri osa näistä sijoituksista käytetään henkiseen pääomaan ja että niiden avulla luodaan kestäviä korkeatasoisia työpaikkoja paikallisella tasolla (muun muassa riskien hallinnasta vastaava henkilöstö, vakuutusmatemaatikot, tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijat ja valvonnasta vastaava henkilöstö). ETSK katsoo, että sijoitusten pitäisi tuottaa arvoa kaikille sidosryhmille, kuluttajat ja edunsaajat mukaan luettuina. |
| --- | --- |

3.3

Aloitteita tukevilla ja luottamusta rakentavilla vakuutusmarkkinoilla on merkittävä vipuvaikutus koko talouteen, ja ne ovat itsessään tärkeä taloudellinen tekijä, sillä Euroopan vakuutusalalla toimii lähes miljoona työntekijää (3). Komissio on arvioinut, että ehdotettu direktiivi merkitsee vakuutuksenantajille ja valvojille 2–3 miljardin euron lisäsijoituksia. On odotettavissa, että erittäin suuri osa näistä sijoituksista käytetään henkiseen pääomaan ja että niiden avulla luodaan kestäviä korkeatasoisia työpaikkoja paikallisella tasolla (muun muassa riskien hallinnasta vastaava henkilöstö, vakuutusmatemaatikot, tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijat ja valvonnasta vastaava henkilöstö). ETSK katsoo, että sijoitusten pitäisi tuottaa arvoa kaikille sidosryhmille, kuluttajat ja edunsaajat mukaan luettuina.

| 3.4 | Suorien työpaikkojen lisäksi vakuutustuotteiden jakelu vakuutusasiamiesten ja välittäjien sekä muiden vakuutustyöntekijöiden välityksellä luo vielä noin miljoona työpaikkaa.
  Vakuutus- ja jälleenvakuutusyritykset ovat yli 6 500 miljardin euron (4) sijoituksineen merkittäviä yhteisösijoittajia. Siten ne ovat vastuussa yksittäisten vakuutusmaksujen muuttamisesta rahoitusvaroiksi asianmukaisessa suhteessa kyseessä olevaan riskiin sekä vakuutuksenottajien ja edunsaajien keskipitkän ja pitkän aikavälin turvasta. |
| --- | --- |

3.4

Suorien työpaikkojen lisäksi vakuutustuotteiden jakelu vakuutusasiamiesten ja välittäjien sekä muiden vakuutustyöntekijöiden välityksellä luo vielä noin miljoona työpaikkaa.

Vakuutus- ja jälleenvakuutusyritykset ovat yli 6 500 miljardin euron (4) sijoituksineen merkittäviä yhteisösijoittajia. Siten ne ovat vastuussa yksittäisten vakuutusmaksujen muuttamisesta rahoitusvaroiksi asianmukaisessa suhteessa kyseessä olevaan riskiin sekä vakuutuksenottajien ja edunsaajien keskipitkän ja pitkän aikavälin turvasta.

| 3.5 | Kotitalouksien, pk-yritysten, suurten yhtiöiden, yhdistysten ja julkisten elinten maksamien henkivakuutusmaksujen osuus on noin 5 prosenttia (5) ja vahinkovakuutusten osuus yli 3 prosenttia BKT:stä. Jopa kypsillä markkinoilla vakuutusten kasvuvauhti on useimmiten nopeampaa kuin koko talouden kasvu. Vakuutuksenantajien sijoitusten osuus BKT:stä on yli 50 prosenttia (6), josta puolet on kiinteätuottoisia omaisuuseriä ja lainoja (7), ja vakuutuksenantajien vaihtuvatuottoisten sijoitusten kokonaismäärä vastaa noin neljännestä Euroopan osakemarkkinoiden markkina-arvosta (8). |
| --- | --- |

3.5

Kotitalouksien, pk-yritysten, suurten yhtiöiden, yhdistysten ja julkisten elinten maksamien henkivakuutusmaksujen osuus on noin 5 prosenttia (5) ja vahinkovakuutusten osuus yli 3 prosenttia BKT:stä. Jopa kypsillä markkinoilla vakuutusten kasvuvauhti on useimmiten nopeampaa kuin koko talouden kasvu. Vakuutuksenantajien sijoitusten osuus BKT:stä on yli 50 prosenttia (6), josta puolet on kiinteätuottoisia omaisuuseriä ja lainoja (7), ja vakuutuksenantajien vaihtuvatuottoisten sijoitusten kokonaismäärä vastaa noin neljännestä Euroopan osakemarkkinoiden markkina-arvosta (8).

| 3.6 | Vaikka vakuutusalalla on viime aikoina nähty useita sulautumisia, Euroopassa on edelleen noin 5 000 vakuutusyhtiötä (9). Suurilla rahoitusryhmillä saattaa olla eri maissa useita tytärvakuutusyhtiöitä. Vakuutusalan yritysryhmiin voi kuulua erityyppistä vakuutustoimintaa (jälleenvakuutus, henki- ja/tai vahinkovakuutus, vakuutusedustus), tai ne voivat tarjota rahoituspalveluja laajemminkin (pankkitoiminta, pankkien vakuutusedustus ja kiinnitysluotot). Lisäksi yritysryhmä voi muodostua emo- ja tytäryhtiöstä, mutta se voi sisältää myös yhteisyrityksiä, holding-rakenteita jne. Kaksikymmentä suurinta yritysryhmää saa noin puolet Euroopan vakuutusmaksutuloista (10). Keskinäisten ja osuustoiminnallisten vakuutusyhtiöiden markkinaosuus on merkittävä. Osuustoiminnalliset vakuutusyhtiöt ovat usein läheisesti yhteydessä lukuisiin kansalaisyhteiskunnan järjestöihin, ja niiden osuus Euroopan vakuutusmaksutuloista on noin 30 prosenttia (11). |
| --- | --- |

3.6

Vaikka vakuutusalalla on viime aikoina nähty useita sulautumisia, Euroopassa on edelleen noin 5 000 vakuutusyhtiötä (9). Suurilla rahoitusryhmillä saattaa olla eri maissa useita tytärvakuutusyhtiöitä. Vakuutusalan yritysryhmiin voi kuulua erityyppistä vakuutustoimintaa (jälleenvakuutus, henki- ja/tai vahinkovakuutus, vakuutusedustus), tai ne voivat tarjota rahoituspalveluja laajemminkin (pankkitoiminta, pankkien vakuutusedustus ja kiinnitysluotot). Lisäksi yritysryhmä voi muodostua emo- ja tytäryhtiöstä, mutta se voi sisältää myös yhteisyrityksiä, holding-rakenteita jne. Kaksikymmentä suurinta yritysryhmää saa noin puolet Euroopan vakuutusmaksutuloista (10). Keskinäisten ja osuustoiminnallisten vakuutusyhtiöiden markkinaosuus on merkittävä. Osuustoiminnalliset vakuutusyhtiöt ovat usein läheisesti yhteydessä lukuisiin kansalaisyhteiskunnan järjestöihin, ja niiden osuus Euroopan vakuutusmaksutuloista on noin 30 prosenttia (11).

| 3.7 | Yhdysvaltojen subprime-luottokäytäntöjen synnyttämä nykyinen rahoitusalan kriisi tuo korostetusti esille vakaiden ja tarkkojen vakavaraisuusstandardien tarpeen, sillä niiden avulla vakuutusyritykset voivat täyttää sitoumuksensa myös pakkotilanteissa. Säännöt, hallintomenettelyt ja stressitestit auttavat tavoitteen saavuttamisessa. |
| --- | --- |

3.7

Yhdysvaltojen subprime-luottokäytäntöjen synnyttämä nykyinen rahoitusalan kriisi tuo korostetusti esille vakaiden ja tarkkojen vakavaraisuusstandardien tarpeen, sillä niiden avulla vakuutusyritykset voivat täyttää sitoumuksensa myös pakkotilanteissa. Säännöt, hallintomenettelyt ja stressitestit auttavat tavoitteen saavuttamisessa.

4.   Lainsäädäntömenettely

| 4.1 | Komissio on valmistellut Solvenssi II -direktiiviä sääntelyn parantamista koskevien periaatteidensa mukaisesti pitkään ja yksityiskohtaisesti ja ottanut huomioon uudelleen laadittuja osia koskevat säännöt. Useiden laadullisten ja määrällisten vaikutusarviointien ja kuulemismenettelyiden avulla on varmistettu, että vakuutusalan ja valvontaviranomaisten monet huolenaiheet on otettu huomioon. Yksityiskohtaisia tarkastuksia ja kuulemistilaisuuksia järjestetään vielä. |
| --- | --- |

4.1

Komissio on valmistellut Solvenssi II -direktiiviä sääntelyn parantamista koskevien periaatteidensa mukaisesti pitkään ja yksityiskohtaisesti ja ottanut huomioon uudelleen laadittuja osia koskevat säännöt. Useiden laadullisten ja määrällisten vaikutusarviointien ja kuulemismenettelyiden avulla on varmistettu, että vakuutusalan ja valvontaviranomaisten monet huolenaiheet on otettu huomioon. Yksityiskohtaisia tarkastuksia ja kuulemistilaisuuksia järjestetään vielä.

| 4.2 | Komission ehdotus on Lamfalussy-mallin mukainen direktiivi, joka perustuu Lamfalussyn rahoituspalvelujen nelitasoiseen rakenteeseen. Direktiivin ensimmäisen tason säännökset koskevat periaatteita ja luovat pohjan täytäntöönpanotoimien hyväksymiselle toisella tasolla sekä antavat ohjeita valvonnan lähentämisestä prosessin kolmannella tasolla. Lähestymistavan tarkoituksena on taata, että uutta järjestelmää voidaan mukauttaa pikaisesti markkinoiden muutosten, tilinpäätös-, vakuutus- ja jälleenvakuutussääntelyn alan kansainvälisen kehityksen, teknologian kehittymisen sekä uusien kokemusten ja menetelmien pohjalta. Laskentatavan määrittäminen yksityiskohtaisesti direktiivin artikloissa vaarantaisi tämän innovatiivisen lainsäädäntöprosessin perustan. Laskentatapaa on parempi käsitellä toisella ja kolmannella tasolla. |
| --- | --- |

4.2

Komission ehdotus on Lamfalussy-mallin mukainen direktiivi, joka perustuu Lamfalussyn rahoituspalvelujen nelitasoiseen rakenteeseen. Direktiivin ensimmäisen tason säännökset koskevat periaatteita ja luovat pohjan täytäntöönpanotoimien hyväksymiselle toisella tasolla sekä antavat ohjeita valvonnan lähentämisestä prosessin kolmannella tasolla. Lähestymistavan tarkoituksena on taata, että uutta järjestelmää voidaan mukauttaa pikaisesti markkinoiden muutosten, tilinpäätös-, vakuutus- ja jälleenvakuutussääntelyn alan kansainvälisen kehityksen, teknologian kehittymisen sekä uusien kokemusten ja menetelmien pohjalta. Laskentatavan määrittäminen yksityiskohtaisesti direktiivin artikloissa vaarantaisi tämän innovatiivisen lainsäädäntöprosessin perustan. Laskentatapaa on parempi käsitellä toisella ja kolmannella tasolla.

| 4.3 | Kuten pankkialan pääomavaatimuksia koskeva Basel II -säännöstö, uusi järjestelmä muodostuu kolmesta pilarista, mutta kuvastaa vakuutustoiminnan erityispiirteitä. Ensimmäisessä pilarissa (74–142 artikla) määritetään kvantitatiiviset rahoitusvaatimukset, toisessa pilarissa (27–34, 36–38, 40–49, 181–183 artikla) käsitellään valvojan tarkastusprosessia ja laadullisia vaatimuksia ja kolmannessa pilarissa (35, 50–55 artikla) käsitellään valvontaraportointia ja tietojen julkistamista. Kolme pilaria eivät ole yksinään riittäviä, vaan ne täydentävät toisiaan järjestelmän tavoitteiden saavuttamiseksi. Pilarien säännösten välinen vuorovaikutus tulisi ottaa tarkasti huomioon. |
| --- | --- |

4.3

Kuten pankkialan pääomavaatimuksia koskeva Basel II -säännöstö, uusi järjestelmä muodostuu kolmesta pilarista, mutta kuvastaa vakuutustoiminnan erityispiirteitä. Ensimmäisessä pilarissa (74–142 artikla) määritetään kvantitatiiviset rahoitusvaatimukset, toisessa pilarissa (27–34, 36–38, 40–49, 181–183 artikla) käsitellään valvojan tarkastusprosessia ja laadullisia vaatimuksia ja kolmannessa pilarissa (35, 50–55 artikla) käsitellään valvontaraportointia ja tietojen julkistamista. Kolme pilaria eivät ole yksinään riittäviä, vaan ne täydentävät toisiaan järjestelmän tavoitteiden saavuttamiseksi. Pilarien säännösten välinen vuorovaikutus tulisi ottaa tarkasti huomioon.

| 4.4 | Nykyisen vakavaraisuusjärjestelmän uudistamista on käytetty myös tilaisuutena laatia uudelleen 13 vakuutus- ja jälleenvakuutusdirektiiviä yhteen yksinkertaistettuun direktiiviin, johon myös uudet vakavaraisuussäännöt on sisällytetty. Siihen sisältyy pieniä muutoksia ehdotetun direktiivin muotoilun parantamiseksi. Vanhentuneet artiklat ja artiklojen osat on poistettu. |
| --- | --- |

4.4

Nykyisen vakavaraisuusjärjestelmän uudistamista on käytetty myös tilaisuutena laatia uudelleen 13 vakuutus- ja jälleenvakuutusdirektiiviä yhteen yksinkertaistettuun direktiiviin, johon myös uudet vakavaraisuussäännöt on sisällytetty. Siihen sisältyy pieniä muutoksia ehdotetun direktiivin muotoilun parantamiseksi. Vanhentuneet artiklat ja artiklojen osat on poistettu.

5.   Yleistä

| 5.1 | Yli 30 vuoden ajan toisiaan seuranneet EU:n direktiivit ovat luoneet pohjan Euroopan vakuutus- ja jälleenvakuutusmarkkinoille, joihin on sovellettu yleisiä sääntöjä, kuten vastavuoroisen tunnustamisen ja kotivaltion harjoittaman valvonnan periaatteita. Ne ovat luoneet EU:n ulkopuolisille vakuutustoiminnan harjoittajille avoimet markkinat ja kannustaneet EU:n vakuutuksenantajia laajentamaan toimintaansa EU:n ulkopuolisille markkinoille, pääasiassa Pohjois-Amerikkaan ja Aasiaan sekä maihin, jotka saattavat liittyä tulevaisuudessa EU:hun. |
| --- | --- |

5.1

Yli 30 vuoden ajan toisiaan seuranneet EU:n direktiivit ovat luoneet pohjan Euroopan vakuutus- ja jälleenvakuutusmarkkinoille, joihin on sovellettu yleisiä sääntöjä, kuten vastavuoroisen tunnustamisen ja kotivaltion harjoittaman valvonnan periaatteita. Ne ovat luoneet EU:n ulkopuolisille vakuutustoiminnan harjoittajille avoimet markkinat ja kannustaneet EU:n vakuutuksenantajia laajentamaan toimintaansa EU:n ulkopuolisille markkinoille, pääasiassa Pohjois-Amerikkaan ja Aasiaan sekä maihin, jotka saattavat liittyä tulevaisuudessa EU:hun.

| 5.2 | Ehdotetun huipputason vakavaraisuussäännöstön avulla voidaan varmistaa, että vakuutuksenantajat ovat taloudellisesti vakavaraisia, kykenevät selviämään ongelmatilanteista, täyttävät sopimusvelvoitteensa vakuutuksenottajiin nähden ja takaavat vakaan rahoitusjärjestelmän. On kuitenkin tärkeää korostaa, että rahoituspalvelujen kaikille asiakkaille on taattava samankaltainen vahvistettu suoja. Vakuutussääntelyn ulkopuolelle jää lukuisia markkinatoimijoita, kuten työeläkelaitokset tai säästökassat ja sijoitusrahastot. |
| --- | --- |

5.2

Ehdotetun huipputason vakavaraisuussäännöstön avulla voidaan varmistaa, että vakuutuksenantajat ovat taloudellisesti vakavaraisia, kykenevät selviämään ongelmatilanteista, täyttävät sopimusvelvoitteensa vakuutuksenottajiin nähden ja takaavat vakaan rahoitusjärjestelmän. On kuitenkin tärkeää korostaa, että rahoituspalvelujen kaikille asiakkaille on taattava samankaltainen vahvistettu suoja. Vakuutussääntelyn ulkopuolelle jää lukuisia markkinatoimijoita, kuten työeläkelaitokset tai säästökassat ja sijoitusrahastot.

| 5.3 | Yhdenmukaistetut vakavaraisuussäännöt luovat luottamusta paitsi kuluttajien myös valvojien keskuudessa. Luottamus on määräävä tekijä sellaisten Euroopan markkinoiden luomiseksi, joissa vastavuoroinen tunnustaminen ja kotivaltion harjoittama valvonta toimivat käytännössä. EU:n nykyiset vakavaraisuussäännöt (Solvenssi I) ovat kuitenkin vanhentuneet. Säännöissä ei oteta huomioon vakuutussuojan tarjoavan tahon erityisiä riskejä, joten riskiprofiileiltaan erilaisiin yrityksiin sovelletaan samoja vakavaraisuusvaatimuksia. Lisäksi nykyisissä vakavaraisuussäännöissä keskitytään ensisijaisesti rahoitussääntöjen noudattamiseen, ja ne perustuvat pikemminkin sääntöpohjaiseen lähestymistapaan kuin hyvään hallintotapaan. Niissä ei myöskään oteta asianmukaisesti huomioon ryhmävalvontaa. Lisäksi nykyinen EU:n lainsäädäntökehys jättää jäsenvaltioille liikaa liikkumavaraa kansallisiin variaatioihin, mikä vaarantaa monikansallisten operaatioiden valvonnan tehokkuuden ja tasavertaiset toimintaedellytykset. Näiden puutteiden valossa nykyinen järjestelmä on jäänyt jälkeen vakuutusalan kehityksestä sekä kansainvälisestä ja alojen välisestä kehityksestä. Toisin sanoen direktiiviehdotuksessa määritetyt uudet vakavaraisuusstandardit kuvastavat eri maiden riskitietoisten toimijoiden ja valvojien jo soveltamaa vakiintunutta suuntausta. |
| --- | --- |

5.3

Yhdenmukaistetut vakavaraisuussäännöt luovat luottamusta paitsi kuluttajien myös valvojien keskuudessa. Luottamus on määräävä tekijä sellaisten Euroopan markkinoiden luomiseksi, joissa vastavuoroinen tunnustaminen ja kotivaltion harjoittama valvonta toimivat käytännössä. EU:n nykyiset vakavaraisuussäännöt (Solvenssi I) ovat kuitenkin vanhentuneet. Säännöissä ei oteta huomioon vakuutussuojan tarjoavan tahon erityisiä riskejä, joten riskiprofiileiltaan erilaisiin yrityksiin sovelletaan samoja vakavaraisuusvaatimuksia. Lisäksi nykyisissä vakavaraisuussäännöissä keskitytään ensisijaisesti rahoitussääntöjen noudattamiseen, ja ne perustuvat pikemminkin sääntöpohjaiseen lähestymistapaan kuin hyvään hallintotapaan. Niissä ei myöskään oteta asianmukaisesti huomioon ryhmävalvontaa. Lisäksi nykyinen EU:n lainsäädäntökehys jättää jäsenvaltioille liikaa liikkumavaraa kansallisiin variaatioihin, mikä vaarantaa monikansallisten operaatioiden valvonnan tehokkuuden ja tasavertaiset toimintaedellytykset. Näiden puutteiden valossa nykyinen järjestelmä on jäänyt jälkeen vakuutusalan kehityksestä sekä kansainvälisestä ja alojen välisestä kehityksestä. Toisin sanoen direktiiviehdotuksessa määritetyt uudet vakavaraisuusstandardit kuvastavat eri maiden riskitietoisten toimijoiden ja valvojien jo soveltamaa vakiintunutta suuntausta.

| 5.4 | Toisin kuin Solvenssi I -järjestelmässä, uudistuksessa keskitytään yritysten erityiset riskiprofiilit huomiotta jättävien sääntöjen sijaan yritysten riskien hallinnan todelliseen laatuun sekä periaatteisiin ja tavoitteisiin.
  Lisäksi direktiiviehdotuksen tavoitteena on yhdenmukaistaa valvontatoimet kaikkialla Euroopan talousalueella. |
| --- | --- |

5.4

Toisin kuin Solvenssi I -järjestelmässä, uudistuksessa keskitytään yritysten erityiset riskiprofiilit huomiotta jättävien sääntöjen sijaan yritysten riskien hallinnan todelliseen laatuun sekä periaatteisiin ja tavoitteisiin.

Lisäksi direktiiviehdotuksen tavoitteena on yhdenmukaistaa valvontatoimet kaikkialla Euroopan talousalueella.

| 5.5 | Uusi järjestelmä tarjoaa valvojille ja vakuutuksenantajille pääasiassa pitkälle kehitettyjä vakavaraisuusvälineitä, joiden avulla voidaan selviytyä ongelmatilanteita, kuten tulvia, myrskyjä ja suuria liikenneonnettomuuksia koskevista vakuutusriskeistä sekä markkina- ja luotto- sekä toiminnallisista riskeistä. Toisin kuin nykyisessä lainsäädännössä vakuutuksenantajien ja jälleenvakuutuksenantajien on huolehdittava pääoman riittävyydestä yleisen vakavaraisuusriskinsä mukaisesti ja otettava huomioon määrällisten tekijöiden lisäksi myös laadulliset näkökohdat, jotka vaikuttavat yrityksen riskinsietokykyyn. |
| --- | --- |

5.5

Uusi järjestelmä tarjoaa valvojille ja vakuutuksenantajille pääasiassa pitkälle kehitettyjä vakavaraisuusvälineitä, joiden avulla voidaan selviytyä ongelmatilanteita, kuten tulvia, myrskyjä ja suuria liikenneonnettomuuksia koskevista vakuutusriskeistä sekä markkina- ja luotto- sekä toiminnallisista riskeistä. Toisin kuin nykyisessä lainsäädännössä vakuutuksenantajien ja jälleenvakuutuksenantajien on huolehdittava pääoman riittävyydestä yleisen vakavaraisuusriskinsä mukaisesti ja otettava huomioon määrällisten tekijöiden lisäksi myös laadulliset näkökohdat, jotka vaikuttavat yrityksen riskinsietokykyyn.

| 5.6 | Järjestelmä perustuu taloudelliset riskit huomioon ottavaan lähestymistapaan, jonka tarkoituksena on varmistaa, että todellinen riskialttius ja riskienvähentämistekniikat otetaan asianmukaisesti huomioon, ja poistaa siten sääntelyeroilla keinottelu, joka vääristää ja heikentää vakuutuksenottajan suojaa. Tämä merkitsee myös sitä, että pääomavaatimusten pitäisi mahdollistaa pääomien optimaalinen kohdentaminen ja tarjota kannustimia sisäisen riskienhallinnan parantamiseen. |
| --- | --- |

5.6

Järjestelmä perustuu taloudelliset riskit huomioon ottavaan lähestymistapaan, jonka tarkoituksena on varmistaa, että todellinen riskialttius ja riskienvähentämistekniikat otetaan asianmukaisesti huomioon, ja poistaa siten sääntelyeroilla keinottelu, joka vääristää ja heikentää vakuutuksenottajan suojaa. Tämä merkitsee myös sitä, että pääomavaatimusten pitäisi mahdollistaa pääomien optimaalinen kohdentaminen ja tarjota kannustimia sisäisen riskienhallinnan parantamiseen.

| 5.7 | Toiseksi Solvenssi II -hankkeessa korostetaan vakuutuksenantajien vastuuta varmistaa järkevä riskienhallinta ja pyritään edistämään hyvien käytäntöjen soveltamista vakuutusalalla. Vakuutuksenantajien on keskityttävä riskien aktiiviseen tunnistamiseen, arviointiin ja hallintaan ja otettava huomioon vakavaraisuuteensa mahdollisesti vaikuttava tuleva kehitys, kuten uudet liiketoimintasuunnitelmat tai katastrofin mahdollisuudet. Lisäksi ehdotetussa uudistuksessa vakuutuksenantajien edellytetään arvioivan pääomatarpeensa kaikkien riskien valossa yrityksen riski- ja vakavaraisuusarvion avulla. Valvojan tarkastusprosessin avulla valvojien huomio siirretään puolestaan lainsäädännön noudattamisesta ja pääoman valvonnasta vakuutuksenantajien todellisen riskiprofiilin sekä riskienhallinnan ja hallintojärjestelmän laadun arvioimiseen esimerkiksi ennakkovaroitusjärjestelmien ja stressitestauksen avulla. Samanaikaisesti uudistuksessa kannustetaan valvontayhteistyöhön ja valvonnan lähentämiseen esimerkiksi tehostamalla Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean roolia. Tämä on edistysaskel rahoituspalvelujen valvonnan yhtenäisyyden lisäämisessä, ja ETSK tukee sitä. |
| --- | --- |

5.7

Toiseksi Solvenssi II -hankkeessa korostetaan vakuutuksenantajien vastuuta varmistaa järkevä riskienhallinta ja pyritään edistämään hyvien käytäntöjen soveltamista vakuutusalalla. Vakuutuksenantajien on keskityttävä riskien aktiiviseen tunnistamiseen, arviointiin ja hallintaan ja otettava huomioon vakavaraisuuteensa mahdollisesti vaikuttava tuleva kehitys, kuten uudet liiketoimintasuunnitelmat tai katastrofin mahdollisuudet. Lisäksi ehdotetussa uudistuksessa vakuutuksenantajien edellytetään arvioivan pääomatarpeensa kaikkien riskien valossa yrityksen riski- ja vakavaraisuusarvion avulla. Valvojan tarkastusprosessin avulla valvojien huomio siirretään puolestaan lainsäädännön noudattamisesta ja pääoman valvonnasta vakuutuksenantajien todellisen riskiprofiilin sekä riskienhallinnan ja hallintojärjestelmän laadun arvioimiseen esimerkiksi ennakkovaroitusjärjestelmien ja stressitestauksen avulla. Samanaikaisesti uudistuksessa kannustetaan valvontayhteistyöhön ja valvonnan lähentämiseen esimerkiksi tehostamalla Euroopan vakuutus- ja työeläkevalvontaviranomaisten komitean roolia. Tämä on edistysaskel rahoituspalvelujen valvonnan yhtenäisyyden lisäämisessä, ja ETSK tukee sitä.

| 5.8 | Kolmantena merkittävänä tavoitteena on parantaa vakuutusryhmien valvonnan tehokkuutta kotivaltiossa toimivan ryhmävalvojan avulla. Ryhmävalvonnalla varmistetaan, että koko ryhmää koskevia riskejä ei jätetä huomiotta, ja annetaan samalla ryhmille mahdollisuus toimia tehokkaammin ja tarjotaan kaikille vakuutuksenottajille korkeatasoinen suoja. Ryhmävalvojalla on tietyt vastuualueet, joista se huolehtii tiiviissä yhteistyössä asiasta vastaavien kansallisten valvojien kanssa, sekä velvollisuus etsiä ratkaisuja tiettyihin ongelmakohtiin. Paikallisia valvojia kannustetaan osallistumaan aktiivisesti valvojakollegioon, sillä heillä on yhteispäätösoikeus edellyttäen, että asiassa päästään sovintoon. Tällaisten ryhmien taloudellisen tilanteen ja riskien hajauttamismahdollisuuksien tunnistaminen edellyttää erilaista lähestymistapaa. |
| --- | --- |

5.8

Kolmantena merkittävänä tavoitteena on parantaa vakuutusryhmien valvonnan tehokkuutta kotivaltiossa toimivan ryhmävalvojan avulla. Ryhmävalvonnalla varmistetaan, että koko ryhmää koskevia riskejä ei jätetä huomiotta, ja annetaan samalla ryhmille mahdollisuus toimia tehokkaammin ja tarjotaan kaikille vakuutuksenottajille korkeatasoinen suoja. Ryhmävalvojalla on tietyt vastuualueet, joista se huolehtii tiiviissä yhteistyössä asiasta vastaavien kansallisten valvojien kanssa, sekä velvollisuus etsiä ratkaisuja tiettyihin ongelmakohtiin. Paikallisia valvojia kannustetaan osallistumaan aktiivisesti valvojakollegioon, sillä heillä on yhteispäätösoikeus edellyttäen, että asiassa päästään sovintoon. Tällaisten ryhmien taloudellisen tilanteen ja riskien hajauttamismahdollisuuksien tunnistaminen edellyttää erilaista lähestymistapaa.

| 5.9 | Neljänneksi Solvenssi II -direktiivi lisää avoimuutta ja objektiivisuutta. Tämä koskee sekä yritysten taloudellisesta tilanteesta ja siihen liittyvistä riskeistä antamia tietoja kuin valvojan tarkastusprosessia. Tällä hetkellä valvontakäytännöt vaihtelevat jäsenvaltioittain, mikä mahdollistaa sääntelyeroilla keinottelun. EU:n asiaa koskevan politiikan ja uusille kansallisille markkinoille haluavien vakuutuksenantajien kannalta on tärkeää, että valvontatoimet ovat paitsi objektiivisia ja avoimia myös ennakoitavissa ja hyvin dokumentoituja. |
| --- | --- |

5.9

Neljänneksi Solvenssi II -direktiivi lisää avoimuutta ja objektiivisuutta. Tämä koskee sekä yritysten taloudellisesta tilanteesta ja siihen liittyvistä riskeistä antamia tietoja kuin valvojan tarkastusprosessia. Tällä hetkellä valvontakäytännöt vaihtelevat jäsenvaltioittain, mikä mahdollistaa sääntelyeroilla keinottelun. EU:n asiaa koskevan politiikan ja uusille kansallisille markkinoille haluavien vakuutuksenantajien kannalta on tärkeää, että valvontatoimet ovat paitsi objektiivisia ja avoimia myös ennakoitavissa ja hyvin dokumentoituja.

6.   Yksityiskohtainen analyysi

6.1   Taloudelliset vaatimukset (ensimmäinen pilari)

(74–142 artikla)

| 6.1.1 | Vakuutusyritysten määrällisten vaatimusten määrittämisessä uudessa järjestelmässä sovelletaan kokonaisvaltaista taloudellisen taseen loppusummaa korostavaa lähestymistapaa, jossa varat (12) ja velat mitataan markkinaehtoista lähestymistapaa soveltaen ja kaikki niihin liittyvät kvantifioitavissa olevat riskit kuvataan yksityiskohtaisesti pääomavaatimusten kannalta. Arvostamalla varat ja velat kauppaehtojen mukaisesti varmistetaan niiden objektiivinen ja johdonmukainen arvostaminen. Näin varmistetaan myös, että niihin liittyvä valinnaisuus saa käyvän arvon. Realistinen tulevaisuuteen suuntautunut arvostaminen on tehokkain suoja sidosryhmien oikeudet vaarantavia mahdollisia vääristymiä vastaan. |
| --- | --- |

6.1.1

Vakuutusyritysten määrällisten vaatimusten määrittämisessä uudessa järjestelmässä sovelletaan kokonaisvaltaista taloudellisen taseen loppusummaa korostavaa lähestymistapaa, jossa varat (12) ja velat mitataan markkinaehtoista lähestymistapaa soveltaen ja kaikki niihin liittyvät kvantifioitavissa olevat riskit kuvataan yksityiskohtaisesti pääomavaatimusten kannalta. Arvostamalla varat ja velat kauppaehtojen mukaisesti varmistetaan niiden objektiivinen ja johdonmukainen arvostaminen. Näin varmistetaan myös, että niihin liittyvä valinnaisuus saa käyvän arvon. Realistinen tulevaisuuteen suuntautunut arvostaminen on tehokkain suoja sidosryhmien oikeudet vaarantavia mahdollisia vääristymiä vastaan.

| 6.1.2 | Arvostamisessa kiinnitetään erityistä huomiota vakuutusteknisen vastuuvelan (eli velat vakuutuksenottajille ja muille edunsaajille) laskemiseen. Vakuutusteknisen vastuuvelan markkinaehtoinen arvostaminen tapahtuu laskemalla paras estimaatti, jonka on vastattava tulevaisuuden kassavirtojen todennäköisyydellä painotettua keskiarvoa, jossa otetaan huomioon rahan aika-arvo sekä riskimarginaali. Tämän lähestymistavan avulla taataan, että vakuutusteknisen vastuuvelan kokonaisarvo on yhtä suuri kuin summa, jonka kolmannen osapuolen oletetaan tarvitsevan ottaakseen vakuutuskannan haltuunsa ja täyttääkseen vakuutusvelvoitteet. Laskennassa on käytettävä rahoitusmarkkinoiden tarjoamia tietoja sekä yleisesti saatavilla olevia tietoja vakuutusriskeistä, ja laskennan on oltava yhdenmukaista näiden tietojen kanssa. |
| --- | --- |

6.1.2

Arvostamisessa kiinnitetään erityistä huomiota vakuutusteknisen vastuuvelan (eli velat vakuutuksenottajille ja muille edunsaajille) laskemiseen. Vakuutusteknisen vastuuvelan markkinaehtoinen arvostaminen tapahtuu laskemalla paras estimaatti, jonka on vastattava tulevaisuuden kassavirtojen todennäköisyydellä painotettua keskiarvoa, jossa otetaan huomioon rahan aika-arvo sekä riskimarginaali. Tämän lähestymistavan avulla taataan, että vakuutusteknisen vastuuvelan kokonaisarvo on yhtä suuri kuin summa, jonka kolmannen osapuolen oletetaan tarvitsevan ottaakseen vakuutuskannan haltuunsa ja täyttääkseen vakuutusvelvoitteet. Laskennassa on käytettävä rahoitusmarkkinoiden tarjoamia tietoja sekä yleisesti saatavilla olevia tietoja vakuutusriskeistä, ja laskennan on oltava yhdenmukaista näiden tietojen kanssa.

| 6.1.3 | Uudessa vakavaraisuusjärjestelmässä on kaksi pääomavaatimusta eli vakavaraisuuspääomavaatimus ja vähimmäispääomavaatimus, joilla on eri tarkoitukset ja jotka lasketaan sen mukaisesti. |
| --- | --- |

6.1.3

Uudessa vakavaraisuusjärjestelmässä on kaksi pääomavaatimusta eli vakavaraisuuspääomavaatimus ja vähimmäispääomavaatimus, joilla on eri tarkoitukset ja jotka lasketaan sen mukaisesti.

| 6.1.4 | Vakavaraisuuspääomavaatimus vastaa pääomaa, joka vakuutuksenantajalla on oltava tavallisissa toimintaolosuhteissa ja jonka alittuessa valvontatoimet tehostuvat. Vakavaraisuuspääomavaatimus mahdollistaa asteittaiset valvontatoimet ennen vähimmäispääomavaatimustason saavuttamista ja antaa siten vakuutuksenottajille ja edunsaajille kohtuullisen varmuuden tunteen siitä, että maksettaviksi tulevat maksut suoritetaan. Teknisesti vakavaraisuuspääomavaatimus on suunniteltava ja kalibroitava sellaisen pääomatason määrittämiseksi, että yritys pystyy kattamaan merkittäviä arvaamattomia tappioita; perustana on tietty todennäköisyys tietyllä aikavälillä (0,5 prosenttia yhden vuoden ajanjaksolla). |
| --- | --- |

6.1.4

Vakavaraisuuspääomavaatimus vastaa pääomaa, joka vakuutuksenantajalla on oltava tavallisissa toimintaolosuhteissa ja jonka alittuessa valvontatoimet tehostuvat. Vakavaraisuuspääomavaatimus mahdollistaa asteittaiset valvontatoimet ennen vähimmäispääomavaatimustason saavuttamista ja antaa siten vakuutuksenottajille ja edunsaajille kohtuullisen varmuuden tunteen siitä, että maksettaviksi tulevat maksut suoritetaan. Teknisesti vakavaraisuuspääomavaatimus on suunniteltava ja kalibroitava sellaisen pääomatason määrittämiseksi, että yritys pystyy kattamaan merkittäviä arvaamattomia tappioita; perustana on tietty todennäköisyys tietyllä aikavälillä (0,5 prosenttia yhden vuoden ajanjaksolla).

| 6.1.5 | Vähimmäispääomavaatimus on pääomamäärä, joka käynnistää tarvittaessa korkeimmat valvontatoimet. Vakavaraisuuspääomavaatimukseen verrattuna vähimmäispääomavaatimuksen laskennassa tulisi sallia riittävä vaihteluväli, jotta valvontaviranomaisten toimille voidaan varmistaa riittävästi liikkumavaraa. |
| --- | --- |

6.1.5

Vähimmäispääomavaatimus on pääomamäärä, joka käynnistää tarvittaessa korkeimmat valvontatoimet. Vakavaraisuuspääomavaatimukseen verrattuna vähimmäispääomavaatimuksen laskennassa tulisi sallia riittävä vaihteluväli, jotta valvontaviranomaisten toimille voidaan varmistaa riittävästi liikkumavaraa.

| 6.1.6 | Käytännössä vakuutuksenantaja voi laskea vakavaraisuuspääomavaatimuksen joko käyttämällä standardikaavaa tai omaa sisäistä malliaan, jonka valvontaviranomaiset ovat hyväksyneet. Standardikaavassa on otettava asianmukaisesti huomioon riskienvähentämistekniikat ja hajautusvaikutukset sekä käytettävissä olevan pääoman ulkopuolisten tase-erien tappioiden vaimentamisvaikutukset. Direktiiviehdotuksen riskisuuntautunut lähestymistapa merkitsee sitä, että sisäinen malli (osittainen tai kokonainen) voi korvata (valvontaviranomaisen hyväksyessä) standardilaskentakaavan edellyttäen, että sisäinen malli ilmentää paremmin yrityksen riskiprofiilia. Tämä on merkittävä kannuste riskien vakaaseen sisäiseen tunnustamiseen ja riskinhallintaan sekä ammattitaitoisen henkilöstön kouluttamiseen ja palkkaamiseen. |
| --- | --- |

6.1.6

Käytännössä vakuutuksenantaja voi laskea vakavaraisuuspääomavaatimuksen joko käyttämällä standardikaavaa tai omaa sisäistä malliaan, jonka valvontaviranomaiset ovat hyväksyneet. Standardikaavassa on otettava asianmukaisesti huomioon riskienvähentämistekniikat ja hajautusvaikutukset sekä käytettävissä olevan pääoman ulkopuolisten tase-erien tappioiden vaimentamisvaikutukset. Direktiiviehdotuksen riskisuuntautunut lähestymistapa merkitsee sitä, että sisäinen malli (osittainen tai kokonainen) voi korvata (valvontaviranomaisen hyväksyessä) standardilaskentakaavan edellyttäen, että sisäinen malli ilmentää paremmin yrityksen riskiprofiilia. Tämä on merkittävä kannuste riskien vakaaseen sisäiseen tunnustamiseen ja riskinhallintaan sekä ammattitaitoisen henkilöstön kouluttamiseen ja palkkaamiseen.

| 6.1.7 | Toinen hyvää sisäistä hallintoa edistävän tavoitteen mukainen tekijä on sijoituspolitiikkaan sovellettava varovaisuusperiaate. Sen mukaan sijoituksille ei saa asettaa keinotekoisia rajoja, ja se edellyttää korkeiden laadullisten vaatimusten noudattamista sekä kaikkien olennaisten riskien huomioon ottamista asianmukaisesti pääomavaatimuksen laskennassa. |
| --- | --- |

6.1.7

Toinen hyvää sisäistä hallintoa edistävän tavoitteen mukainen tekijä on sijoituspolitiikkaan sovellettava varovaisuusperiaate. Sen mukaan sijoituksille ei saa asettaa keinotekoisia rajoja, ja se edellyttää korkeiden laadullisten vaatimusten noudattamista sekä kaikkien olennaisten riskien huomioon ottamista asianmukaisesti pääomavaatimuksen laskennassa.

| 6.1.8 | Kun otetaan huomioon vaatimusten monimutkaisuus, on tärkeää panna merkille, että ehdotuksessa on säännöksiä, jotka mahdollistavat sen, että ensimmäisen pilarin vaatimukset voidaan ottaa käyttöön oikeassa suhteessa ja hallitusti. Tämä on erityisen tärkeää pienille ja keskisuurille vakuutusyrityksille (pk-yritykset). Suhteellisuusperiaatteessa ei kuitenkaan kiinnitetä huomiota yrityksen riskien laajuuteen vaan niiden luonteeseen ja monimutkaisuuteen. Pk-yrityksiin sovelletaan samankaltaisia yleisiä vakavaraisuusperiaatteita, jos niiden riskiprofiili vastaa muiden yritysten riskiprofiilia. Pk-yritysten asiakkaat ja edunsaajat saavat samantasoisen suojan. |
| --- | --- |

6.1.8

Kun otetaan huomioon vaatimusten monimutkaisuus, on tärkeää panna merkille, että ehdotuksessa on säännöksiä, jotka mahdollistavat sen, että ensimmäisen pilarin vaatimukset voidaan ottaa käyttöön oikeassa suhteessa ja hallitusti. Tämä on erityisen tärkeää pienille ja keskisuurille vakuutusyrityksille (pk-yritykset). Suhteellisuusperiaatteessa ei kuitenkaan kiinnitetä huomiota yrityksen riskien laajuuteen vaan niiden luonteeseen ja monimutkaisuuteen. Pk-yrityksiin sovelletaan samankaltaisia yleisiä vakavaraisuusperiaatteita, jos niiden riskiprofiili vastaa muiden yritysten riskiprofiilia. Pk-yritysten asiakkaat ja edunsaajat saavat samantasoisen suojan.

6.2   Valvojan tarkastusprosessi ja kvalitatiiviset vaatimukset (toinen pilari)

(27–34, 36–38, 40–49 ja 181–183 artikla)

| 6.2.1 | Komission Solvenssi II -ehdotuksessa määritetään valvonta- ja tarkastustoimia koskevat prosessit ja välineet, valvontaa koskeva toimivalta sekä kansallisten valvojien kanssa tehtävää yhteistyötä ja valvonnan lähentämistä koskevat säännökset. Toisen pilarin säännöksissä käsitellään myös yritysten laadullisia vaatimuksia eli yritysten hallintojärjestelmää, mukaan luettuina tehokas sisäinen valvontajärjestelmä, riskienhallintajärjestelmä, aktuaaritoiminto, sisäinen tarkastus, säännösten noudattamista valvova toiminto ja ulkoistamista koskevat säännöt. |
| --- | --- |

6.2.1

Komission Solvenssi II -ehdotuksessa määritetään valvonta- ja tarkastustoimia koskevat prosessit ja välineet, valvontaa koskeva toimivalta sekä kansallisten valvojien kanssa tehtävää yhteistyötä ja valvonnan lähentämistä koskevat säännökset. Toisen pilarin säännöksissä käsitellään myös yritysten laadullisia vaatimuksia eli yritysten hallintojärjestelmää, mukaan luettuina tehokas sisäinen valvontajärjestelmä, riskienhallintajärjestelmä, aktuaaritoiminto, sisäinen tarkastus, säännösten noudattamista valvova toiminto ja ulkoistamista koskevat säännöt.

| 6.2.2 | Valvontavälineillä pyritään tunnistamaan laitokset, joiden taloudelliset, organisatoriset tai muut ominaisuudet aiheuttavat helposti korkean riskiprofiilin ja joita voidaan poikkeustilanteissa pyytää pitämään hallussaan vakavaraisuuspääomavaatimusta suurempi vakavaraisuuspääoma ja/tai toteuttamaan toimia riskien vähentämiseksi. |
| --- | --- |

6.2.2

Valvontavälineillä pyritään tunnistamaan laitokset, joiden taloudelliset, organisatoriset tai muut ominaisuudet aiheuttavat helposti korkean riskiprofiilin ja joita voidaan poikkeustilanteissa pyytää pitämään hallussaan vakavaraisuuspääomavaatimusta suurempi vakavaraisuuspääoma ja/tai toteuttamaan toimia riskien vähentämiseksi.

| 6.2.3 | Edellä mainittua suhteellisuusperiaatetta sovelletaan myös valvojan tarkastusprosessiin. Valvojien on käytettävä toimivaltaansa ottamalla huomioon yksittäisen yrityksen riskien laajuus, luonne ja monimutkaisuus, jotta voidaan välttää valvonnan ylikuormitusta etenkin niiden pienten ja keskisuurten vakuutusyritysten kohdalla, joihin kohdistuva riski on alhainen. |
| --- | --- |

6.2.3

Edellä mainittua suhteellisuusperiaatetta sovelletaan myös valvojan tarkastusprosessiin. Valvojien on käytettävä toimivaltaansa ottamalla huomioon yksittäisen yrityksen riskien laajuus, luonne ja monimutkaisuus, jotta voidaan välttää valvonnan ylikuormitusta etenkin niiden pienten ja keskisuurten vakuutusyritysten kohdalla, joihin kohdistuva riski on alhainen.

| 6.2.4 | Solvenssi II -hankkeen tavoitteena on tehostaa valvojien toteuttamaa laadullista arviota yrityksen riskitilanteesta. On tärkeää, että valvojat ovat toimissaan ja päätöksissään johdonmukaisia eri maissa, yrityksissä ja eri ajankohtina. On aiheellista korostaa toistamiseen valvontatoimien avoimuuden, objektiivisuuden ja ennustettavuuden merkitystä. Tämä koskee erityisesti sisäisten mallien hyväksyntää. |
| --- | --- |

6.2.4

Solvenssi II -hankkeen tavoitteena on tehostaa valvojien toteuttamaa laadullista arviota yrityksen riskitilanteesta. On tärkeää, että valvojat ovat toimissaan ja päätöksissään johdonmukaisia eri maissa, yrityksissä ja eri ajankohtina. On aiheellista korostaa toistamiseen valvontatoimien avoimuuden, objektiivisuuden ja ennustettavuuden merkitystä. Tämä koskee erityisesti sisäisten mallien hyväksyntää.

6.3   Valvontaraportointi ja tietojen julkistaminen (kolmas pilari)

(35 ja 50–55 artikla)

| 6.3.1 | Yritysten taloudellista asemaa ja riskejä koskeva avoimuus ja tietojen julkisuus auttaa tiukentamaan markkinakuria. Lisäksi vakuutusyritysten pitäisi antaa valvojille (valvontaraportointiin) tarvittavat määrälliset ja laadulliset tiedot tehokkaan valvonnan ja ohjauksen toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

6.3.1

Yritysten taloudellista asemaa ja riskejä koskeva avoimuus ja tietojen julkisuus auttaa tiukentamaan markkinakuria. Lisäksi vakuutusyritysten pitäisi antaa valvojille (valvontaraportointiin) tarvittavat määrälliset ja laadulliset tiedot tehokkaan valvonnan ja ohjauksen toteuttamiseksi.

| 6.3.2 | Tietojen julkistamisen ja valvontaraportoinnin yhdenmukaistaminen on merkittävä osa uutta järjestelmää, sillä valvonnan lähentämistä tarvitaan selkeästi, jotta eri puolilla Eurooppaa laaditut valvontaraportit olisivat muodoltaan ja sisällöltään verrattavissa. Tämä on erityisen tärkeää monikansallisten ryhmien kohdalla. |
| --- | --- |

6.3.2

Tietojen julkistamisen ja valvontaraportoinnin yhdenmukaistaminen on merkittävä osa uutta järjestelmää, sillä valvonnan lähentämistä tarvitaan selkeästi, jotta eri puolilla Eurooppaa laaditut valvontaraportit olisivat muodoltaan ja sisällöltään verrattavissa. Tämä on erityisen tärkeää monikansallisten ryhmien kohdalla.

6.4   Ryhmävalvonta

(210–268 artikla)

| 6.4.1 | EU:n nykyisessä lainsäädännössä ryhmävalvontaa pidetään vain yrityskohtaista valvontaa täydentävänä lisätoimintona. Yrityskohtaisessa valvonnassa ei oteta huomioon, onko oikeushenkilö osa ryhmää (esimerkiksi tytäryhtiö). Siten ryhmävalvonta on vain yrityskohtaisen valvonnan lisä, jonka ainoana tarkoituksena on arvioida ryhmäsuhteiden vaikutuksia yksittäisiin yrityksiin. Tämän vuoksi nykyinen EU:n vakavaraisuusjärjestelmä ei tunnista vakuutusyritysten taloudellisia realiteetteja eikä ota huomioon sitä, että useissa tapauksissa riskienhallinta toteutetaan pikemminkin ryhmä- kuin yrityskohtaisella tasolla. Solvenssi II -ehdotuksessa pyritään etsimään tarkoituksenmukaisempi ryhmävalvonnan tapa muuttamalla yrityskohtaisen valvonnan ja ryhmävalvonnan toteutustapaa tietyin edellytyksin. |
| --- | --- |

6.4.1

EU:n nykyisessä lainsäädännössä ryhmävalvontaa pidetään vain yrityskohtaista valvontaa täydentävänä lisätoimintona. Yrityskohtaisessa valvonnassa ei oteta huomioon, onko oikeushenkilö osa ryhmää (esimerkiksi tytäryhtiö). Siten ryhmävalvonta on vain yrityskohtaisen valvonnan lisä, jonka ainoana tarkoituksena on arvioida ryhmäsuhteiden vaikutuksia yksittäisiin yrityksiin. Tämän vuoksi nykyinen EU:n vakavaraisuusjärjestelmä ei tunnista vakuutusyritysten taloudellisia realiteetteja eikä ota huomioon sitä, että useissa tapauksissa riskienhallinta toteutetaan pikemminkin ryhmä- kuin yrityskohtaisella tasolla. Solvenssi II -ehdotuksessa pyritään etsimään tarkoituksenmukaisempi ryhmävalvonnan tapa muuttamalla yrityskohtaisen valvonnan ja ryhmävalvonnan toteutustapaa tietyin edellytyksin.

| 6.4.2 | Kullekin vakuutusyritysryhmälle nimitetään yksi viranomainen ryhmävalvojaksi, joka vastaa ensisijaisesti kaikista ryhmävalvonnan pääalueista (ryhmän vakavaraisuus, ryhmänsisäiset tapahtumat, riskikeskittymät, riskienhallinta ja sisäiset tarkastukset). Ryhmävalvojat ja yrityskohtaiset valvojat ovat kuitenkin velvollisia antamaan keskeisiä tietoja automaattisesti ja muita asiaan liittyviä tietoja pyynnöstä. Ryhmävalvojan on lisäksi kuultava asiasta vastaavia yrityskohtaisia valvojia ennen tärkeitä päätöksiä, ja asiasta vastaavien valvontaviranomaisten on tehtävä kaikkensa päästäkseen yhteiseen päätökseen. Ryhmän sisäistä mallia hyväksyttäessä sekä pankkitoiminnan sääntelyn yhteydessä lopullisen päätöksen tekee kuitenkin ryhmävalvoja. Näiden säännösten tarkoituksena on varmistaa, että ryhmä- ja yrityskohtaiset valvojat saavat paremman kuvan koko yritysryhmän riskiprofiilista ja että näin ollen ryhmän kunkin yrityksen vakuutuksenottajat saavat entistä paremman suojan. |
| --- | --- |

6.4.2

Kullekin vakuutusyritysryhmälle nimitetään yksi viranomainen ryhmävalvojaksi, joka vastaa ensisijaisesti kaikista ryhmävalvonnan pääalueista (ryhmän vakavaraisuus, ryhmänsisäiset tapahtumat, riskikeskittymät, riskienhallinta ja sisäiset tarkastukset). Ryhmävalvojat ja yrityskohtaiset valvojat ovat kuitenkin velvollisia antamaan keskeisiä tietoja automaattisesti ja muita asiaan liittyviä tietoja pyynnöstä. Ryhmävalvojan on lisäksi kuultava asiasta vastaavia yrityskohtaisia valvojia ennen tärkeitä päätöksiä, ja asiasta vastaavien valvontaviranomaisten on tehtävä kaikkensa päästäkseen yhteiseen päätökseen. Ryhmän sisäistä mallia hyväksyttäessä sekä pankkitoiminnan sääntelyn yhteydessä lopullisen päätöksen tekee kuitenkin ryhmävalvoja. Näiden säännösten tarkoituksena on varmistaa, että ryhmä- ja yrityskohtaiset valvojat saavat paremman kuvan koko yritysryhmän riskiprofiilista ja että näin ollen ryhmän kunkin yrityksen vakuutuksenottajat saavat entistä paremman suojan.

| 6.4.3 | Ryhmävalvontaa koskevan parannellun määritelmän lisäksi ehdotuksessa esitellään innovatiivinen ryhmätukijärjestelmä. Yritysryhmät, jotka haluavat helpottaa pääomanhallintaansa ryhmätasolla, voivat hakea lupaa soveltaa toiminnassaan ryhmätukijärjestelmää. Ryhmillä, jotka saavat luvan soveltaa ryhmätukijärjestelmää, on mahdollisuus tietyin edellytyksin käyttää ryhmätuen selvitystä (emoyrityksen tytäryritykselle antama taloudellinen, laillisesti sitova sitoumus tarjota tarvittaessa pääomaa) tytäryhtiön vakavaraisuuspääomavaatimuksen (ei vähimmäispääomavaatimuksen) osittaiseksi täyttämiseksi. Jotta ryhmätukijärjestelmä toimisi tehokkaasti, yrityskohtaisessa valvonnassa otetaan tarvittaessa käyttöön poikkeuksia. Kun ryhmätukijärjestelmä on otettu käyttöön, stressioloissa (yrityskohtaisen vakavaraisuuspääomavaatimuksen rikkominen) on tarkoitus soveltaa erityistä menettelyä, johon kuuluu yrityskohtaisten valvojien ja ryhmävalvojien toimien koordinointi. Järjestelmää tulisi soveltaa yhdenmukaisesti kaikkialla unionissa. |
| --- | --- |

6.4.3

Ryhmävalvontaa koskevan parannellun määritelmän lisäksi ehdotuksessa esitellään innovatiivinen ryhmätukijärjestelmä. Yritysryhmät, jotka haluavat helpottaa pääomanhallintaansa ryhmätasolla, voivat hakea lupaa soveltaa toiminnassaan ryhmätukijärjestelmää. Ryhmillä, jotka saavat luvan soveltaa ryhmätukijärjestelmää, on mahdollisuus tietyin edellytyksin käyttää ryhmätuen selvitystä (emoyrityksen tytäryritykselle antama taloudellinen, laillisesti sitova sitoumus tarjota tarvittaessa pääomaa) tytäryhtiön vakavaraisuuspääomavaatimuksen (ei vähimmäispääomavaatimuksen) osittaiseksi täyttämiseksi. Jotta ryhmätukijärjestelmä toimisi tehokkaasti, yrityskohtaisessa valvonnassa otetaan tarvittaessa käyttöön poikkeuksia. Kun ryhmätukijärjestelmä on otettu käyttöön, stressioloissa (yrityskohtaisen vakavaraisuuspääomavaatimuksen rikkominen) on tarkoitus soveltaa erityistä menettelyä, johon kuuluu yrityskohtaisten valvojien ja ryhmävalvojien toimien koordinointi. Järjestelmää tulisi soveltaa yhdenmukaisesti kaikkialla unionissa.

| 6.4.4 | Ryhmätukijärjestelmä sallii tytäryhtiöiden vakavaraisuuspääomavaatimukseen liittyvän pääoman säilyttämisen ryhmän sisällä missä tahansa, joten järjestelmä tarjoaa vakuutusyritysryhmille käytännöllisen ja avoimen tavan hyötyä hajautusvaikutusten tunnustamisesta. Yksittäiset tytäryhtiöt täyttävät kuitenkin samat pääomavaatimukset kuin ryhmän ulkopuoliset yritykset. Näistä syistä olisi toteutettava asianmukaista valvontaa, jotta voitaisiin varmistaa tarvittaessa pääoman nopea siirtäminen. Niin emoyritys kuin asianomainen tytäryrityskin julkistaa tiedon ryhmätukea koskevien ilmoitusten olemassaolosta ja käytöstä. |
| --- | --- |

6.4.4

Ryhmätukijärjestelmä sallii tytäryhtiöiden vakavaraisuuspääomavaatimukseen liittyvän pääoman säilyttämisen ryhmän sisällä missä tahansa, joten järjestelmä tarjoaa vakuutusyritysryhmille käytännöllisen ja avoimen tavan hyötyä hajautusvaikutusten tunnustamisesta. Yksittäiset tytäryhtiöt täyttävät kuitenkin samat pääomavaatimukset kuin ryhmän ulkopuoliset yritykset. Näistä syistä olisi toteutettava asianmukaista valvontaa, jotta voitaisiin varmistaa tarvittaessa pääoman nopea siirtäminen. Niin emoyritys kuin asianomainen tytäryrityskin julkistaa tiedon ryhmätukea koskevien ilmoitusten olemassaolosta ja käytöstä.

Bryssel 29. toukokuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ehdotusta muutettiin myöhemmin, ja se löytyy asiakirjasta KOM(2008) 119 lopullinen. Käsillä olevassa lausunnossa artikloiden numerointi viittaa direktiiviehdotuksen tähän viimeiseen versioon.

1

(2)  IORP, Institutions for Occupational Retirement Provision.

2

Institutions for Occupational Retirement Provision

(3)  Lähde: Euroopan vakuutuskomitea, European Insurance in Figures, 2007. Luvut pohjautuvat vuoden 2006 lopun tietoihin.

3

European Insurance in Figures

(4)  Ks. alaviite 2.

4

(5)  Ks. alaviite 2.

5

(6)  Ks. alaviite 2.

6

(7)  Ks. alaviite 2.

7

(8)  Ks. alaviite 2.

8

(9)  Ks. alaviite 2.

9

(10)  Ks. alaviite 2.

10

(11)  Lähde: AISAM.

11

(12)  EU:ssa vakuutusyhtiöiden varat ovat pääasiassa obligaatioita (37 %), osakkeita (31 %) ja lainoja (15 %). Lähde: Euroopan vakuutuskomitea, European Insurance in Figures, 2007.

12

European Insurance in Figures

---

| 30.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 224/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 224/18

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden yhteiseen, tutkimus- ja kehitystyötä tekevien pk-yritysten tukemiseen tähtäävään tutkimus- ja kehitysohjelmaan

KOM(2007) 514 lopullinen — 2007/0188 COD

(2008/C 224/04)

Euroopan unionin neuvosto päätti 11. lokakuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 172 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden yhteiseen, tutkimus- ja kehitystyötä tekevien pk-yritysten tukemiseen tähtäävään tutkimus- ja kehitysohjelmaan

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean työvaliokunta päätti 25. syyskuuta 2007 antaa asian valmistelun ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaoston tehtäväksi.

Asian kiireellisyyden vuoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 28.–29. toukokuuta 2008 pitämässään 445. täysistunnossa (toukokuun 29. päivän kokouksessa) yleisesittelijäksi Claudio Cappellinin ja hyväksyi seuraavan lausunnon yksimielisesti.

1.   Päätökset ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK), joka tukee Eurostars-yhteisohjelman tavoitteita, painottaa, että pk-yritysten todellisiin innovaatiotarpeisiin sovitettujen ja uudelleen suunnattujen Euroopan unionin uusien tutkimus- ja kehityspolitiikkojen sekä innovaatiopolitiikkojen ja -ohjelmien käyttöön ottamisen yhteydessä on tarpeen ottaa huomioon se, että pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) lukeutuvat eri kategorioihin, ovat eri kokoisia ja toimivat eri aloilla. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK), joka tukee Eurostars-yhteisohjelman tavoitteita, painottaa, että pk-yritysten todellisiin innovaatiotarpeisiin sovitettujen ja uudelleen suunnattujen Euroopan unionin uusien tutkimus- ja kehityspolitiikkojen sekä innovaatiopolitiikkojen ja -ohjelmien käyttöön ottamisen yhteydessä on tarpeen ottaa huomioon se, että pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) lukeutuvat eri kategorioihin, ovat eri kokoisia ja toimivat eri aloilla.

| 1.2 | ETSK pitää tervetulleena jäsenvaltioiden ehdotusta ”tutkimus- ja kehitystyötä (t&k-työtä) tekevien pk-yritysten” tukemiseen tähtäävän Eurostars-yhteisohjelman hyväksymiseksi ja toteaa, että ohjelman pitäisi olla avoin kaikille pk-yrityksille, jotka ovat halukkaita osallistumaan innovaatioprosesseihin ja joilla on kotipaikka jossain ohjelmaan liittyvässä jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

1.2

ETSK pitää tervetulleena jäsenvaltioiden ehdotusta ”tutkimus- ja kehitystyötä (t&k-työtä) tekevien pk-yritysten” tukemiseen tähtäävän Eurostars-yhteisohjelman hyväksymiseksi ja toteaa, että ohjelman pitäisi olla avoin kaikille pk-yrityksille, jotka ovat halukkaita osallistumaan innovaatioprosesseihin ja joilla on kotipaikka jossain ohjelmaan liittyvässä jäsenvaltiossa.

| 1.3 | ETSK korostaa tarvetta tunnistaa sopivat välineet, joilla kaikki EUREKA-verkoston jäsenvaltiot, jotka eivät kuulu Eurostars-yhteisohjelman piiriin, saadaan osallistumaan ohjelmaan. |
| --- | --- |

1.3

ETSK korostaa tarvetta tunnistaa sopivat välineet, joilla kaikki EUREKA-verkoston jäsenvaltiot, jotka eivät kuulu Eurostars-yhteisohjelman piiriin, saadaan osallistumaan ohjelmaan.

| 1.4 | ETSK ilmaisee huolensa Eurostars-yhteisohjelman tukikelpoisuuskriteeristä (1), joka rajoittaa osallistumisoikeuden t&k-työtä tekeviin pk-yrityksiin, jotka ”käyttävät vähintään kymmenen prosenttia liikevaihdostaan tai kokopäiväisestä henkilöstöstään tutkimustyöhön”. Vaikka tämä vaatimus koskisi vain hanketta ehdottavaa t&k-työtä tekevää pk-yritystä eli hankkeen johtajaa, kyseisen t&k-työtä tekevän pk-yrityksen määritelmä perustuu kodifioituihin indikaattoreihin, ja siinä jätetään huomiotta niin sanotun ei-kodifioidun tiedon (2) (non-codified knowledge) eri tyypit, kun taas erittäin innovatiivisille prosesseille luonteenomaista on usein niin sanottu piilotieto (3) (tacit knowledge). |
| --- | --- |

1.4

ETSK ilmaisee huolensa Eurostars-yhteisohjelman tukikelpoisuuskriteeristä (1), joka rajoittaa osallistumisoikeuden t&k-työtä tekeviin pk-yrityksiin, jotka ”käyttävät vähintään kymmenen prosenttia liikevaihdostaan tai kokopäiväisestä henkilöstöstään tutkimustyöhön”. Vaikka tämä vaatimus koskisi vain hanketta ehdottavaa t&k-työtä tekevää pk-yritystä eli hankkeen johtajaa, kyseisen t&k-työtä tekevän pk-yrityksen määritelmä perustuu kodifioituihin indikaattoreihin, ja siinä jätetään huomiotta niin sanotun ei-kodifioidun tiedon (2) (non-codified knowledge) eri tyypit, kun taas erittäin innovatiivisille prosesseille luonteenomaista on usein niin sanottu piilotieto (3) (tacit knowledge).

| 1.5 | Tästä syystä ETSK painottaa periaatetta, jonka mukaan hanke-ehdotusten reilun kilpailun varmistamiseksi hankkeiden valintaperusteena pitäisi olla niiden sisällön laadukkuus, t&k-työtä koskeva johtamisosaaminen ja yhdenmukaisuus ohjelman tavoitteiden kanssa sulkematta kuitenkaan pois lukuisia innovatiivisia pk-yrityksiä, jotka haluavat osallistua Eurostars-ohjelmaan. Lisäksi tulisi varata rahoitusta koulutusohjelmiin, joilla asiantuntijajohtajille annetaan valmiudet siirtää teknologioita tehokkaasti tutkimuksesta markkinoitaviin tuotteisiin. |
| --- | --- |

1.5

Tästä syystä ETSK painottaa periaatetta, jonka mukaan hanke-ehdotusten reilun kilpailun varmistamiseksi hankkeiden valintaperusteena pitäisi olla niiden sisällön laadukkuus, t&k-työtä koskeva johtamisosaaminen ja yhdenmukaisuus ohjelman tavoitteiden kanssa sulkematta kuitenkaan pois lukuisia innovatiivisia pk-yrityksiä, jotka haluavat osallistua Eurostars-ohjelmaan. Lisäksi tulisi varata rahoitusta koulutusohjelmiin, joilla asiantuntijajohtajille annetaan valmiudet siirtää teknologioita tehokkaasti tutkimuksesta markkinoitaviin tuotteisiin.

| 1.6 | ETSK pyytää tässä yhteydessä, että Eurostars-yhteisohjelman asianmukaisten menetelmien mukaisesti perustetaan erityinen budjettikohta kansainvälisille aloitteille, joita jäsenvaltiot toteuttavat yhteistyössä pk-yritysjärjestöjen kanssa ja joilla voidaan tukea Eurostars-hankkeiden tuloksia koskevien pk-yrityksille suotuisien tietojen levittämistä pk-yrityksistä koostuvalle laajemmalle yleisölle. Toinen keino, jonka avulla voitaisiin lisätä kaikkien Eurostars-ohjelman menestyksestä kiinnostuneiden pk-yritysten sitoutumista, olisi perustaa yhteinen tietokanta ja monikielinen sektorin verkkopalvelu, jota pk-yritysjärjestöt ja työmarkkinaosapuolet edistäisivät. |
| --- | --- |

1.6

ETSK pyytää tässä yhteydessä, että Eurostars-yhteisohjelman asianmukaisten menetelmien mukaisesti perustetaan erityinen budjettikohta kansainvälisille aloitteille, joita jäsenvaltiot toteuttavat yhteistyössä pk-yritysjärjestöjen kanssa ja joilla voidaan tukea Eurostars-hankkeiden tuloksia koskevien pk-yrityksille suotuisien tietojen levittämistä pk-yrityksistä koostuvalle laajemmalle yleisölle. Toinen keino, jonka avulla voitaisiin lisätä kaikkien Eurostars-ohjelman menestyksestä kiinnostuneiden pk-yritysten sitoutumista, olisi perustaa yhteinen tietokanta ja monikielinen sektorin verkkopalvelu, jota pk-yritysjärjestöt ja työmarkkinaosapuolet edistäisivät.

| 1.7 | ETSK korostaa olevansa huolestunut kriteereistä, joilla määrätään pk-yritysten rahoitusosuus hankkeen kokonaiskustannuksista t&k-työn osalta. On tärkeää selventää, että pk-yritysten pitäisi Eurostars-yhteisohjelman mukaan vastata tällä hetkellä kollektiivisesti vähintään 50 prosentista hankkeen t&k-työhön liittyvistä kustannuksista. Koska tämä kriteeri sulkee ohjelman ulkopuolelle monta markkinaperustaista pk-yritystä, olisi harkittava rajan laskemista 25 prosenttiin Eurostars-ohjelman väliarvioinnin aikana. (4) |
| --- | --- |

1.7

ETSK korostaa olevansa huolestunut kriteereistä, joilla määrätään pk-yritysten rahoitusosuus hankkeen kokonaiskustannuksista t&k-työn osalta. On tärkeää selventää, että pk-yritysten pitäisi Eurostars-yhteisohjelman mukaan vastata tällä hetkellä kollektiivisesti vähintään 50 prosentista hankkeen t&k-työhön liittyvistä kustannuksista. Koska tämä kriteeri sulkee ohjelman ulkopuolelle monta markkinaperustaista pk-yritystä, olisi harkittava rajan laskemista 25 prosenttiin Eurostars-ohjelman väliarvioinnin aikana. (4)

| 1.8 | Asianomaisten jäsenvaltioiden ja EU:n kansallisten viranomaisten tulisi myöhemmin ottaa huomioon kansallisten pk-yritysjärjestöjen ja tutkimuksen muiden sidosryhmien ilmaisemat huolenaiheet vaikutusten seurannan ja tulosten levittämisen eri vaiheiden aikana. EU:n neuvoa-antavan ryhmän pk-yrityksiin ja t&k-työhön kohdistamat säännölliset tarkastukset voisivat toimia jäsenvaltioiden ja muiden EU:n ja kansallisen tason viranomaisten teknisen kuulemisen pysyvänä välineenä. Tässä yhteydessä ETSK:n sisämarkkinoiden seurantaryhmä voisi yhteistyössä eturyhmän ”pk-yritykset, käsiteollisuus ja vapaat ammatinharjoittajat” kanssa myös toimia neuvoa-antavan ryhmän konsultatiivisena jäsenenä valvonta-, täytäntöönpano- ja levittämisvaiheen aikana. |
| --- | --- |

1.8

Asianomaisten jäsenvaltioiden ja EU:n kansallisten viranomaisten tulisi myöhemmin ottaa huomioon kansallisten pk-yritysjärjestöjen ja tutkimuksen muiden sidosryhmien ilmaisemat huolenaiheet vaikutusten seurannan ja tulosten levittämisen eri vaiheiden aikana. EU:n neuvoa-antavan ryhmän pk-yrityksiin ja t&k-työhön kohdistamat säännölliset tarkastukset voisivat toimia jäsenvaltioiden ja muiden EU:n ja kansallisen tason viranomaisten teknisen kuulemisen pysyvänä välineenä. Tässä yhteydessä ETSK:n sisämarkkinoiden seurantaryhmä voisi yhteistyössä eturyhmän ”pk-yritykset, käsiteollisuus ja vapaat ammatinharjoittajat” kanssa myös toimia neuvoa-antavan ryhmän konsultatiivisena jäsenenä valvonta-, täytäntöönpano- ja levittämisvaiheen aikana.

| 1.9 | ETSK painottaa, että Eurostars-yhteisohjelma olisi toteutettava avoimella ja epäbyrokraattisella tavalla, jotta pk-yritykset voisivat helpommin saada tietoja sekä osallistua ja erityisesti olla mukana seurannassa asiaan liittyvien kiinnostuneiden t&k-työtä tekevien virastojen kanssa. Hankkeiden rahoitus pitäisi vastaavasti maksaa kertasummana tai vaihtoehtoisesti kiinteämääräisenä maksuna, mikäli kertasumma on kansallisten ohjelmien rahoitussäännösten vastainen. |
| --- | --- |

1.9

ETSK painottaa, että Eurostars-yhteisohjelma olisi toteutettava avoimella ja epäbyrokraattisella tavalla, jotta pk-yritykset voisivat helpommin saada tietoja sekä osallistua ja erityisesti olla mukana seurannassa asiaan liittyvien kiinnostuneiden t&k-työtä tekevien virastojen kanssa. Hankkeiden rahoitus pitäisi vastaavasti maksaa kertasummana tai vaihtoehtoisesti kiinteämääräisenä maksuna, mikäli kertasumma on kansallisten ohjelmien rahoitussäännösten vastainen.

| 1.10 | Jotta Eurostars-ohjelma voitaisiin panna täytäntöön tehokkaasti, alueellisia innovaatioverkostoja olisi vahvistettava siten, että ne voisivat tarjota keskitetyn palvelupisteen innovatiivisten pk-yritysten tueksi ja näin edistää niille t&k-työhön tarjolla olevan eurooppalaisen rahoituksen tehokasta saatavuutta. Esimerkiksi t&k-työtä tekeville pk-yrityksille tarkoitettuja erityisiä rahoitusohjelmia koskevan tietoisuuden lisäämiseksi olisi tiivistettävä EUREKA-verkostojen, muiden olemassa olevien julkisten ja yksityisten elinten sekä unionitason, kansallisten ja alueellisten pk-yritysjärjestöjen välistä yhteyttä ja koordinoitava sitä paremmin. Pk-yritysjärjestöjen kautta tulisi rahoittaa tapahtumia, joilla lisättäisiin pk-yritysten ja asianomaisten järjestöjen tietoisuutta innovoinnin merkityksestä ja tärkeydestä sekä innovoinnin roolista EU:n tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

1.10

Jotta Eurostars-ohjelma voitaisiin panna täytäntöön tehokkaasti, alueellisia innovaatioverkostoja olisi vahvistettava siten, että ne voisivat tarjota keskitetyn palvelupisteen innovatiivisten pk-yritysten tueksi ja näin edistää niille t&k-työhön tarjolla olevan eurooppalaisen rahoituksen tehokasta saatavuutta. Esimerkiksi t&k-työtä tekeville pk-yrityksille tarkoitettuja erityisiä rahoitusohjelmia koskevan tietoisuuden lisäämiseksi olisi tiivistettävä EUREKA-verkostojen, muiden olemassa olevien julkisten ja yksityisten elinten sekä unionitason, kansallisten ja alueellisten pk-yritysjärjestöjen välistä yhteyttä ja koordinoitava sitä paremmin. Pk-yritysjärjestöjen kautta tulisi rahoittaa tapahtumia, joilla lisättäisiin pk-yritysten ja asianomaisten järjestöjen tietoisuutta innovoinnin merkityksestä ja tärkeydestä sekä innovoinnin roolista EU:n tulevaisuudessa.

| 1.11 | Eurostars-ohjelman puitteissa tehtyjä pk-yritysten hankkeiden valintoja koskevat sektorikohtaiset tulokset (5) tulisi julkaista internetissä EUREKA:n sivuilla. Lisäksi tulisi julkaista luettelo parhaista ehdot täyttävistä ja sisällöltään erittäin innovatiivisista hankkeista, jotka eivät ole saaneet rahoitusta. Kyseinen luettelo osoittaisi kansallisille julkisille ja yksityisille sijoittajille, mahdollisen lisärahoituksen tarpeen. |
| --- | --- |

1.11

Eurostars-ohjelman puitteissa tehtyjä pk-yritysten hankkeiden valintoja koskevat sektorikohtaiset tulokset (5) tulisi julkaista internetissä EUREKA:n sivuilla. Lisäksi tulisi julkaista luettelo parhaista ehdot täyttävistä ja sisällöltään erittäin innovatiivisista hankkeista, jotka eivät ole saaneet rahoitusta. Kyseinen luettelo osoittaisi kansallisille julkisille ja yksityisille sijoittajille, mahdollisen lisärahoituksen tarpeen.

| 1.12 | Pk-yrityksistä ja tutkimus- ja kehitystyöpolitiikasta vastaavien jäsenvaltionviranomaisten ja EUREKA-verkoston välisen tehokkaan yhteistyön on oltava jatkuvaa ja sen on vastattava pk-yritysjärjestöjen ja laajempien sidosryhmien (muun muassa myös yksityisten ja julkisten tutkimuslaitosten) ilmaisemiin tarpeisiin. ETSK pyytää EU:n asianomaisia toimielimiä, jäsenvaltioita sekä Sloveniaa ja Ranskaa, kun ne toimivat EU:n puheenjohtajavaltiona, varmistamaan, että yhteistyö toteutetaan pk-yritysten odotusten ja ohjelman tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

1.12

Pk-yrityksistä ja tutkimus- ja kehitystyöpolitiikasta vastaavien jäsenvaltionviranomaisten ja EUREKA-verkoston välisen tehokkaan yhteistyön on oltava jatkuvaa ja sen on vastattava pk-yritysjärjestöjen ja laajempien sidosryhmien (muun muassa myös yksityisten ja julkisten tutkimuslaitosten) ilmaisemiin tarpeisiin. ETSK pyytää EU:n asianomaisia toimielimiä, jäsenvaltioita sekä Sloveniaa ja Ranskaa, kun ne toimivat EU:n puheenjohtajavaltiona, varmistamaan, että yhteistyö toteutetaan pk-yritysten odotusten ja ohjelman tavoitteiden mukaisesti.

| 1.13 | ETSK kehottaa lyhentämään ehdotuksen jättämisen ja sitä koskevan EU:n hyväksymispäätöksen välistä pitkää ajanjaksoa, kun on kyse pk-yritysten t&k-työtä koskeviin rahoitusohjelmiin osallistumisesta ja Eurostars-yhteisohjelmasta, jotta pk-yrityksiä rohkaistaisiin ehdottamaan hankkeita. |
| --- | --- |

1.13

ETSK kehottaa lyhentämään ehdotuksen jättämisen ja sitä koskevan EU:n hyväksymispäätöksen välistä pitkää ajanjaksoa, kun on kyse pk-yritysten t&k-työtä koskeviin rahoitusohjelmiin osallistumisesta ja Eurostars-yhteisohjelmasta, jotta pk-yrityksiä rohkaistaisiin ehdottamaan hankkeita.

| 1.14 | ETSK painottaa, että parantaakseen ja lisätäkseen t&k-työhön suunnatun rahoituksen hyödyntämistä pk-yrityksissä Euroopan komission olisi tutkittava mahdollisuutta siirtää seitsemännen puiteohjelman (PO7) ”Yhteistyö”-erityisohjelmassa (joka edustaa 15 prosenttia kuudennen puiteohjelman (PO6) ensisijaisen aihealueen budjetista) pk-yritysten saatavilla olevat käyttämättömät varat ”Valmiudet”-erityisohjelmaan (CRAFT jne.), joka kohdistuu tehokkaammin pk-yrityksiin. |
| --- | --- |

1.14

ETSK painottaa, että parantaakseen ja lisätäkseen t&k-työhön suunnatun rahoituksen hyödyntämistä pk-yrityksissä Euroopan komission olisi tutkittava mahdollisuutta siirtää seitsemännen puiteohjelman (PO7) ”Yhteistyö”-erityisohjelmassa (joka edustaa 15 prosenttia kuudennen puiteohjelman (PO6) ensisijaisen aihealueen budjetista) pk-yritysten saatavilla olevat käyttämättömät varat ”Valmiudet”-erityisohjelmaan (CRAFT jne.), joka kohdistuu tehokkaammin pk-yrityksiin.

| 1.15 | ETSK pyytää, että enemmän huomiota kiinnitettäisiin sääntelystä pk-yrityksille aiheutuviin suhteettomiin rasitteisiin, jotka saattavat olla jopa kymmenkertaisia suurten yritysten rasitteisiin verrattuna (6). Hallinnointikustannusten vähentäminen ja hakumenettelyn yksinkertaistaminen on toivottavaa niiden pk-yritysten osalta, jotka osallistuvat ohjelmiin muiden eurooppalaisten ja kansainvälisten kumppaneiden kanssa. ETSK haluaisi myös löytää ratkaisun teollis- ja tekijänoikeuksia ja eurooppalaisia patentteja (7) koskevaan kysymykseen, sillä niiden saralla vallitseva nykyinen tilanne hankaloittaa kilpailua ja innovaatioita Euroopassa. Lisäksi käytettävissä oleva patentointimenettely ja teollis- ja tekijänoikeudet (8) voidaan myös katsoa tärkeiksi muiksi kuin monetaarisiksi omaisuuseriksi, kun kyseessä on kansainvälisiin hankkeisiin osallistuvien yritysten kumppanuussuhteiden vahvistaminen. |
| --- | --- |

1.15

ETSK pyytää, että enemmän huomiota kiinnitettäisiin sääntelystä pk-yrityksille aiheutuviin suhteettomiin rasitteisiin, jotka saattavat olla jopa kymmenkertaisia suurten yritysten rasitteisiin verrattuna (6). Hallinnointikustannusten vähentäminen ja hakumenettelyn yksinkertaistaminen on toivottavaa niiden pk-yritysten osalta, jotka osallistuvat ohjelmiin muiden eurooppalaisten ja kansainvälisten kumppaneiden kanssa. ETSK haluaisi myös löytää ratkaisun teollis- ja tekijänoikeuksia ja eurooppalaisia patentteja (7) koskevaan kysymykseen, sillä niiden saralla vallitseva nykyinen tilanne hankaloittaa kilpailua ja innovaatioita Euroopassa. Lisäksi käytettävissä oleva patentointimenettely ja teollis- ja tekijänoikeudet (8) voidaan myös katsoa tärkeiksi muiksi kuin monetaarisiksi omaisuuseriksi, kun kyseessä on kansainvälisiin hankkeisiin osallistuvien yritysten kumppanuussuhteiden vahvistaminen.

2.   Lausunnon tausta

| 2.1 | EU:n valtioiden ja hallitusten päämiehien vuonna 2000 hyväksymässä pienyrityksiä koskevassa eurooppalaisessa peruskirjassa sovittiin, että pienyrityksiä on pidettävä tärkeimpinä innovaatioiden, työllisyyden sekä sosiaalisen ja paikallisen integroitumisen edistäjänä Euroopassa. (9) Lisäksi komissio ilmoitti lokakuussa 2007 valmistelevansa aloitetta ”Small Business Act for Europe” (SBA) (10), jossa määritellään toimenpiteet yrittäjyyden, yrityskulttuurin ja toimivallan käytön edistämiseksi. (11) Vuoden 2008 mittaan komissio aikoo myös tutkia pk-yrityksiin liittyviä erilaisia aloitteita (12) lisätäkseen näiden yritysten osallistumista EU:n ohjelmiin. |
| --- | --- |

2.1

EU:n valtioiden ja hallitusten päämiehien vuonna 2000 hyväksymässä pienyrityksiä koskevassa eurooppalaisessa peruskirjassa sovittiin, että pienyrityksiä on pidettävä tärkeimpinä innovaatioiden, työllisyyden sekä sosiaalisen ja paikallisen integroitumisen edistäjänä Euroopassa. (9) Lisäksi komissio ilmoitti lokakuussa 2007 valmistelevansa aloitetta ”Small Business Act for Europe” (SBA) (10), jossa määritellään toimenpiteet yrittäjyyden, yrityskulttuurin ja toimivallan käytön edistämiseksi. (11) Vuoden 2008 mittaan komissio aikoo myös tutkia pk-yrityksiin liittyviä erilaisia aloitteita (12) lisätäkseen näiden yritysten osallistumista EU:n ohjelmiin.

| 2.2 | Näistä lähtökohdista syntyi ehdotus erityiseksi Eurostars-yhteisohjelmaksi. Ohjelma perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 169 artiklaan, ja se on kohdistettu ja suunniteltu täydentämään seitsemännen puiteohjelman ”Pk-yrityksiä hyödyttävä tutkimus” -aloitetta. Eurostars-ohjelmaa hallinnoi EUREKA, ja se käynnistettiin yhdessä 22 jäsenvaltion ja viiden muun EUREKA-maan kanssa (Islanti, Israel, Norja, Sveitsi ja Turkki). Nykyisin Eurostars-ohjelmaan osallistuu 30 valtiota: Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Islanti, Israel, Italia, Itävalta, Kreikka, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Norja, Portugali, Puola, Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa, Slovakia, Slovenia, Suomi, Sveitsi, Tanska, Tšekki, Turkki, Unkari, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta. |
| --- | --- |

2.2

Näistä lähtökohdista syntyi ehdotus erityiseksi Eurostars-yhteisohjelmaksi. Ohjelma perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 169 artiklaan, ja se on kohdistettu ja suunniteltu täydentämään seitsemännen puiteohjelman ”Pk-yrityksiä hyödyttävä tutkimus” -aloitetta. Eurostars-ohjelmaa hallinnoi EUREKA, ja se käynnistettiin yhdessä 22 jäsenvaltion ja viiden muun EUREKA-maan kanssa (Islanti, Israel, Norja, Sveitsi ja Turkki). Nykyisin Eurostars-ohjelmaan osallistuu 30 valtiota: Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Islanti, Israel, Italia, Itävalta, Kreikka, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Norja, Portugali, Puola, Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa, Slovakia, Slovenia, Suomi, Sveitsi, Tanska, Tšekki, Turkki, Unkari, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta.

| 2.3 | Seitsemänteen puiteohjelmaan sisällytettiin monia kuudennen puiteohjelman (13) arvioinnin yhteydessä ehdotettuja toimenpiteitä, jotta politiikkoja voitaisiin lähentää pk-yritysten eduksi. Seitsemäs puiteohjelma sisältää pk-yrityksiä koskevan strategian, johon kuuluu sekä laadullisia että määrällisiä toimenpiteitä toiminnan kannustamiseksi niin kansallisella kuin alueellisellakin tasolla. Sen tavoitteena on luoda osaamiskeskittymiä ja yritysverkostoja, parantaa tietotekniikkaa käyttävien pienten yritysten yleiseurooppalaista yhteistyötä, levittää yhteistyösopimuksia koskevia parhaita käytänteitä ja tukea pienten yritysten yhteistyötä. (14) |
| --- | --- |

2.3

Seitsemänteen puiteohjelmaan sisällytettiin monia kuudennen puiteohjelman (13) arvioinnin yhteydessä ehdotettuja toimenpiteitä, jotta politiikkoja voitaisiin lähentää pk-yritysten eduksi. Seitsemäs puiteohjelma sisältää pk-yrityksiä koskevan strategian, johon kuuluu sekä laadullisia että määrällisiä toimenpiteitä toiminnan kannustamiseksi niin kansallisella kuin alueellisellakin tasolla. Sen tavoitteena on luoda osaamiskeskittymiä ja yritysverkostoja, parantaa tietotekniikkaa käyttävien pienten yritysten yleiseurooppalaista yhteistyötä, levittää yhteistyösopimuksia koskevia parhaita käytänteitä ja tukea pienten yritysten yhteistyötä. (14)

| 2.4 | Euroopan unionissa rekisteröidyt 23 miljoonaa pk-yritystä muodostavat 99 prosenttia kaikista Euroopan liikeyrityksistä ja kaksi kolmasosaa Euroopan liikevaihdosta. Lisäksi ne tukevat kestävän kehityksen avaintekijöitä. (15) Yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi niiden toimintaa on kuitenkin järkeistettävä ja ne on järjestettävä uudelleen siten, että ne muodostavat yhtenäisen kokonaisuuden, joka on riittävä siihen, että ne voivat hyödyntää erityisten riskipääomarahastojen, tiedepuistojen, yrityshautomoiden ja alueellisten innovaatiopolitiikkojen kehitystä. (16) |
| --- | --- |

2.4

Euroopan unionissa rekisteröidyt 23 miljoonaa pk-yritystä muodostavat 99 prosenttia kaikista Euroopan liikeyrityksistä ja kaksi kolmasosaa Euroopan liikevaihdosta. Lisäksi ne tukevat kestävän kehityksen avaintekijöitä. (15) Yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi niiden toimintaa on kuitenkin järkeistettävä ja ne on järjestettävä uudelleen siten, että ne muodostavat yhtenäisen kokonaisuuden, joka on riittävä siihen, että ne voivat hyödyntää erityisten riskipääomarahastojen, tiedepuistojen, yrityshautomoiden ja alueellisten innovaatiopolitiikkojen kehitystä. (16)

| 2.5 | Lisäksi Flash Eurobarometer -kysely korostaa, että heikosti yrittäjähenkisten Euroopan kansalaisten riskinottohaluttomuus voi hankaloittaa pk-yritysten kasvua. (17) Tästä syystä on erityisen tärkeää ryhtyä toimenpiteisiin yrittäjien ammatillisen imagon parantamiseksi ja yleisön tietoisuuden lisäämiseksi yrittäjien avainroolista innovaatioiden, taloudellisen kehityksen ja yleisen hyvinvoinnin kannalta. Lissabonin sopimuksen tavoitteet voidaan saavuttaa ainoastaan sellaisen vastuullisen, energisen ja kekseliään yrittäjyyden avulla, joka saa kehittyä vapaasti. (18) |
| --- | --- |

2.5

Lisäksi Flash Eurobarometer -kysely korostaa, että heikosti yrittäjähenkisten Euroopan kansalaisten riskinottohaluttomuus voi hankaloittaa pk-yritysten kasvua. (17) Tästä syystä on erityisen tärkeää ryhtyä toimenpiteisiin yrittäjien ammatillisen imagon parantamiseksi ja yleisön tietoisuuden lisäämiseksi yrittäjien avainroolista innovaatioiden, taloudellisen kehityksen ja yleisen hyvinvoinnin kannalta. Lissabonin sopimuksen tavoitteet voidaan saavuttaa ainoastaan sellaisen vastuullisen, energisen ja kekseliään yrittäjyyden avulla, joka saa kehittyä vapaasti. (18)

| 2.6 | Erityiset toimenpiteet, joihin jäsenvaltiot ryhtyvät pk-yritysten tukemiseksi, eivät kuitenkaan aina edistä ja tue kansainvälistä tutkimusyhteistyötä ja teknologian siirtoa. Markkinoilla tapahtuneiden muutosten ja arvoketjujen kansainvälistymisen valossa eurooppalaisten pk-yritysten on nyt mukauduttava voimakkaaseen globaaliin kilpailuun osallistumalla pysyviin innovaatioprosesseihin yhä laajemmassa kansainvälisessä kontekstissa. Eurostars-yhteisohjelman tulisi palkita pk-yritykset ja julkiset ja/tai yksityiset tutkimuslaitokset, jotka pyrkivät erityisesti tukemaan t&k-hankkeita, levittämään niiden tuloksia ja osaltaan edistämään tiedon saatavuutta. Sen tulisi erityisesti palkita hankkeet, joihin liittyy laitoksia ja ryhmiä ja/tai yksittäisiä pk-yrityksiä, jotka eivät tavallisesti osallistu näihin ohjelmiin tai joilla on vaikeuksia osallistua niihin. ETSK pitää erittäin tärkeänä laajentaa Eurostars-yhteisohjelmaan osallistuminen kaikkiin EUREKA:n jäsenmaihin — erityisesti niihin, jotka ovat vasta liittyneet EU:hun ja voivat hyötyä rajanylittävästä lähestymistavasta. |
| --- | --- |

2.6

Erityiset toimenpiteet, joihin jäsenvaltiot ryhtyvät pk-yritysten tukemiseksi, eivät kuitenkaan aina edistä ja tue kansainvälistä tutkimusyhteistyötä ja teknologian siirtoa. Markkinoilla tapahtuneiden muutosten ja arvoketjujen kansainvälistymisen valossa eurooppalaisten pk-yritysten on nyt mukauduttava voimakkaaseen globaaliin kilpailuun osallistumalla pysyviin innovaatioprosesseihin yhä laajemmassa kansainvälisessä kontekstissa. Eurostars-yhteisohjelman tulisi palkita pk-yritykset ja julkiset ja/tai yksityiset tutkimuslaitokset, jotka pyrkivät erityisesti tukemaan t&k-hankkeita, levittämään niiden tuloksia ja osaltaan edistämään tiedon saatavuutta. Sen tulisi erityisesti palkita hankkeet, joihin liittyy laitoksia ja ryhmiä ja/tai yksittäisiä pk-yrityksiä, jotka eivät tavallisesti osallistu näihin ohjelmiin tai joilla on vaikeuksia osallistua niihin. ETSK pitää erittäin tärkeänä laajentaa Eurostars-yhteisohjelmaan osallistuminen kaikkiin EUREKA:n jäsenmaihin — erityisesti niihin, jotka ovat vasta liittyneet EU:hun ja voivat hyötyä rajanylittävästä lähestymistavasta.

| 2.7 | Eurostars-yhteisohjelman kohteena ovat tutkimus- ja kehitystyötä tekevät pk-yritykset ja erityisesti markkinasuuntautuneet t&k-hankkeet sekä usean osapuolen yhteiset kansainväliset hankkeet (vähintään kaksi itsenäistä osallistujaa eri osallistujavaltioista). Ohjelman tärkeä ominaisuus on alhaalta ylöspäin rakentuva lähestymistapa, joka mahdollistaa t&k-työtä tekevien pk-yritysten suuremman osallistumisen ja yritysten strategisten innovointien toteuttamisen. Näissä olosuhteissa pk-yritykset ovat hallitsevassa asemassa ja ne pystyvät vaikuttamaan meneillään olevien tutkimusten tuloksiin kaupallisten mahdollisuuksien mukaisesti. |
| --- | --- |

2.7

Eurostars-yhteisohjelman kohteena ovat tutkimus- ja kehitystyötä tekevät pk-yritykset ja erityisesti markkinasuuntautuneet t&k-hankkeet sekä usean osapuolen yhteiset kansainväliset hankkeet (vähintään kaksi itsenäistä osallistujaa eri osallistujavaltioista). Ohjelman tärkeä ominaisuus on alhaalta ylöspäin rakentuva lähestymistapa, joka mahdollistaa t&k-työtä tekevien pk-yritysten suuremman osallistumisen ja yritysten strategisten innovointien toteuttamisen. Näissä olosuhteissa pk-yritykset ovat hallitsevassa asemassa ja ne pystyvät vaikuttamaan meneillään olevien tutkimusten tuloksiin kaupallisten mahdollisuuksien mukaisesti.

3.   Eurostars-yhteisohjelman tavoitteet

| 3.1 | Yhteisön perustamissopimuksen 169 artiklan mukainen osallistuminen tutkimus- ja kehitysohjelmiin viittaa siihen, että osallistuvat EU:n jäsenvaltiot yhdistävät kansalliset tutkimusohjelmansa sitoutumalla yhteiseen tutkimusohjelmaan. Komissio on tunnistanut neljä potentiaalista aloitetta 169 artiklan muodostaman oikeusperustan pohjalta. Yksi näistä on Eurostars, yhteinen tutkimusohjelma pk-yrityksille ja näiden kumppaneille. |
| --- | --- |

3.1

Yhteisön perustamissopimuksen 169 artiklan mukainen osallistuminen tutkimus- ja kehitysohjelmiin viittaa siihen, että osallistuvat EU:n jäsenvaltiot yhdistävät kansalliset tutkimusohjelmansa sitoutumalla yhteiseen tutkimusohjelmaan. Komissio on tunnistanut neljä potentiaalista aloitetta 169 artiklan muodostaman oikeusperustan pohjalta. Yksi näistä on Eurostars, yhteinen tutkimusohjelma pk-yrityksille ja näiden kumppaneille.

| 3.2 | Eurostars-ohjelma koostuu yhden tai useamman ohjelmaan osallistuvassa jäsenvaltiossa perustetun ja t&k-toimintaa aktiivisesti harjoittavan pk-yrityksen ehdottamista hankkeista. Hankkeita voidaan toteuttaa millä tahansa tieteen tai teknologian alalla (mutta niillä on oltava siviilitarkoitus). Hankkeiden on perustuttava yhteistyöhön, ja yhteistyötä edellytetään vähintään kahden sellaisen Eurostars-ohjelmaan osallistuvan valtion välillä, jotka toimivat tutkimuksen, teknologian kehityksen, demonstroinnin, koulutuksen ja merkityksellisten tietojen levityksen alalla. Pk-yritysten luonteen mukaisesti hankkeen elinkaari on lyhyt. Hankkeen enimmäiskesto on kolme vuotta, ja kahden vuoden sisällä hankkeen päättymisestä tutkimuksen kohteena olleen tuotteen on oltava valmis tuotavaksi markkinoille. |
| --- | --- |

3.2

Eurostars-ohjelma koostuu yhden tai useamman ohjelmaan osallistuvassa jäsenvaltiossa perustetun ja t&k-toimintaa aktiivisesti harjoittavan pk-yrityksen ehdottamista hankkeista. Hankkeita voidaan toteuttaa millä tahansa tieteen tai teknologian alalla (mutta niillä on oltava siviilitarkoitus). Hankkeiden on perustuttava yhteistyöhön, ja yhteistyötä edellytetään vähintään kahden sellaisen Eurostars-ohjelmaan osallistuvan valtion välillä, jotka toimivat tutkimuksen, teknologian kehityksen, demonstroinnin, koulutuksen ja merkityksellisten tietojen levityksen alalla. Pk-yritysten luonteen mukaisesti hankkeen elinkaari on lyhyt. Hankkeen enimmäiskesto on kolme vuotta, ja kahden vuoden sisällä hankkeen päättymisestä tutkimuksen kohteena olleen tuotteen on oltava valmis tuotavaksi markkinoille.

| 3.3 | Eurostars-yhteisohjelmalla voi olla merkittävä vipuvaikutus yhteisön rahoitukseen: jäsenvaltiot ja viisi muuta EUREKA-maata (Islanti, Israel, Norja, Sveitsi ja Turkki) rahoittavat ohjelmaa 300 miljoonalla eurolla. Tähän tulee lisäksi yhteisön osuus, joka on suuruudeltaan kolmannes jäsenvaltioiden rahoituksesta, jolloin ohjelman julkinen rahoitus on yhteensä 400 miljoonaa euroa. Jos hankkeiden rahoitusosuuden oletetaan olevan noin 50–75 prosenttia, Eurostars voisi koota lisäksi 133–400 miljoonaa euroa yksityistä rahoitusta ohjelman keston ajaksi (vipuvaikutus). Odotettu osallistuminen on laskettu olettaen, että jokaisen Eurostars-hankkeen keskimääräiset kustannukset ovat 1,4 miljoonaa euroa. Kun keskimääräinen rahoitusosuus on 50 prosenttia, julkinen rahoitusosuus on 0,7 miljoonaa euroa hanketta kohden ja ohjelman kokonaisbudjetti on noin 400 miljoonaa euroa, rahoitus voidaan myöntää yhteensä 565 hankkeelle. |
| --- | --- |

3.3

Eurostars-yhteisohjelmalla voi olla merkittävä vipuvaikutus yhteisön rahoitukseen: jäsenvaltiot ja viisi muuta EUREKA-maata (Islanti, Israel, Norja, Sveitsi ja Turkki) rahoittavat ohjelmaa 300 miljoonalla eurolla. Tähän tulee lisäksi yhteisön osuus, joka on suuruudeltaan kolmannes jäsenvaltioiden rahoituksesta, jolloin ohjelman julkinen rahoitus on yhteensä 400 miljoonaa euroa. Jos hankkeiden rahoitusosuuden oletetaan olevan noin 50–75 prosenttia, Eurostars voisi koota lisäksi 133–400 miljoonaa euroa yksityistä rahoitusta ohjelman keston ajaksi (vipuvaikutus). Odotettu osallistuminen on laskettu olettaen, että jokaisen Eurostars-hankkeen keskimääräiset kustannukset ovat 1,4 miljoonaa euroa. Kun keskimääräinen rahoitusosuus on 50 prosenttia, julkinen rahoitusosuus on 0,7 miljoonaa euroa hanketta kohden ja ohjelman kokonaisbudjetti on noin 400 miljoonaa euroa, rahoitus voidaan myöntää yhteensä 565 hankkeelle.

| 3.4 | Näin ollen yhteisön osuus täyttää rahoituksessa olevan aukon t&k-työn aikaisessa vaiheessa, jolloin innovatiivisiin toimiin liittyy suhteellisen suuri riski, ja ne saattavat epäonnistua pelkästään yksityisten sijoittajien houkuttelemisessa. (19) Yhteisön osallistuminen Eurostars-ohjelman julkiseen rahoitukseen rohkaisee yhä useampia t&k-työtä tekeviä pk-yrityksiä hakemaan yksityisiä sijoituksia innovatiivisten tuotteiden tai palvelujen kehittämiseksi. |
| --- | --- |

3.4

Näin ollen yhteisön osuus täyttää rahoituksessa olevan aukon t&k-työn aikaisessa vaiheessa, jolloin innovatiivisiin toimiin liittyy suhteellisen suuri riski, ja ne saattavat epäonnistua pelkästään yksityisten sijoittajien houkuttelemisessa. (19) Yhteisön osallistuminen Eurostars-ohjelman julkiseen rahoitukseen rohkaisee yhä useampia t&k-työtä tekeviä pk-yrityksiä hakemaan yksityisiä sijoituksia innovatiivisten tuotteiden tai palvelujen kehittämiseksi.

| 3.5 | Rahoitukseen liittyen on pohdittava mahdollisuutta luoda verohelpotuksia pk-yritysten jäsenvaltioissa tekemille investoinneille. Tämä houkuttelisi sijoittajia pahimmassakin tapauksessa, sillä ne hyötyisivät vähintään kyseisistä veroeduista. Pk-yrityksille syntyvä etu on vaihtoehtoinen rahoitusmuoto. |
| --- | --- |

3.5

Rahoitukseen liittyen on pohdittava mahdollisuutta luoda verohelpotuksia pk-yritysten jäsenvaltioissa tekemille investoinneille. Tämä houkuttelisi sijoittajia pahimmassakin tapauksessa, sillä ne hyötyisivät vähintään kyseisistä veroeduista. Pk-yrityksille syntyvä etu on vaihtoehtoinen rahoitusmuoto.

| 3.6 | On kuitenkin olemassa huoli siitä, että useat pk-yritykset saattavat olla estyneitä osallistumaan kilpailukykyisiä innovaatioita koskevaan EU:n aloitteeseen. Eurostars-ohjelman tukikelpoisuuskriteerin mukaan hanketta ehdottavien tutkimustyötä tekevien pk-yrityksien on käytettävä vähintään 10 prosenttia liikevaihdostaan tai kokopäiväisestä henkilöstöstään tutkimustyöhön. Vaikka vaatimus kohdistettaisiin pelkästään hanketta johtavaan kumppaniin, se saattaa estää monia pieniä yrityksiä ehdottamasta innovatiivisia hankkeita. Tämän seurauksena ohjelma saattaa houkutella ainoastaan jo vakaita huipputeknologian alalla toimivia yrityksiä, jotka voisivat hyödyntää muita sopivampia rahoituskeinoja. |
| --- | --- |

3.6

On kuitenkin olemassa huoli siitä, että useat pk-yritykset saattavat olla estyneitä osallistumaan kilpailukykyisiä innovaatioita koskevaan EU:n aloitteeseen. Eurostars-ohjelman tukikelpoisuuskriteerin mukaan hanketta ehdottavien tutkimustyötä tekevien pk-yrityksien on käytettävä vähintään 10 prosenttia liikevaihdostaan tai kokopäiväisestä henkilöstöstään tutkimustyöhön. Vaikka vaatimus kohdistettaisiin pelkästään hanketta johtavaan kumppaniin, se saattaa estää monia pieniä yrityksiä ehdottamasta innovatiivisia hankkeita. Tämän seurauksena ohjelma saattaa houkutella ainoastaan jo vakaita huipputeknologian alalla toimivia yrityksiä, jotka voisivat hyödyntää muita sopivampia rahoituskeinoja.

| 3.7 | Lisäksi joissakin EU:n jäsenvaltioissa t&k-työn kustannukset on hyvin usein sisällytetty muihin toimintakustannuksiin, eikä niitä sen vuoksi voi määrittää erikseen. (20) Näin ollen OECD:n määritelmän mukaiset t&k-työtä koskevat indikaattorit eivät täysin sovellu pienten innovatiivisten yritysten arviointiin, koska ne eivät kata ei-kodifioiduksi tiedoksi kuvailtuja toimia, joita on vaikea mitata. (21) |
| --- | --- |

3.7

Lisäksi joissakin EU:n jäsenvaltioissa t&k-työn kustannukset on hyvin usein sisällytetty muihin toimintakustannuksiin, eikä niitä sen vuoksi voi määrittää erikseen. (20) Näin ollen OECD:n määritelmän mukaiset t&k-työtä koskevat indikaattorit eivät täysin sovellu pienten innovatiivisten yritysten arviointiin, koska ne eivät kata ei-kodifioiduksi tiedoksi kuvailtuja toimia, joita on vaikea mitata. (21)

| 3.8 | OECD luokittelee korkean teknologian sektoriksi alat, joilla t&k-työn osuus on vähintään neljä prosenttia liikevaihdosta. Tämä sektori muodostaa jopa hyvin kehittyneissä talouksissa noin kolme prosenttia BKT:stä, mikä tarkoittaa, että 97 prosenttia kaikista taloudellisista toimista ja suurin osa innovaatioprosesseista tapahtui sektoreilla, jotka OECD määrittelee keskikorkean teknologian aloiksi tai matalan teknologian aloiksi. (22) Luvut viittaavat siihen, että suuri määrä innovatiivisia yrityksiä suljettaisiin pois, mikäli rahoitusohjelman tukikelpoisuuskriteerin t&k-työtä koskeva raja asetetaan 10 prosenttiin. Näin ei puolestaan saada aikaan positiivista suhtautumista innovaatioihin eurooppalaisen aloitteen ytimessä. |
| --- | --- |

3.8

OECD luokittelee korkean teknologian sektoriksi alat, joilla t&k-työn osuus on vähintään neljä prosenttia liikevaihdosta. Tämä sektori muodostaa jopa hyvin kehittyneissä talouksissa noin kolme prosenttia BKT:stä, mikä tarkoittaa, että 97 prosenttia kaikista taloudellisista toimista ja suurin osa innovaatioprosesseista tapahtui sektoreilla, jotka OECD määrittelee keskikorkean teknologian aloiksi tai matalan teknologian aloiksi. (22) Luvut viittaavat siihen, että suuri määrä innovatiivisia yrityksiä suljettaisiin pois, mikäli rahoitusohjelman tukikelpoisuuskriteerin t&k-työtä koskeva raja asetetaan 10 prosenttiin. Näin ei puolestaan saada aikaan positiivista suhtautumista innovaatioihin eurooppalaisen aloitteen ytimessä.

| 3.9 | Näin ollen ETSK on sitä mieltä, että hankkeet pitäisi valita niiden laadukkuuden ja ohjelman tavoitteiden noudattamisen perusteella ja että t&k-työtä koskevasta 10 prosentin rajasta tulisi luopua. |
| --- | --- |

3.9

Näin ollen ETSK on sitä mieltä, että hankkeet pitäisi valita niiden laadukkuuden ja ohjelman tavoitteiden noudattamisen perusteella ja että t&k-työtä koskevasta 10 prosentin rajasta tulisi luopua.

| 3.10 | Toinen Eurostars-ohjelman edellytys on se, että osallistuvan t&k-työtä tekevän pk-yrityksen pitäisi pystyä toteuttamaan suurin osa t&k-toimista. Yhteistyötä muiden kumppaneiden — kuten muiden pk-yritysten, paikallisten klustereiden, ohjelman tavoitteet jakavien suurten yritysten, tutkimuslaitosten tai yliopistojen — kanssa ei saisi sulkea pois. Lisäksi osaamiskeskittymä-ajatukseen tulisi myös sisältyä t&k-pohjaisten pk-yritysten sijoittaminen yliopistojen ja korkea-asteen oppilaitosten kampuksille, jotta näiden tahojen keskinäistä vuorovaikutusta voidaan lisästä molempia osapuolia hyödyttävällä tavalla. |
| --- | --- |

3.10

Toinen Eurostars-ohjelman edellytys on se, että osallistuvan t&k-työtä tekevän pk-yrityksen pitäisi pystyä toteuttamaan suurin osa t&k-toimista. Yhteistyötä muiden kumppaneiden — kuten muiden pk-yritysten, paikallisten klustereiden, ohjelman tavoitteet jakavien suurten yritysten, tutkimuslaitosten tai yliopistojen — kanssa ei saisi sulkea pois. Lisäksi osaamiskeskittymä-ajatukseen tulisi myös sisältyä t&k-pohjaisten pk-yritysten sijoittaminen yliopistojen ja korkea-asteen oppilaitosten kampuksille, jotta näiden tahojen keskinäistä vuorovaikutusta voidaan lisästä molempia osapuolia hyödyttävällä tavalla.

| 3.11 | Kun ajatellaan Eurostars-ohjelmaan osallistuvien innovatiivisten pk-yritysten rahoitusosuutta, on tärkeää selventää, että juuri t&k-työtä tekevien pk-yritysten on kollektiivisesti vastattava vähintään 50 prosentista hankkeen t&k-toimien kustannuksista. Tämä kriteeri saattaa kuitenkin sulkea pois monia markkinasuuntautuneita pk-yrityksiä. Näin ollen olisi harkittava tämän rajan laskemista 25 prosenttiin Eurostars-ohjelman väliarvioinnin yhteydessä. (23) |
| --- | --- |

3.11

Kun ajatellaan Eurostars-ohjelmaan osallistuvien innovatiivisten pk-yritysten rahoitusosuutta, on tärkeää selventää, että juuri t&k-työtä tekevien pk-yritysten on kollektiivisesti vastattava vähintään 50 prosentista hankkeen t&k-toimien kustannuksista. Tämä kriteeri saattaa kuitenkin sulkea pois monia markkinasuuntautuneita pk-yrityksiä. Näin ollen olisi harkittava tämän rajan laskemista 25 prosenttiin Eurostars-ohjelman väliarvioinnin yhteydessä. (23)

| 3.12 | Suhdetta kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman kattamiin muihin rahoitusvälineisiin on edelleen selvennettävä. Rahoitusohjelma on muutettava joustavammaksi ja räätälöitävä paremmin pk-yritysten tarpeisiin ottaen samalla huomioon takuurahastoon liittyvät positiiviset kokemukset tutkimus- ja kehitystoimen osalta, jotta yritykset voisivat hyödyntää pidemmän tähtäimen liiketoiminnan näkökulmaa. |
| --- | --- |

3.12

Suhdetta kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman kattamiin muihin rahoitusvälineisiin on edelleen selvennettävä. Rahoitusohjelma on muutettava joustavammaksi ja räätälöitävä paremmin pk-yritysten tarpeisiin ottaen samalla huomioon takuurahastoon liittyvät positiiviset kokemukset tutkimus- ja kehitystoimen osalta, jotta yritykset voisivat hyödyntää pidemmän tähtäimen liiketoiminnan näkökulmaa.

| 3.13 | Paremmat sääntelypuitteet sekä pk-yritysjärjestöjen ja laajempien sidosryhmien järjestelmällinen kuuleminen auttavat vähentämään toimintakustannuksia ja riskejä, kasvattamaan tuottoja, lisäämään riskipääomavirtoja ja tehostamaan riskipääomamarkkinoiden toimintaa. Tästä on hyötyä etenkin innovatiivisille pk-yrityksille. Rahoitus täydentää julkista tukea prosessin hyvin aikaisissa vaiheissa (siemenvaihe), joissa pyritään muuttamaan tutkimustulokset kaupalliseksi tuotteeksi. |
| --- | --- |

3.13

Paremmat sääntelypuitteet sekä pk-yritysjärjestöjen ja laajempien sidosryhmien järjestelmällinen kuuleminen auttavat vähentämään toimintakustannuksia ja riskejä, kasvattamaan tuottoja, lisäämään riskipääomavirtoja ja tehostamaan riskipääomamarkkinoiden toimintaa. Tästä on hyötyä etenkin innovatiivisille pk-yrityksille. Rahoitus täydentää julkista tukea prosessin hyvin aikaisissa vaiheissa (siemenvaihe), joissa pyritään muuttamaan tutkimustulokset kaupalliseksi tuotteeksi.

| 3.14 | Komissio on sitoutunut edistämään toimia pääomasijoitusrahastojen rajat ylittävien sijoitusten lisäämiseksi. (24) Euroopan riskipääomamarkkinat ovat pirstoutuneet, ja ne käsittävät tällä hetkellä 27 erilaista toimintaympäristöä. Tällä on haitallinen vaikutus sekä varojen keräämiseen että sijoittamiseen. |
| --- | --- |

3.14

Komissio on sitoutunut edistämään toimia pääomasijoitusrahastojen rajat ylittävien sijoitusten lisäämiseksi. (24) Euroopan riskipääomamarkkinat ovat pirstoutuneet, ja ne käsittävät tällä hetkellä 27 erilaista toimintaympäristöä. Tällä on haitallinen vaikutus sekä varojen keräämiseen että sijoittamiseen.

| 3.15 | Tästä syystä tarvitaan parempaa ympäristöä riskipääomasijoituksille ja jäsenvaltioiden luomia kannustimia, jotta yksityiset sijoittajat saadaan osallistumaan kansainväliseen tutkimusyhteistyöhön (25) ja jotta voidaan edistää pk-yritysten yritystukipalveluja, joiden tavoitteena on käynnistysvaiheesta menestyksekkäästi selviytyneiden yritysten tukeminen. |
| --- | --- |

3.15

Tästä syystä tarvitaan parempaa ympäristöä riskipääomasijoituksille ja jäsenvaltioiden luomia kannustimia, jotta yksityiset sijoittajat saadaan osallistumaan kansainväliseen tutkimusyhteistyöhön (25) ja jotta voidaan edistää pk-yritysten yritystukipalveluja, joiden tavoitteena on käynnistysvaiheesta menestyksekkäästi selviytyneiden yritysten tukeminen.

4.   Eurostars-yhteisohjelman koordinoinnin parantaminen

| 4.1 | Eurostars-ohjelman tavoitteena on auttaa pk-yrityksiä missä tahansa teknologisissa tai teollisissa, oikeudellisissa tai organisointiin liittyvissä puitteissa, joita tarvitaan jäsenvaltioiden laaja-alaisen eurooppalaisen yhteistyön aikaansaamiseksi soveltavan tutkimuksen ja innovaatioiden alalla. Se parantaa t&k-työtä tekevien pk-yritysten valmiuksia tuoda markkinoille uusia ja kilpailukykyisiä tuotteita, prosesseja ja palveluja. |
| --- | --- |

4.1

Eurostars-ohjelman tavoitteena on auttaa pk-yrityksiä missä tahansa teknologisissa tai teollisissa, oikeudellisissa tai organisointiin liittyvissä puitteissa, joita tarvitaan jäsenvaltioiden laaja-alaisen eurooppalaisen yhteistyön aikaansaamiseksi soveltavan tutkimuksen ja innovaatioiden alalla. Se parantaa t&k-työtä tekevien pk-yritysten valmiuksia tuoda markkinoille uusia ja kilpailukykyisiä tuotteita, prosesseja ja palveluja.

| 4.2 | Hankkeen kansainvälistymisen avulla voidaan välttää päällekkäiset innovaatioponnistelut. Sen pitäisi olla mahdollisuus omaksua yhteisiä politiikkoja ja soveltaa nopeutettua toimintaa hallinnollisten rasitteiden vähentämiseksi. (26) Eurostars-ohjelman avulla voidaan rohkaista monia pk-yrityksiä hyödyntämään kansainvälistä yhteistyötä edellyttäen, että ne pystyvät ehdottamaan hanketta ja hallinnoimaan sitä suoraan. Osallistuminen yhteisiin hankkeisiin ja huippuosaamisverkot tulisi kuitenkin suunnitella huolellisesti, jotta hankkeisiin osallistuminen olisi tasapainoista. |
| --- | --- |

4.2

Hankkeen kansainvälistymisen avulla voidaan välttää päällekkäiset innovaatioponnistelut. Sen pitäisi olla mahdollisuus omaksua yhteisiä politiikkoja ja soveltaa nopeutettua toimintaa hallinnollisten rasitteiden vähentämiseksi. (26) Eurostars-ohjelman avulla voidaan rohkaista monia pk-yrityksiä hyödyntämään kansainvälistä yhteistyötä edellyttäen, että ne pystyvät ehdottamaan hanketta ja hallinnoimaan sitä suoraan. Osallistuminen yhteisiin hankkeisiin ja huippuosaamisverkot tulisi kuitenkin suunnitella huolellisesti, jotta hankkeisiin osallistuminen olisi tasapainoista.

| 4.3 | T&k-toimien tukemisen lisäksi on harkittava tapoja, joilla hallitukset voivat tukea innovaatioita suoremmin tarjoamalla asianmukaisen infrastruktuurin. Tutkimusta tekevien ”laitosten” yhteisö on hyvin suuri, ja sen jäsenten tehtävänä on tukea erityisesti pk-yritysten innovaatioita. Osa näistä tahoista voi olla yhdistyksiä tai tutkimusyrityksiä. Lisäksi on olemassa tiedepuistoja ja ”tiedekauppoja” (science shops), yrityshautomoita, alueellisia ja paikallisia valtionhallinnon elimiä ja tiedonsiirto-organisaatioita, jotka antavat tärkeää tukea nuorille huipputeknologian alalla toimiville pk-yrityksille ja jopa perinteisemmille pk-yrityksille, jotka harkitsevat siirtymistä innovaatioihin perustuviin strategioihin. Slovenian ja Ranskan pitäisi EU:n puheenjohtajavaltiona toimiessaan seurata sitä, miten Eurostars-ohjelman koordinaatio voitaisiin järjestää EU:n tasolla ja kansallisella tasolla, ohjata se optimaaliselle tasolle ja välttää toimien päällekkäisyys ja sekaannusten riski nykyisten pk-yritysjärjestöjen keskuudessa. |
| --- | --- |

4.3

T&k-toimien tukemisen lisäksi on harkittava tapoja, joilla hallitukset voivat tukea innovaatioita suoremmin tarjoamalla asianmukaisen infrastruktuurin. Tutkimusta tekevien ”laitosten” yhteisö on hyvin suuri, ja sen jäsenten tehtävänä on tukea erityisesti pk-yritysten innovaatioita. Osa näistä tahoista voi olla yhdistyksiä tai tutkimusyrityksiä. Lisäksi on olemassa tiedepuistoja ja ”tiedekauppoja” (science shops), yrityshautomoita, alueellisia ja paikallisia valtionhallinnon elimiä ja tiedonsiirto-organisaatioita, jotka antavat tärkeää tukea nuorille huipputeknologian alalla toimiville pk-yrityksille ja jopa perinteisemmille pk-yrityksille, jotka harkitsevat siirtymistä innovaatioihin perustuviin strategioihin. Slovenian ja Ranskan pitäisi EU:n puheenjohtajavaltiona toimiessaan seurata sitä, miten Eurostars-ohjelman koordinaatio voitaisiin järjestää EU:n tasolla ja kansallisella tasolla, ohjata se optimaaliselle tasolle ja välttää toimien päällekkäisyys ja sekaannusten riski nykyisten pk-yritysjärjestöjen keskuudessa.

| 4.4 | ETSK on myös useaan otteeseen suositellut, että suurempi osa EU:n rakennerahastojen varoista käytettäisiin yhteisten tieteellisten infrastruktuurien kehittämiseen ja räätälöitäisiin erityisesti pk-yritysten tarpeisiin. Euroopan investointipankin rahoituksen käyttäminen tähän tarkoituksen voisi myös olla erittäin hyödyllistä. (27) |
| --- | --- |

4.4

ETSK on myös useaan otteeseen suositellut, että suurempi osa EU:n rakennerahastojen varoista käytettäisiin yhteisten tieteellisten infrastruktuurien kehittämiseen ja räätälöitäisiin erityisesti pk-yritysten tarpeisiin. Euroopan investointipankin rahoituksen käyttäminen tähän tarkoituksen voisi myös olla erittäin hyödyllistä. (27)

Bryssel 29. toukokuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  http://www.eurostars-eureka.eu.

1

(2)  Hartmut Hirsch-Kreinsen, ”'Low-Tech' Innovations, Industry and Innovation”, helmikuu 2008.

2

'Low-Tech' Innovations, Industry and Innovation

(3)  Pilottihanke: http://www.pilot-project.org.

3

(4)  Euroopan parlamentin teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietintö A6-0064/2008 (tarkistukset ehdotukseen), 2008.

4

(5)  http://ec.europa.eu/research/sme-techweb/index_en.cfm?pg=results.

5

(6)  ”Models to reduce the disproportionate regulatory burden on SMEs”, Euroopan komissio, toukokuu 2007, yritystoiminnan ja teollisuuden pääosasto.

6

Models to reduce the disproportionate regulatory burden on SMEs

(7)  ”The Cost Factor in Patent Systems”, Université Libre de Bruxelles, Working Paper WP-CEB 06-002, Bryssel 2006, katso alkaen s. 17.

7

The Cost Factor in Patent Systems

(8)  Patenttijärjestelmän kehittäminen Euroopassa: KOM(2007) 165 lopullinen.

8

(9)  ”Pienyrityksiä koskeva eurooppalainen peruskirja”, Santa Maria de Feirassa 19. ja 20. kesäkuuta 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmien liite III.

9

(10)  ”Pienet ja keskisuuret yritykset avainasemassa kasvun ja työllisyyden edistämisessä — nykyaikaisen pk-yrityspolitiikan puolivälitarkastelu”, KOM(2007) 592 lopullinen, 04.10.2007.

10

(11)  Luc Hendrickx, ”UEAPME expectations on the proposal for a European Small Business Act”, 14.12.2007.

11

UEAPME expectations on the proposal for a European Small Business Act

(12)  http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/sba_en.htm.

12

(13)  ETSK:n EUVL C 234, 22.9.2005, s. 14 antama lausunto, ”UEAPME Position Paper on a Successor to the 6th Framework Programme for R&D”, 01/2005.

13

UEAPME Position Paper on a Successor to the 6th Framework Programme for R&D

(14)  Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle — ”Pienet ja keskisuuret yritykset avainasemassa kasvun ja työllisyyden edistämisessä — nykyaikaisen pk-yrityspolitiikan puolivälitarkastelu”, KOM(2007) 592 lopullinen, 4.10.2007.

14

(15)  Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — ”Yhteisön Lissabon-ohjelman täytäntöönpano: Pk-yritysten kasvun rahoittaminen — enemmän eurooppalaista lisäarvoa”, KOM(2006) 349 lopullinen, 29.6.2006.

15

(16)  Komission tiedonanto — ”Tiede ja teknologia Euroopan tulevaisuuden avaintekijöinä — suuntaviivoja unionin tutkimusrahoituspolitiikalle”, KOM(2004) 353 lopullinen, 16.6.2004.

16

(17)  ”Observatory of European SMEs”, Flash Eurobarometer -kysely numero 196, toukokuu 2007.

17

Observatory of European SMEs

(18)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Panostaminen osaamiseen ja innovointiin”, EUVL C 256, 27.10.2007, s. 8.

18

(19)  ”Annual Survey of Pan-European Private Equity & Venture Capital Activity” -tutkimus vuodelta 2004.

19

Annual Survey of Pan-European Private Equity & Venture Capital Activity

(20)  ”The 2007 EU R&D Investment Scoreboard”, s. 20, Euroopan komission yhteinen tutkimuskeskus (JRC) ja tutkimuksen pääosasto (DG RTD).

20

The 2007 EU R&D Investment Scoreboard

(21)  H. Hirsch-Kreinsen, ”'Low-Technology': A forgotten sector in innovation policy, Faculty for Economics and Social Sciences”, University of Dortmund, 15.3.2006; EU-maiden pienten ja keskisuurten yritysten järjestö UAPME, ”Towards an Innovation Policy for Crafts, Trades and SMEs”, 27.10.04.

21

”'Low-Technology': A forgotten sector in innovation policy, Faculty for Economics and Social Sciences”

Towards an Innovation Policy for Crafts, Trades and SMEs

(22)  ”Towards an Innovation Policy for Crafts, Trades and SMEs”, EU-maiden pienten ja keskisuurten yritysten järjestö UEAPME, 27.10.2004.

22

Towards an Innovation Policy for Crafts, Trades and SMEs

(23)  Euroopan parlamentin mietintö Euroopan väestönkehityksestä, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta, A6-0064/2008.

23

(24)  Komissio ehdottaa toimia pääomasijoitusrahastojen rajat ylittävien sijoitusten lisäämiseksi. IP/08/15, 7.1.2008.

24

(25)  ”Pk-yritysten kasvun rahoittaminen — enemmän eurooppalaista lisäarvoa”, KOM(2006) 349 lopullinen, 29.6.2006.

25

(26)  Euroopan komission ehdotukset hallinnollisten rasitteiden vähentämiseksi vuonna 2008, MEMO/08/152, 10.3.2008.

26

(27)  ETSK:n lausunnot (EUVL C 65, 17.3.2006) ja EUVL C 256, 27.10.2007, s. 17.

27

---

| 30.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 224/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 224/23

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Selviytyminen epäonnistumisesta — uusi mahdollisuus yrittäjälle — Kasvua ja työllisyyttä edistävän Lissabonin kumppanuuden toteuttaminen

KOM(2007) 584 lopullinen

(2008/C 224/05)

Komissio päätti 5. lokakuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitealta lausunnon aiheesta

Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Selviytyminen epäonnistumisesta — uusi mahdollisuus yrittäjälle — Kasvua ja työllisyyttä edistävän Lissabonin kumppanuuden toteuttaminen

Asian valmistelusta vastannut ”yhteismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 6. toukokuuta 2008. Esittelijä oli Peter Morgan.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28.–29. toukokuuta 2008 pitämässään 445. täysistunnossa (toukokuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 70 ääntä puolesta 3:n pidättäytyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Komissio on käsitellyt vuodesta 2001 alkaen liiketoiminnan epäonnistumisen kielteisiä vaikutuksia. Komissio on erityisesti korostanut tarvetta parantaa konkurssimenettelyitä. Koska komission toimivaltuudet tällä alalla ovat rajalliset, se on keskittynyt keräämään tietoa liiketoiminnan epäonnistumisen oikeudellisista ja sosiaalisista seurauksista, laatimaan ja levittämään hyviä käytänteitä ja kehittämään varhaisvaroituksen välineitä epäonnistumisesta aiheutuvan leimautumisen vähentämiseksi. |
| --- | --- |

1.1

Komissio on käsitellyt vuodesta 2001 alkaen liiketoiminnan epäonnistumisen kielteisiä vaikutuksia. Komissio on erityisesti korostanut tarvetta parantaa konkurssimenettelyitä. Koska komission toimivaltuudet tällä alalla ovat rajalliset, se on keskittynyt keräämään tietoa liiketoiminnan epäonnistumisen oikeudellisista ja sosiaalisista seurauksista, laatimaan ja levittämään hyviä käytänteitä ja kehittämään varhaisvaroituksen välineitä epäonnistumisesta aiheutuvan leimautumisen vähentämiseksi.

| 1.2 | ETSK tukee komission korostamaa tarvetta päästä eroon liiketoiminnan epäonnistumisen aiheuttamasta leimautumisesta. Hyvät kansalliset yrittäjyyden perusedellytykset ovat EU:n yrittäjyyspotentiaalin täysimääräisen hyödyntämisen ja dynaamisten yritysten luomisen kannalta ratkaisevan tärkeät. Yhteiskunnan olisi arvostettava menestyvää yrittäjyyttä ja samanaikaisesti olisi annettava uusi mahdollisuus vaikeuksissa oleville tai epäonnistuneille yrittäjille. |
| --- | --- |

1.2

ETSK tukee komission korostamaa tarvetta päästä eroon liiketoiminnan epäonnistumisen aiheuttamasta leimautumisesta. Hyvät kansalliset yrittäjyyden perusedellytykset ovat EU:n yrittäjyyspotentiaalin täysimääräisen hyödyntämisen ja dynaamisten yritysten luomisen kannalta ratkaisevan tärkeät. Yhteiskunnan olisi arvostettava menestyvää yrittäjyyttä ja samanaikaisesti olisi annettava uusi mahdollisuus vaikeuksissa oleville tai epäonnistuneille yrittäjille.

| 1.3 | Komissio on oikeassa todetessaan, että paitsi yrityksen perustaminen ja sen menestyminen myös sen epäonnistuminen on olennainen osa markkinataloutta. Se korostaa aiheellisesti, että koska yrittäjyyden yhteiskunnallinen arvostaminen ja ymmärtäminen on vähäistä, ei myöskään ymmärretä vielä riittävästi, että yritystoiminnassa ongelmat tai peräti epäonnistuminen ovat osa tavanomaista taloudellista kehitystä ja tarjoavat mahdollisuuden uuteen alkuun. EU:ssa onkin syytä muuttaa ajattelutapaa. Mitä voimakkaammin aikaisemmin konkurssin tehnyt yrittäjä leimataan epäonnistumisen vuoksi, sitä riskialttiimpi uusi yritys saattaa olla, ja tämä riski koskee kaikkia yrityksen sidosryhmiä. |
| --- | --- |

1.3

Komissio on oikeassa todetessaan, että paitsi yrityksen perustaminen ja sen menestyminen myös sen epäonnistuminen on olennainen osa markkinataloutta. Se korostaa aiheellisesti, että koska yrittäjyyden yhteiskunnallinen arvostaminen ja ymmärtäminen on vähäistä, ei myöskään ymmärretä vielä riittävästi, että yritystoiminnassa ongelmat tai peräti epäonnistuminen ovat osa tavanomaista taloudellista kehitystä ja tarjoavat mahdollisuuden uuteen alkuun. EU:ssa onkin syytä muuttaa ajattelutapaa. Mitä voimakkaammin aikaisemmin konkurssin tehnyt yrittäjä leimataan epäonnistumisen vuoksi, sitä riskialttiimpi uusi yritys saattaa olla, ja tämä riski koskee kaikkia yrityksen sidosryhmiä.

| 1.4 | Yhdysvaltain lainsäädännössä pyritään tasapainottamaan velallisten, velkojien ja koko yhteiskunnan etu. ETSK:n mielestä jäsenvaltioiden lainsäädännössä tulisi pyrkiä samaan. Maksukyvyttömyys ja velkojen maksamatta jääminen voivat aiheuttaa suunnattomia vaikeuksia velkojille ja johtaa siihen, että puolestaan velkojat menettävät maksukykynsä. Yrityksen vapauttaminen veloista, jotta se saa mahdollisuuden aloittaa toimintansa uudelleen, voi olla erittäin epäoikeudenmukaista velkojia kohtaan. Maksukyvyttömyyslainsäädännössä on saavutettava asianmukainen tasapaino. |
| --- | --- |

1.4

Yhdysvaltain lainsäädännössä pyritään tasapainottamaan velallisten, velkojien ja koko yhteiskunnan etu. ETSK:n mielestä jäsenvaltioiden lainsäädännössä tulisi pyrkiä samaan. Maksukyvyttömyys ja velkojen maksamatta jääminen voivat aiheuttaa suunnattomia vaikeuksia velkojille ja johtaa siihen, että puolestaan velkojat menettävät maksukykynsä. Yrityksen vapauttaminen veloista, jotta se saa mahdollisuuden aloittaa toimintansa uudelleen, voi olla erittäin epäoikeudenmukaista velkojia kohtaan. Maksukyvyttömyyslainsäädännössä on saavutettava asianmukainen tasapaino.

| 1.5 | Koko yhteiskunnan kannalta saattaa olla parasta pitää yritys tai osa siitä toiminnassa. Jos yritys vaikuttaa elinkelpoiselta, toiminnan jatkamisesta hyötyvät kaikki yrityksen sidosryhmät. Jos maksukyvyttömyysmenettelyn selvittäjät onnistuvat pelastamaan maksukyvyttömän yrityksen, yrityksen työntekijöiden työpaikat säilyvät. Jos konkurssin tehnyt yrittäjä taas palaa takaisin liike-elämään, hän luo uusia työpaikkoja. Kaikki nämä työllisyysvaikutukset koituvat selvästi koko yhteiskunnan hyödyksi. |
| --- | --- |

1.5

Koko yhteiskunnan kannalta saattaa olla parasta pitää yritys tai osa siitä toiminnassa. Jos yritys vaikuttaa elinkelpoiselta, toiminnan jatkamisesta hyötyvät kaikki yrityksen sidosryhmät. Jos maksukyvyttömyysmenettelyn selvittäjät onnistuvat pelastamaan maksukyvyttömän yrityksen, yrityksen työntekijöiden työpaikat säilyvät. Jos konkurssin tehnyt yrittäjä taas palaa takaisin liike-elämään, hän luo uusia työpaikkoja. Kaikki nämä työllisyysvaikutukset koituvat selvästi koko yhteiskunnan hyödyksi.

| 1.6 | Yritys voi epäonnistua monin tavoin, vaikka yrittäjällä olisi mitä parhaimmat suunnitelmat. Aloitusvaiheessa ei ehkä ole mahdollista saada yritystä kannattamaan. Alkuvaiheen jälkeen heikko liiketoimintamalli voi johtaa siihen, ettei yrityksellä ole tulevaisuutta. Toisaalta kannattaviltakin vaikuttavat yritykset voivat epäonnistua yrittäjien virheiden vuoksi tai yrittäjistä riippumattomista syistä. Tällaisissa tapauksissa konkurssipesänhoitajien olisi voitava ja tulisi pelastaa yritys ja useimmat työpaikat. |
| --- | --- |

1.6

Yritys voi epäonnistua monin tavoin, vaikka yrittäjällä olisi mitä parhaimmat suunnitelmat. Aloitusvaiheessa ei ehkä ole mahdollista saada yritystä kannattamaan. Alkuvaiheen jälkeen heikko liiketoimintamalli voi johtaa siihen, ettei yrityksellä ole tulevaisuutta. Toisaalta kannattaviltakin vaikuttavat yritykset voivat epäonnistua yrittäjien virheiden vuoksi tai yrittäjistä riippumattomista syistä. Tällaisissa tapauksissa konkurssipesänhoitajien olisi voitava ja tulisi pelastaa yritys ja useimmat työpaikat.

| 1.7 | On tärkeää tehdä ero yrityksen ja sen johdon välillä. Johtajat voivat mennä konkurssiin, vaikka pesänhoitaja pelastaa yrityksen ja sen henkilöstön. Yrityksen epäonnistuessa yrittäjät voivat joutua konkurssiin antamiensa pankkitakuiden vuoksi, vaikkei heidän oma toimintansa olisikaan ollut petollista. Komissio on huolissaan juuri näistä rehellisistä yrittäjistä. Yrittäjät, jotka ovat perustaneet hyvän liikeyrityksen ja sen jälkeen epäonnistuneet kokemattomuuttaan tai huono-onnisuuttaan, ansaitsevat toisen mahdollisuuden, sillä talouselämä tarvitsee heidän taitojaan. Sen sijaan niillä, jotka epäonnistuvat taitamattomuuttaan tai näkemysten puutteen takia, ei luultavasti ole paljonkaan annettavaa talouselämälle, vaikka heillä olisi taloudellisia tukijoita. Kaikki konkurssin tehneet yrittäjät eivät ansaitse toista mahdollisuutta. |
| --- | --- |

1.7

On tärkeää tehdä ero yrityksen ja sen johdon välillä. Johtajat voivat mennä konkurssiin, vaikka pesänhoitaja pelastaa yrityksen ja sen henkilöstön. Yrityksen epäonnistuessa yrittäjät voivat joutua konkurssiin antamiensa pankkitakuiden vuoksi, vaikkei heidän oma toimintansa olisikaan ollut petollista. Komissio on huolissaan juuri näistä rehellisistä yrittäjistä. Yrittäjät, jotka ovat perustaneet hyvän liikeyrityksen ja sen jälkeen epäonnistuneet kokemattomuuttaan tai huono-onnisuuttaan, ansaitsevat toisen mahdollisuuden, sillä talouselämä tarvitsee heidän taitojaan. Sen sijaan niillä, jotka epäonnistuvat taitamattomuuttaan tai näkemysten puutteen takia, ei luultavasti ole paljonkaan annettavaa talouselämälle, vaikka heillä olisi taloudellisia tukijoita. Kaikki konkurssin tehneet yrittäjät eivät ansaitse toista mahdollisuutta.

| 1.8 | Komission aloite on kannustanut käynnistämään EU:n laajuisen uudistuksen. Monet jäsenvaltiot ovat jo omaksuneet vaikutteita Euroopan tasolla kootuista hyvistä käytänteistä ja poliittisista ratkaisuista. Noin kolmannes jäsenvaltioista on kansallisissa uudistusohjelmissaan esittänyt suunnitelmia maksukyvyttömyyslainsäädäntönsä uudistamiseksi. Lähes puolet EU:n jäsenvaltioista ei vielä ole ottanut ensimmäisiä askelia tähän suuntaan. Vaikka komission toimivalta tällä politiikan alalla on rajallinen, ETSK kehottaa sitä käyttämään kaikkia hallussaan olevia keinoja saadakseen jäsenvaltioiden valtiovarainministerit toimimaan. ETSK katsoo, etteivät jäsenvaltiot kaikkiaan ole edistyneet tyydyttävästi tässä asiassa. |
| --- | --- |

1.8

Komission aloite on kannustanut käynnistämään EU:n laajuisen uudistuksen. Monet jäsenvaltiot ovat jo omaksuneet vaikutteita Euroopan tasolla kootuista hyvistä käytänteistä ja poliittisista ratkaisuista. Noin kolmannes jäsenvaltioista on kansallisissa uudistusohjelmissaan esittänyt suunnitelmia maksukyvyttömyyslainsäädäntönsä uudistamiseksi. Lähes puolet EU:n jäsenvaltioista ei vielä ole ottanut ensimmäisiä askelia tähän suuntaan. Vaikka komission toimivalta tällä politiikan alalla on rajallinen, ETSK kehottaa sitä käyttämään kaikkia hallussaan olevia keinoja saadakseen jäsenvaltioiden valtiovarainministerit toimimaan. ETSK katsoo, etteivät jäsenvaltiot kaikkiaan ole edistyneet tyydyttävästi tässä asiassa.

| 1.9 | ETSK tukee täysin kaikkia tiedonannossa esitettyjä näkökohtia maksukyvyttömyyslainsäädännöstä — riippuen tietysti siitä, mikä lopulta annettavien säädösten tarkka sisältö on. Näihin kuuluu rehellisten konkurssien muodollinen tunnistaminen, veloista vapauttaminen varhaisessa vaiheessa sekä oikeudellisten toimintarajoitusten, kieltojen ja estojen vähentäminen nopeutetuin menettelyin. Keskipitkän aikavälin tavoitteena tulisi olla, että tällaiset menettelyt kestäisivät enintään 12 kuukautta. |
| --- | --- |

1.9

ETSK tukee täysin kaikkia tiedonannossa esitettyjä näkökohtia maksukyvyttömyyslainsäädännöstä — riippuen tietysti siitä, mikä lopulta annettavien säädösten tarkka sisältö on. Näihin kuuluu rehellisten konkurssien muodollinen tunnistaminen, veloista vapauttaminen varhaisessa vaiheessa sekä oikeudellisten toimintarajoitusten, kieltojen ja estojen vähentäminen nopeutetuin menettelyin. Keskipitkän aikavälin tavoitteena tulisi olla, että tällaiset menettelyt kestäisivät enintään 12 kuukautta.

| 1.10 | ETSK katsoo, että kaikkien jäsenvaltioiden olisi saatettava maksukyvyttömyyslainsäädäntönsä tarkistaminen päätökseen mahdollisimman nopeasti. Lainsäädännön tarkistuksen lisäksi on ratkaisevan tärkeää, että konkurssiasiat käsitellään tuomioistuimissa joutuisasti. Menettelyn on oltava hyvin organisoitu. Nämä muutokset ovat keskeisessä asemassa yrittäjien uutta mahdollisuutta koskevassa ohjelmassa. |
| --- | --- |

1.10

ETSK katsoo, että kaikkien jäsenvaltioiden olisi saatettava maksukyvyttömyyslainsäädäntönsä tarkistaminen päätökseen mahdollisimman nopeasti. Lainsäädännön tarkistuksen lisäksi on ratkaisevan tärkeää, että konkurssiasiat käsitellään tuomioistuimissa joutuisasti. Menettelyn on oltava hyvin organisoitu. Nämä muutokset ovat keskeisessä asemassa yrittäjien uutta mahdollisuutta koskevassa ohjelmassa.

| 1.11 | Tiedonannon toinen viesti koskee vaikeuksissa olevien yritysten aktiivista tukemista. Se ei sellaisenaan kuulu uutta mahdollisuutta koskevaan ohjelmaan, vaan sillä pyritään konkurssien välttämiseen sekä yritysten ja työpaikkojen säilyttämiseen. Lausunnon kohdassa 4 annetaan useita esimerkkejä yritysten epäonnistumisista, jotka olisi voitu välttää. Tiedonannossa tuetaan vältettävissä olevien epäonnistumisten ehkäisemistä varhaisvaroitusjärjestelmän, väliaikaisrahoituksen ja neuvonnan avulla. |
| --- | --- |

1.11

Tiedonannon toinen viesti koskee vaikeuksissa olevien yritysten aktiivista tukemista. Se ei sellaisenaan kuulu uutta mahdollisuutta koskevaan ohjelmaan, vaan sillä pyritään konkurssien välttämiseen sekä yritysten ja työpaikkojen säilyttämiseen. Lausunnon kohdassa 4 annetaan useita esimerkkejä yritysten epäonnistumisista, jotka olisi voitu välttää. Tiedonannossa tuetaan vältettävissä olevien epäonnistumisten ehkäisemistä varhaisvaroitusjärjestelmän, väliaikaisrahoituksen ja neuvonnan avulla.

| 1.12 | Ohjelmasta ei ole useimmille pk-yrityksille paljonkaan käytännön hyötyä, sillä keinoja tunnistaa ennakolta jäsenvaltioiden kymmenien tuhansien pk-yritysten joukosta vaikeuksissa olevat yritykset ei juuri ole. Jäsenvaltioita kehotetaan kuitenkin hyödyntämään olemassa olevat mahdollisuudet maksimaalisesti. Esimerkiksi Ranskassa alv-viranomaiset voivat antaa varhaisvaroituksen yrityksen mahdollisista kassavirtaongelmista. Komissio toteaa, että tukitoimet olisi keskitettävä konkurssien välttämiseen, asiantuntijaneuvontaan ja asioihin puuttumiseen ajoissa. Ongelmia syntyy, kun johtajat eivät ymmärrä yrityksensä olevan vaikeuksissa. Jäsenvaltioiden hallitusten olisi työskenneltävä kirjanpitoalan ammattilaisten ja pk-yritysten tukiorganisaatioiden kanssa ja kehitettävä ennakoivia toimenpiteitä, jotka sopivat juuri niiden omaan pk-yrityskulttuuriin. |
| --- | --- |

1.12

Ohjelmasta ei ole useimmille pk-yrityksille paljonkaan käytännön hyötyä, sillä keinoja tunnistaa ennakolta jäsenvaltioiden kymmenien tuhansien pk-yritysten joukosta vaikeuksissa olevat yritykset ei juuri ole. Jäsenvaltioita kehotetaan kuitenkin hyödyntämään olemassa olevat mahdollisuudet maksimaalisesti. Esimerkiksi Ranskassa alv-viranomaiset voivat antaa varhaisvaroituksen yrityksen mahdollisista kassavirtaongelmista. Komissio toteaa, että tukitoimet olisi keskitettävä konkurssien välttämiseen, asiantuntijaneuvontaan ja asioihin puuttumiseen ajoissa. Ongelmia syntyy, kun johtajat eivät ymmärrä yrityksensä olevan vaikeuksissa. Jäsenvaltioiden hallitusten olisi työskenneltävä kirjanpitoalan ammattilaisten ja pk-yritysten tukiorganisaatioiden kanssa ja kehitettävä ennakoivia toimenpiteitä, jotka sopivat juuri niiden omaan pk-yrityskulttuuriin.

| 1.13 | On selvää, että tiedonannon tärkein suositus koskee maksukyvyttömyyslainsäädännön uudistamista. Tämä toimenpide on ratkaiseva, eikä uutta mahdollisuutta koskevaa ohjelmaa voida käynnistää ilman sitä. |
| --- | --- |

1.13

On selvää, että tiedonannon tärkein suositus koskee maksukyvyttömyyslainsäädännön uudistamista. Tämä toimenpide on ratkaiseva, eikä uutta mahdollisuutta koskevaa ohjelmaa voida käynnistää ilman sitä.

| 1.14 | Muutamat tiedonannossa annetuista ohjeellisista suosituksista voidaan panna täytäntöön maksukyvyttömyyslainsäädäntöä muuttamatta. Kun lainsäädäntöä on muutettu, voidaan alkaa toteuttaa muita komission ehdottamia ohjeellisia toimenpiteitä. Jos maksukyvyttömyyslainsäädäntöä ei muuteta, komission tiedonannon keskeinen tavoite jää saavuttamatta. |
| --- | --- |

1.14

Muutamat tiedonannossa annetuista ohjeellisista suosituksista voidaan panna täytäntöön maksukyvyttömyyslainsäädäntöä muuttamatta. Kun lainsäädäntöä on muutettu, voidaan alkaa toteuttaa muita komission ehdottamia ohjeellisia toimenpiteitä. Jos maksukyvyttömyyslainsäädäntöä ei muuteta, komission tiedonannon keskeinen tavoite jää saavuttamatta.

| 1.15 | ETSK katsoo, että jokaisen jäsenvaltion tulisi reagoida komission tiedonantoon ja ottaa siinä esitetyt ehdotukset huomioon Lissabonin strategiaa koskevassa kansallisessa suunnitelmassaan (suuntaviiva 15). |
| --- | --- |

1.15

ETSK katsoo, että jokaisen jäsenvaltion tulisi reagoida komission tiedonantoon ja ottaa siinä esitetyt ehdotukset huomioon Lissabonin strategiaa koskevassa kansallisessa suunnitelmassaan (suuntaviiva 15).

2.   Johdanto

| 2.1 | Komissio on käsitellyt liiketoiminnan epäonnistumisen kielteisiä vaikutuksia vuodesta 2001. Se on erityisesti korostanut tarvetta parantaa konkurssimenettelyjä. Koska komissiolla on tällä alalla rajalliset toimivaltuudet, se on keskittynyt keräämään tietoa liiketoiminnan epäonnistumisen oikeudellisista ja sosiaalisista seurauksista, laatimaan ja levittämään hyviä käytänteitä ja kehittämään varhaisvaroituksen välineitä epäonnistumisesta aiheutuvan leimautumisen vähentämiseksi. |
| --- | --- |

2.1

Komissio on käsitellyt liiketoiminnan epäonnistumisen kielteisiä vaikutuksia vuodesta 2001. Se on erityisesti korostanut tarvetta parantaa konkurssimenettelyjä. Koska komissiolla on tällä alalla rajalliset toimivaltuudet, se on keskittynyt keräämään tietoa liiketoiminnan epäonnistumisen oikeudellisista ja sosiaalisista seurauksista, laatimaan ja levittämään hyviä käytänteitä ja kehittämään varhaisvaroituksen välineitä epäonnistumisesta aiheutuvan leimautumisen vähentämiseksi.

| 2.2 | Nämä toimenpiteet ovat auttaneet käynnistämään uudistuksia EU:n laajuisesti. Monet jäsenvaltiot ovat jo omaksuneet vaikutteita Euroopan tason hyvistä käytänteistä ja poliittisista ratkaisuista. Noin kolmannes jäsenvaltioista on kansallisissa uudistusohjelmissaan esittänyt suunnitelmia kansallisen maksukyvyttömyyslainsäädännön uudistamiseksi. Noin puolessa EU:n jäsenvaltioista ensimmäiset askeleet tähän suuntaan ovat kuitenkin vielä ottamatta. Vaikka komission toimivalta tällä politiikan alalla on rajallinen, ETSK kehottaa komissiota käyttämään kaikkia hallussaan olevia keinoja saadakseen jäsenvaltioiden valtiovarainministerit toimimaan. ETSK katsoo, etteivät jäsenvaltiot yleensä ole edistyneet tyydyttävästi tässä asiassa. |
| --- | --- |

2.2

Nämä toimenpiteet ovat auttaneet käynnistämään uudistuksia EU:n laajuisesti. Monet jäsenvaltiot ovat jo omaksuneet vaikutteita Euroopan tason hyvistä käytänteistä ja poliittisista ratkaisuista. Noin kolmannes jäsenvaltioista on kansallisissa uudistusohjelmissaan esittänyt suunnitelmia kansallisen maksukyvyttömyyslainsäädännön uudistamiseksi. Noin puolessa EU:n jäsenvaltioista ensimmäiset askeleet tähän suuntaan ovat kuitenkin vielä ottamatta. Vaikka komission toimivalta tällä politiikan alalla on rajallinen, ETSK kehottaa komissiota käyttämään kaikkia hallussaan olevia keinoja saadakseen jäsenvaltioiden valtiovarainministerit toimimaan. ETSK katsoo, etteivät jäsenvaltiot yleensä ole edistyneet tyydyttävästi tässä asiassa.

TAULUKKO A: TÄMÄNHETKINEN TILANNE JÄSENVALTIOISSA

| Y | Toimenpiteitä toteutetaan |
| --- | --- |
| (Y) | Toimenpiteitä suunnitellaan/toteutetaan osittain |
| N | Ei toimenpiteitä |

Y

Toimenpiteitä toteutetaan

(Y)

Toimenpiteitä suunnitellaan/toteutetaan osittain

N

Ei toimenpiteitä

| | Tiedotus/koulutus | Yleinen strategia | Tuomioistuimen rehellistä konkurssia koskevan päätöksen julkistaminen | Toimintarajoitusten jne. vähentäminen | Parempi oikeudellinen kohtelu rehellisille konkursseille | Nopea veloista vapauttaminen ja/tai velkahelpotukset | Nopeutetut menettelyt | Tukitoimien edistäminen | Yhteyksien edistäminen | Keskustelut rahoitussektorin kanssa | Y+(Y) yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | N | N | (Y) | (Y) | Y | (Y) | N | N | N | N | 4 |
| Bulgaria | N | N | N | N | N | N | N | N | N | N | 0 |
| Tšekki | N | N | N | N | N | N | (Y) | N | N | N | 1 |
| Tanska | N | N | N | Y | (Y) | Y | (Y) | N | N | N | 4 |
| Saksa | (Y) | N | N | Y | Y | (Y) | N | N | N | N | 4 |
| Viro | N | N | N | N | N | (Y) | (Y) | N | N | N | 2 |
| Irlanti | N | N | N | N | N | Y | Y | N | N | N | 2 |
| Kreikka | N | N | N | Y | (Y) | (Y) | Y | N | N | N | 4 |
| Espanja | N | N | N | N | Y | Y | Y | N | N | N | 3 |
| Ranska | N | N | N | N | (Y) | N | Y | N | (Y) | N | 3 |
| Italia | N | N | N | Y | Y | (Y) | (Y) | N | N | N | 4 |
| Kypros | N | N | (Y) | (Y) | N | (Y) | (Y) | N | N | N | 4 |
| Latvia | N | N | N | N | N | N | (Y) | N | N | N | 1 |
| Liettua | N | N | N | Y | (Y) | Y | (Y) | N | N | N | 4 |
| Luxemburg | N | N | N | N | N | N | N | Y | N | N | 1 |
| Unkari | N | N | N | N | N | N | N | N | N | N | 0 |
| Malta | N | N | N | (Y) | (Y) | N | N | N | N | N | 2 |
| Alankomaat | (Y) | N | N | N | (Y) | (Y) | N | N | N | (Y) | 4 |
| Itävalta | N | (Y) | N | (Y) | (Y) | (Y) | Y | (Y) | (Y) | N | 7 |
| Puola | N | N | N | N | (Y) | (Y) | Y | N | N | N | 3 |
| Portugali | N | N | N | N | N | N | N | N | N | N | 0 |
| Romania | N | N | N | (Y) | (Y) | N | Y | N | N | N | 3 |
| Slovenia | N | N | N | N | N | (Y) | N | N | N | N | 1 |
| Slovakia | N | N | N | N | N | N | N | N | N | N | 0 |
| Suomi | N | N | N | Y | N | (Y) | Y | Y | N | N | 4 |
| Ruotsi | N | N | N | N | Y | (Y) | Y | N | N. | N | 3 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | N | N | Y | Y | Y | Y | Y | N | N | N | 5 |
| Y+(Y) yhteensä | 2 | 1 | 3 | 12 | 15 | 17 | 17 | 3 | 2 | 1 | |
| Yhdysvallat | N | N | N | Y | (Y) | Y | Y | N | N | N | 4 |

Tiedotus/koulutus

Yleinen strategia

Tuomioistuimen rehellistä konkurssia koskevan päätöksen julkistaminen

Toimintarajoitusten jne. vähentäminen

Parempi oikeudellinen kohtelu rehellisille konkursseille

Nopea veloista vapauttaminen ja/tai velkahelpotukset

Nopeutetut menettelyt

Tukitoimien edistäminen

Yhteyksien edistäminen

Keskustelut rahoitussektorin kanssa

Y+(Y) yhteensä

Belgia

N

N

(Y)

(Y)

Y

(Y)

N

N

N

N

4

Bulgaria

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

0

Tšekki

N

N

N

N

N

N

(Y)

N

N

N

1

Tanska

N

N

N

Y

(Y)

Y

(Y)

N

N

N

4

Saksa

(Y)

N

N

Y

Y

(Y)

N

N

N

N

4

Viro

N

N

N

N

N

(Y)

(Y)

N

N

N

2

Irlanti

N

N

N

N

N

Y

Y

N

N

N

2

Kreikka

N

N

N

Y

(Y)

(Y)

Y

N

N

N

4

Espanja

N

N

N

N

Y

Y

Y

N

N

N

3

Ranska

N

N

N

N

(Y)

N

Y

N

(Y)

N

3

Italia

N

N

N

Y

Y

(Y)

(Y)

N

N

N

4

Kypros

N

N

(Y)

(Y)

N

(Y)

(Y)

N

N

N

4

Latvia

N

N

N

N

N

N

(Y)

N

N

N

1

Liettua

N

N

N

Y

(Y)

Y

(Y)

N

N

N

4

Luxemburg

N

N

N

N

N

N

N

Y

N

N

1

Unkari

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

0

Malta

N

N

N

(Y)

(Y)

N

N

N

N

N

2

Alankomaat

(Y)

N

N

N

(Y)

(Y)

N

N

N

(Y)

4

Itävalta

N

(Y)

N

(Y)

(Y)

(Y)

Y

(Y)

(Y)

N

7

Puola

N

N

N

N

(Y)

(Y)

Y

N

N

N

3

Portugali

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

0

Romania

N

N

N

(Y)

(Y)

N

Y

N

N

N

3

Slovenia

N

N

N

N

N

(Y)

N

N

N

N

1

Slovakia

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

0

Suomi

N

N

N

Y

N

(Y)

Y

Y

N

N

4

Ruotsi

N

N

N

N

Y

(Y)

Y

N

N.

N

3

Yhdistynyt kuningaskunta

N

N

Y

Y

Y

Y

Y

N

N

N

5

Y+(Y) yhteensä

2

1

3

12

15

17

17

3

2

1

Yhdysvallat

N

N

N

Y

(Y)

Y

Y

N

N

N

4

| 2.3 | Taulukko A on peräisin komission tiedonannosta. Sarakkeet 4–6 koskevat maksukyvyttömyyslainsäädännön uudistamista. Jäsenvaltiot ovat selvästi hyvin aktiivisia lainsäädäntötoimissaan, mutta samalla taulukosta selviää, että hyvin harvat valtiot ovat panneet tarkistetun lainsäädännön täytäntöön. Jos sarakkeiden alapuolella olevat kokonaisluvut osoittaisivat täytäntöönpantua lainsäädäntöä, ne eivät olisi 12 — 15 — 17 — 17, vaan 6 — 6 — 5 — 10. Tämä on huono tulos 27 jäsenvaltion unionissa. Kangerteleva toiminta tai toimettomuus vahingoittaa epäilemättä yrittäjyyttä jäsenvaltioissa, sillä niin kauan kuin välttämättömät muutokset ovat tekemättä, epäonnistumisen mahdollisuus on merkittävä este yrittäjyydelle. |
| --- | --- |

2.3

Taulukko A on peräisin komission tiedonannosta. Sarakkeet 4–6 koskevat maksukyvyttömyyslainsäädännön uudistamista. Jäsenvaltiot ovat selvästi hyvin aktiivisia lainsäädäntötoimissaan, mutta samalla taulukosta selviää, että hyvin harvat valtiot ovat panneet tarkistetun lainsäädännön täytäntöön. Jos sarakkeiden alapuolella olevat kokonaisluvut osoittaisivat täytäntöönpantua lainsäädäntöä, ne eivät olisi 12 — 15 — 17 — 17, vaan 6 — 6 — 5 — 10. Tämä on huono tulos 27 jäsenvaltion unionissa. Kangerteleva toiminta tai toimettomuus vahingoittaa epäilemättä yrittäjyyttä jäsenvaltioissa, sillä niin kauan kuin välttämättömät muutokset ovat tekemättä, epäonnistumisen mahdollisuus on merkittävä este yrittäjyydelle.

| 2.4 | Toinen mielenkiintoinen piirre taulukossa on, että lainsäädäntöä kuvaavia sarakkeita ympäröivät kuusi saraketta ovat joko kokonaan tai osittain ”tyhjiä” (N = ei toimenpiteitä). Tämä on hieman yllättävää, sillä ohjeellisiin toimenpiteisiin voitaisiin ryhtyä, vaikka maksukyvyttömyyslainsäädäntöä ei useimmissa jäsenvaltioissa olekaan muutettu. |
| --- | --- |

2.4

Toinen mielenkiintoinen piirre taulukossa on, että lainsäädäntöä kuvaavia sarakkeita ympäröivät kuusi saraketta ovat joko kokonaan tai osittain ”tyhjiä” (N = ei toimenpiteitä). Tämä on hieman yllättävää, sillä ohjeellisiin toimenpiteisiin voitaisiin ryhtyä, vaikka maksukyvyttömyyslainsäädäntöä ei useimmissa jäsenvaltioissa olekaan muutettu.

| 2.5 | Vertailun vuoksi ETSK pyysi komissiota toimittamaan EU:n jäsenvaltioita koskevien tietojen lisäksi vastaavat tiedot myös Yhdysvalloista. Yhdysvaltoja koskevat taulukkomerkinnät selittyvät seuraavasti:






  — | Toimintarajoitusten vähentäminen — Y. Yhdysvalloissa ei sovelleta EU:ssa yleisimmin käytössä olevia rajoituksia (esimerkiksi kielletään konkurssin tehnyttä toimimasta yrityksen johtajana tai pesänhoitajana tai asetetaan konkurssin tehneelle tietty luottoraja). Yhdysvaltain konkurssilain 525 pykälän mukaan yksityishenkilöä ei saa asettaa muita huonompaan asemaan vain siksi, että hän on tai on ollut konkurssimenettelyssä. |
| --- | --- | --- |

2.5

Vertailun vuoksi ETSK pyysi komissiota toimittamaan EU:n jäsenvaltioita koskevien tietojen lisäksi vastaavat tiedot myös Yhdysvalloista. Yhdysvaltoja koskevat taulukkomerkinnät selittyvät seuraavasti:

—

Toimintarajoitusten vähentäminen — Y. Yhdysvalloissa ei sovelleta EU:ssa yleisimmin käytössä olevia rajoituksia (esimerkiksi kielletään konkurssin tehnyttä toimimasta yrityksen johtajana tai pesänhoitajana tai asetetaan konkurssin tehneelle tietty luottoraja). Yhdysvaltain konkurssilain 525 pykälän mukaan yksityishenkilöä ei saa asettaa muita huonompaan asemaan vain siksi, että hän on tai on ollut konkurssimenettelyssä.

| — | Parempi oikeudellinen kohtelu — (Y). Samaan tapaan kuin EU:n jäsenvaltioissa, velallista ei vapauteta veloista, jos kyse on rikkomuksesta, petollisesta toiminnasta jne. Muunlaista ”parempaa oikeudellista kohtelua” ei ole. |
| --- | --- |

—

Parempi oikeudellinen kohtelu — (Y). Samaan tapaan kuin EU:n jäsenvaltioissa, velallista ei vapauteta veloista, jos kyse on rikkomuksesta, petollisesta toiminnasta jne. Muunlaista ”parempaa oikeudellista kohtelua” ei ole.

| — | Nopea veloista vapauttaminen — Y. Ei ole säädetty määräaikaa, jonka konkurssiin asetettu pysyy konkurssivelallisena ennen kuin hänet voidaan vapauttaa veloistaan. |
| --- | --- |

—

Nopea veloista vapauttaminen — Y. Ei ole säädetty määräaikaa, jonka konkurssiin asetettu pysyy konkurssivelallisena ennen kuin hänet voidaan vapauttaa veloistaan.

| — | Nopeutetut menettelyt — Y. Yleisin yksityishenkilöiden käyttämä menettely on Yhdysvaltain konkurssilain 7 luvussa säädetty selvitys- tai konkurssimenettely. Se kestää yleensä yhteensä 3–4 kuukautta. Moninkertaisten hakemusten välttämiseksi 7 luvun mukaista menettelyä eivät voi käyttää ne, jotka ovat jo turvautuneet siihen edellisten kuuden vuoden aikana. |
| --- | --- |

—

Nopeutetut menettelyt — Y. Yleisin yksityishenkilöiden käyttämä menettely on Yhdysvaltain konkurssilain 7 luvussa säädetty selvitys- tai konkurssimenettely. Se kestää yleensä yhteensä 3–4 kuukautta. Moninkertaisten hakemusten välttämiseksi 7 luvun mukaista menettelyä eivät voi käyttää ne, jotka ovat jo turvautuneet siihen edellisten kuuden vuoden aikana.

| 2.6 | Yhdysvaltain konkurssilaista heijastuva ajattelutapa eroaa täysin useimmissa, ellei peräti kaikissa EU:n jäsenvaltioissa vallitsevista asenteista. Useimpien jäsenvaltioiden nykyinen oikeudellinen tilanne paljastaa, miten huonosti asia ymmärretään. Maksukyvyttömyys-lainsäädännön muuttamiseen tarvittava aika osoittaa, että arkikielisesti ilmaistuna asiaa ei yksinkertaisesti tajuta EU:ssa. Ajattelutavan muuttaminen nopeuttaa uusien säädösten antamista. Lisäksi tällainen asennemuutos on edellytys ohjeellisten toimenpiteiden toteuttamiselle. |
| --- | --- |

2.6

Yhdysvaltain konkurssilaista heijastuva ajattelutapa eroaa täysin useimmissa, ellei peräti kaikissa EU:n jäsenvaltioissa vallitsevista asenteista. Useimpien jäsenvaltioiden nykyinen oikeudellinen tilanne paljastaa, miten huonosti asia ymmärretään. Maksukyvyttömyys-lainsäädännön muuttamiseen tarvittava aika osoittaa, että arkikielisesti ilmaistuna asiaa ei yksinkertaisesti tajuta EU:ssa. Ajattelutavan muuttaminen nopeuttaa uusien säädösten antamista. Lisäksi tällainen asennemuutos on edellytys ohjeellisten toimenpiteiden toteuttamiselle.

| 2.7 | Liiketoiminnan epäonnistumisen aiheuttama leimautuminen oli 1800-luvulla niin voimakasta, että se ajoi epäonnistuneet yrittäjät tekemään itsemurhan. Vaikka itsemurhat ovat 2000-luvulla harvinaisempia, sosiaalisesta leimautumisesta ei ole päästy eroon. EU:n kansalaisten olisi ymmärrettävä, että yrittäjyys on erittäin hyödyllistä, vaikka yrittäjät epäonnistuisivat liiketoiminnassaan. Epäonnistuminen on osittain väistämätöntä. Hieman alle kolme neljäsosaa (73 prosenttia) Espanjassa, Suomessa, Italiassa, Luxemburgissa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuonna 1998 perustetuista 931 435 yrityksestä pysyi pystyssä kaksi vuotta, ja hieman alle puolet (49,1 prosenttia) niistä selvisi viisi vuotta ja jatkoi toimintaansa vuoteen 2003. |
| --- | --- |

2.7

Liiketoiminnan epäonnistumisen aiheuttama leimautuminen oli 1800-luvulla niin voimakasta, että se ajoi epäonnistuneet yrittäjät tekemään itsemurhan. Vaikka itsemurhat ovat 2000-luvulla harvinaisempia, sosiaalisesta leimautumisesta ei ole päästy eroon. EU:n kansalaisten olisi ymmärrettävä, että yrittäjyys on erittäin hyödyllistä, vaikka yrittäjät epäonnistuisivat liiketoiminnassaan. Epäonnistuminen on osittain väistämätöntä. Hieman alle kolme neljäsosaa (73 prosenttia) Espanjassa, Suomessa, Italiassa, Luxemburgissa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuonna 1998 perustetuista 931 435 yrityksestä pysyi pystyssä kaksi vuotta, ja hieman alle puolet (49,1 prosenttia) niistä selvisi viisi vuotta ja jatkoi toimintaansa vuoteen 2003.

| 2.8 | Komissio on oikeassa todetessaan, että paitsi yrityksen perustaminen ja sen menestyminen myös sen epäonnistuminen on olennainen osa markkinataloutta. Se korostaa aiheellisesti, että koska yrittäjyyden yhteiskunnallinen arvostaminen ja ymmärtäminen on vähäistä, ei myöskään ymmärretä vielä riittävästi, että yritystoiminnassa ongelmat tai peräti epäonnistuminen ovat osa tavanomaista taloudellista kehitystä ja tarjoavat mahdollisuuden uuteen alkuun. EU:ssa onkin syytä muuttaa ajattelutapaa. Mitä voimakkaammin aikaisemmin konkurssin tehnyt yrittäjä leimataan epäonnistumisen vuoksi, sitä riskialttiimpi uusi yritys saattaa olla, ja tämä riski koskee kaikkia yrityksen sidosryhmiä. |
| --- | --- |

2.8

Komissio on oikeassa todetessaan, että paitsi yrityksen perustaminen ja sen menestyminen myös sen epäonnistuminen on olennainen osa markkinataloutta. Se korostaa aiheellisesti, että koska yrittäjyyden yhteiskunnallinen arvostaminen ja ymmärtäminen on vähäistä, ei myöskään ymmärretä vielä riittävästi, että yritystoiminnassa ongelmat tai peräti epäonnistuminen ovat osa tavanomaista taloudellista kehitystä ja tarjoavat mahdollisuuden uuteen alkuun. EU:ssa onkin syytä muuttaa ajattelutapaa. Mitä voimakkaammin aikaisemmin konkurssin tehnyt yrittäjä leimataan epäonnistumisen vuoksi, sitä riskialttiimpi uusi yritys saattaa olla, ja tämä riski koskee kaikkia yrityksen sidosryhmiä.

| 2.9 | Yhdysvaltain lainsäädännössä pyritään tasapainottamaan velallisten, velkojien ja koko yhteiskunnan etu. ETSK:n mielestä jäsenvaltioiden lainsäädännössä tulisi pyrkiä samaan. Kuten jäljempänä kohdassa 4 todetaan, maksukyvyttömyys ja velkojen maksamatta jääminen voivat aiheuttaa suunnattomia vaikeuksia velkojille ja johtaa siihen, että puolestaan velkojat menettävät maksukykynsä. Yrityksen vapauttaminen veloista, jotta se saa mahdollisuuden aloittaa toimintansa uudelleen, voi olla erittäin epäoikeudenmukaista velkojia kohtaan. Maksukyvyttömyyslainsäädännössä on saavutettava asianmukainen tasapaino. |
| --- | --- |

2.9

Yhdysvaltain lainsäädännössä pyritään tasapainottamaan velallisten, velkojien ja koko yhteiskunnan etu. ETSK:n mielestä jäsenvaltioiden lainsäädännössä tulisi pyrkiä samaan. Kuten jäljempänä kohdassa 4 todetaan, maksukyvyttömyys ja velkojen maksamatta jääminen voivat aiheuttaa suunnattomia vaikeuksia velkojille ja johtaa siihen, että puolestaan velkojat menettävät maksukykynsä. Yrityksen vapauttaminen veloista, jotta se saa mahdollisuuden aloittaa toimintansa uudelleen, voi olla erittäin epäoikeudenmukaista velkojia kohtaan. Maksukyvyttömyyslainsäädännössä on saavutettava asianmukainen tasapaino.

| 2.10 | Koko yhteiskunnan kannalta saattaa olla parasta pitää yritys tai osa siitä toiminnassa. Jos yritys vaikuttaa elinkelpoiselta, toiminnan jatkamisesta hyötyvät kaikki yrityksen sidosryhmät. |
| --- | --- |

2.10

Koko yhteiskunnan kannalta saattaa olla parasta pitää yritys tai osa siitä toiminnassa. Jos yritys vaikuttaa elinkelpoiselta, toiminnan jatkamisesta hyötyvät kaikki yrityksen sidosryhmät.

| 2.11 | Työntekijöiden eduista huolehditaan monin tavoin. Jäsenvaltiot ovat saattaneet maksukyvyttömyystapausten varalta voimaan maksukyvyttömyysdirektiivin, jossa säädetään työntekijöille maksettavista suorituksista. Jos maksukyvyttömyysmenettelyn selvittäjät onnistuvat pelastamaan maksukyvyttömän yrityksen, yrityksen työntekijöiden työpaikat säilyvät. Jos konkurssin tehnyt yrittäjä taas palaa takaisin liike-elämään, hän luo uusia työpaikkoja. Kaikki nämä työllisyysvaikutukset koituvat selvästi koko yhteiskunnan hyödyksi. |
| --- | --- |

2.11

Työntekijöiden eduista huolehditaan monin tavoin. Jäsenvaltiot ovat saattaneet maksukyvyttömyystapausten varalta voimaan maksukyvyttömyysdirektiivin, jossa säädetään työntekijöille maksettavista suorituksista. Jos maksukyvyttömyysmenettelyn selvittäjät onnistuvat pelastamaan maksukyvyttömän yrityksen, yrityksen työntekijöiden työpaikat säilyvät. Jos konkurssin tehnyt yrittäjä taas palaa takaisin liike-elämään, hän luo uusia työpaikkoja. Kaikki nämä työllisyysvaikutukset koituvat selvästi koko yhteiskunnan hyödyksi.

3.   Komission tiedonannon pääsisältö

3.1   Julkisuuskuva, koulutus ja tiedotusvälineet

| 3.1.1 | Ensimmäinen askel yritystoiminnan epäonnistumisen kielteisten vaikutusten käsittelemiseksi on julkinen keskustelu aiheesta. EU:ssa kansalaiset näkevät konkurssin usein rikollisena toimintana, olipa syy konkurssiin mikä tahansa. Tiedotusvälineet voivat vaikuttaa myönteisesti tämän mielikuvan muuttamiseen. Opiksi tulisi ottaa seuraavista näkökohdista:






  (a) | Uudelleen aloittamisen etuja olisi esiteltävä tiedotuskampanjoissa ja koulutusohjelmissa. On osoitettava, että monta kertaa yrittäminen on osa tavanomaista oppimisprosessia, tutkimista ja ymmärtämistä. |
| --- | --- | --- |

3.1.1

Ensimmäinen askel yritystoiminnan epäonnistumisen kielteisten vaikutusten käsittelemiseksi on julkinen keskustelu aiheesta. EU:ssa kansalaiset näkevät konkurssin usein rikollisena toimintana, olipa syy konkurssiin mikä tahansa. Tiedotusvälineet voivat vaikuttaa myönteisesti tämän mielikuvan muuttamiseen. Opiksi tulisi ottaa seuraavista näkökohdista:

(a)

Uudelleen aloittamisen etuja olisi esiteltävä tiedotuskampanjoissa ja koulutusohjelmissa. On osoitettava, että monta kertaa yrittäminen on osa tavanomaista oppimisprosessia, tutkimista ja ymmärtämistä.

| (b) | Tiedotusvälineet voivat vaikuttaa siihen, ettei konkurssiin aina yhdistettäisi petosta, ja levittää tietoa uudelleen yrittämisen eduista ja siten parantaa uudelleen aloittavien yleistä julkisuuskuvaa ja korostaa heidän kokemuksensa arvostusta. |
| --- | --- |

(b)

Tiedotusvälineet voivat vaikuttaa siihen, ettei konkurssiin aina yhdistettäisi petosta, ja levittää tietoa uudelleen yrittämisen eduista ja siten parantaa uudelleen aloittavien yleistä julkisuuskuvaa ja korostaa heidän kokemuksensa arvostusta.

| (c) | Keskustelun jatkaminen kaikkien asianosaisten kanssa auttaisi paljastamaan monia yritystoiminnan epäonnistumisesta aiheutuvaan leimautumiseen liittyviä piirteitä. |
| --- | --- |

(c)

Keskustelun jatkaminen kaikkien asianosaisten kanssa auttaisi paljastamaan monia yritystoiminnan epäonnistumisesta aiheutuvaan leimautumiseen liittyviä piirteitä.

3.2   Maksukyvyttömyyslainsäädännön merkitys

| 3.2.1 | Uudelleen aloittaminen konkurssin jälkeen voi olla oikeudellisesti haastavaa. Monien valtioiden konkurssilainsäädännössä kaikkia kohdellaan samalla tavalla riippumatta siitä, liittyikö konkurssiin petollista tai vastuutonta toimintaa vai oliko omistaja tai johtaja syytön yritystoiminnan epäonnistumiseen eli oliko konkurssi rehellinen. |
| --- | --- |

3.2.1

Uudelleen aloittaminen konkurssin jälkeen voi olla oikeudellisesti haastavaa. Monien valtioiden konkurssilainsäädännössä kaikkia kohdellaan samalla tavalla riippumatta siitä, liittyikö konkurssiin petollista tai vastuutonta toimintaa vai oliko omistaja tai johtaja syytön yritystoiminnan epäonnistumiseen eli oliko konkurssi rehellinen.

| 3.2.2 | Monilla säännöillä asetetaan konkurssin tehneille toimintarajoituksia, esteitä ja kieltoja jo pelkästään sen vuoksi, että konkurssimenettely on käynnissä. Tällaisessa ehdottomassa lähestymistavassa ei oteta lainkaan huomioon, että riskit ovat osa liiketoiminnan arkea, ja annetaan vaikutelma, että yhteiskunta ei voi enää luottaa konkurssin tehneeseen yrittäjään. Maksukyvyttömyyslainsäädännön perusteita on tältä osin muutettava EU:ssa radikaalisti. Tärkeimmät seikat ovat seuraavat:






  (a) | On ratkaisevan tärkeää luoda oikeanlainen kehys, jolla sekä suojataan asianmukaisesti kaikkien asianosaisten etuja että tunnustetaan yrittäjän mahdollisuus epäonnistua ja aloittaa uudelleen. Konkurssilainsäädännössä olisi erotettava toisistaan selkeästi rehelliset konkurssit ja petolliset konkurssit. |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Monilla säännöillä asetetaan konkurssin tehneille toimintarajoituksia, esteitä ja kieltoja jo pelkästään sen vuoksi, että konkurssimenettely on käynnissä. Tällaisessa ehdottomassa lähestymistavassa ei oteta lainkaan huomioon, että riskit ovat osa liiketoiminnan arkea, ja annetaan vaikutelma, että yhteiskunta ei voi enää luottaa konkurssin tehneeseen yrittäjään. Maksukyvyttömyyslainsäädännön perusteita on tältä osin muutettava EU:ssa radikaalisti. Tärkeimmät seikat ovat seuraavat:

(a)

On ratkaisevan tärkeää luoda oikeanlainen kehys, jolla sekä suojataan asianmukaisesti kaikkien asianosaisten etuja että tunnustetaan yrittäjän mahdollisuus epäonnistua ja aloittaa uudelleen. Konkurssilainsäädännössä olisi erotettava toisistaan selkeästi rehelliset konkurssit ja petolliset konkurssit.

| (b) | Yrittäjillä, jotka tekevät konkurssin ilman omaa syytään, pitäisi olla oikeus saada virallinen tuomioistuimen päätös, jossa todetaan, että he ovat toimineet rehellisesti ja anteeksiannettavasti. Päätöksen pitäisi olla julkinen. |
| --- | --- |

(b)

Yrittäjillä, jotka tekevät konkurssin ilman omaa syytään, pitäisi olla oikeus saada virallinen tuomioistuimen päätös, jossa todetaan, että he ovat toimineet rehellisesti ja anteeksiannettavasti. Päätöksen pitäisi olla julkinen.

| (c) | Maksukyvyttömyyslainsäädännössä olisi säädettävä jäljellä olevista veloista vapauttamisesta varhaisessa vaiheessa tietyin perustein. |
| --- | --- |

(c)

Maksukyvyttömyyslainsäädännössä olisi säädettävä jäljellä olevista veloista vapauttamisesta varhaisessa vaiheessa tietyin perustein.

| (d) | Oikeudellisia toimintarajoituksia, kieltoja ja esteitä olisi vähennettävä. |
| --- | --- |

(d)

Oikeudellisia toimintarajoituksia, kieltoja ja esteitä olisi vähennettävä.

| (e) | Oikeusmenettelyjä olisi yksinkertaistettava ja nopeutettava, jotta voidaan maksimoida konkurssipesän varojen arvo kohdennettaessa resurssit uudelleen. Menettelyjen keston olisi oltava enintään yksi vuosi. |
| --- | --- |

(e)

Oikeusmenettelyjä olisi yksinkertaistettava ja nopeutettava, jotta voidaan maksimoida konkurssipesän varojen arvo kohdennettaessa resurssit uudelleen. Menettelyjen keston olisi oltava enintään yksi vuosi.

3.3   Vaikeuksissa olevien yritysten aktiivinen tukeminen

| 3.3.1 | Yritystoiminnan epäonnistumisesta aiheutuva leimautuminen on yksi syy siihen, että taloudellisissa vaikeuksissa olevat pk-yritykset piilottelevat ongelmiaan, kunnes on liian myöhäistä. Konkurssin välttämiseksi on toimittava ajoissa, ja yritystoiminnan pelastaminen on monissa tapauksissa parempi ratkaisu kuin yrityksen lakkauttaminen. Tärkeintä on muistaa, että






  (a) | maksukyvyttömyystapauksia ei voida kokonaan välttää, mutta niiden määrä voidaan pitää vähäisenä, jos elinkelpoisia yrityksiä tuetaan ajoissa. Tukitoimet olisi keskitettävä konkurssien välttämiseen, neuvontaan ja asioihin puuttumiseen ajoissa. |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Yritystoiminnan epäonnistumisesta aiheutuva leimautuminen on yksi syy siihen, että taloudellisissa vaikeuksissa olevat pk-yritykset piilottelevat ongelmiaan, kunnes on liian myöhäistä. Konkurssin välttämiseksi on toimittava ajoissa, ja yritystoiminnan pelastaminen on monissa tapauksissa parempi ratkaisu kuin yrityksen lakkauttaminen. Tärkeintä on muistaa, että

(a)

maksukyvyttömyystapauksia ei voida kokonaan välttää, mutta niiden määrä voidaan pitää vähäisenä, jos elinkelpoisia yrityksiä tuetaan ajoissa. Tukitoimet olisi keskitettävä konkurssien välttämiseen, neuvontaan ja asioihin puuttumiseen ajoissa.

| (b) | on kiinnitettävä huomiota tuen saatavuuteen, koska vaikeuksissa olevilla yrityksillä ei ole varaa kalliiseen neuvontaan. |
| --- | --- |

(b)

on kiinnitettävä huomiota tuen saatavuuteen, koska vaikeuksissa olevilla yrityksillä ei ole varaa kalliiseen neuvontaan.

| (c) | EU:n ja eurooppalaisten elinkeinoelämän järjestöjen tarjoamia verkottumismahdollisuuksia olisi hyödynnettävä täysimääräisesti. |
| --- | --- |

(c)

EU:n ja eurooppalaisten elinkeinoelämän järjestöjen tarjoamia verkottumismahdollisuuksia olisi hyödynnettävä täysimääräisesti.

| (d) | maksukyvyttömyyslainsäädännössä olisi säädettävä myös yritysten saneeraamisesta ja pelastamisesta sen sijaan, että keskityttäisiin pelkästään lakkauttamiseen. |
| --- | --- |

(d)

maksukyvyttömyyslainsäädännössä olisi säädettävä myös yritysten saneeraamisesta ja pelastamisesta sen sijaan, että keskityttäisiin pelkästään lakkauttamiseen.

3.4   Epäonnistumisen jälkeen uudelleen aloittavien aktiivinen tukeminen

| 3.4.1 | Julkisella tuella ei puututa riittävästi niihin ensisijaisiin ongelmiin, joita yrittäjät kohtaavat perustaessaan uuden yrityksen, eli resursseihin, asianmukaisiin taitoihin ja psykologiseen tukeen. Yleensä uudelleen aloittamista hankaloittaa se, että uuden yrityksen perustamiseen ei ole varsinkaan taloudellisia resursseja. Tärkeintä on ottaa huomioon seuraavat seikat:






  (a) | Asiasta vastaavien viranomaisten olisi varattava riittävästi rahoitustukea uudelleen aloittamiseen poistamalla esteitä yritysten perustamista koskevien julkisten rahoitusjärjestelmien tieltä. |
| --- | --- | --- |

3.4.1

Julkisella tuella ei puututa riittävästi niihin ensisijaisiin ongelmiin, joita yrittäjät kohtaavat perustaessaan uuden yrityksen, eli resursseihin, asianmukaisiin taitoihin ja psykologiseen tukeen. Yleensä uudelleen aloittamista hankaloittaa se, että uuden yrityksen perustamiseen ei ole varsinkaan taloudellisia resursseja. Tärkeintä on ottaa huomioon seuraavat seikat:

(a)

Asiasta vastaavien viranomaisten olisi varattava riittävästi rahoitustukea uudelleen aloittamiseen poistamalla esteitä yritysten perustamista koskevien julkisten rahoitusjärjestelmien tieltä.

| (b) | Pankkien ja rahoituslaitosten tulisi miettiä uudelleen varovaista suhtautumistaan uudelleen aloittaviin; varovaisuus perustuu yleensä kielteiseen luottokelpoisuusluokitukseen. Komissio aikoo ottaa asian esiin pankkien ja pk-yritysten välisissä pyöreän pöydän keskusteluissa. |
| --- | --- |

(b)

Pankkien ja rahoituslaitosten tulisi miettiä uudelleen varovaista suhtautumistaan uudelleen aloittaviin; varovaisuus perustuu yleensä kielteiseen luottokelpoisuusluokitukseen. Komissio aikoo ottaa asian esiin pankkien ja pk-yritysten välisissä pyöreän pöydän keskusteluissa.

| (c) | EU:n jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että rehellisen konkurssin tehneiden nimet eivät esiinny pankkien luettelossa, johon kuuluvien pankkilainansaantia on rajoitettu. |
| --- | --- |

(c)

EU:n jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että rehellisen konkurssin tehneiden nimet eivät esiinny pankkien luettelossa, johon kuuluvien pankkilainansaantia on rajoitettu.

| (d) | Julkisista hankinnoista vastaavien tahojen tulisi olla tietoisia siitä, että julkisista hankinnoista annetuissa direktiiveissä ei sallita rehellisen konkurssin tehneiden syrjimistä. |
| --- | --- |

(d)

Julkisista hankinnoista vastaavien tahojen tulisi olla tietoisia siitä, että julkisista hankinnoista annetuissa direktiiveissä ei sallita rehellisen konkurssin tehneiden syrjimistä.

| (e) | Uudelleen aloittaville olisi tarjottava riittävästi psykologista ja teknistä tukea sekä heidän tarpeisiinsa suunniteltua koulutusta ja valmennusta. |
| --- | --- |

(e)

Uudelleen aloittaville olisi tarjottava riittävästi psykologista ja teknistä tukea sekä heidän tarpeisiinsa suunniteltua koulutusta ja valmennusta.

| (f) | Asiasta vastaavien viranomaisten olisi edistettävä mahdollisten uudelleen aloittavien ja asiakkaiden, yrityskumppaneiden ja rahoittajien välisiä yhteyksiä ja pyrittävä siten täyttämään uudelleen aloittajien tarpeet. |
| --- | --- |

(f)

Asiasta vastaavien viranomaisten olisi edistettävä mahdollisten uudelleen aloittavien ja asiakkaiden, yrityskumppaneiden ja rahoittajien välisiä yhteyksiä ja pyrittävä siten täyttämään uudelleen aloittajien tarpeet.

| 3.5 | Edellä esitetystä voidaan päätellä, että hyvät yrittäjyyden perusedellytykset jäsenvaltioissa ovat EU:n yrittäjyyspotentiaalin täysimääräisen hyödyntämisen ja dynaamisten yritysten luomisen kannalta ratkaisevan tärkeät. On ehdottoman tärkeää, että yhteiskunta arvostaa menestyvää yrittäjyyttä. Samalla olisi annettava uusi mahdollisuus epäonnistuneille yrittäjille. |
| --- | --- |

3.5

Edellä esitetystä voidaan päätellä, että hyvät yrittäjyyden perusedellytykset jäsenvaltioissa ovat EU:n yrittäjyyspotentiaalin täysimääräisen hyödyntämisen ja dynaamisten yritysten luomisen kannalta ratkaisevan tärkeät. On ehdottoman tärkeää, että yhteiskunta arvostaa menestyvää yrittäjyyttä. Samalla olisi annettava uusi mahdollisuus epäonnistuneille yrittäjille.

4.   Yleistä

| 4.1 | ETSK tukee komission korostamaa tarvetta päästä eroon liiketoiminnan epäonnistumisen aiheuttamasta leimasta. Komissio on oikeassa todetessaan, että yrityksen perustaminen ja sen menestyminen sekä sen epäonnistuminen ovat olennainen osa markkinataloutta. Se korostaa aiheellisesti, että koska yrittäjyyden yhteiskunnallinen arvostus ja ymmärtäminen on vähäistä, ei myöskään ymmärretä vielä riittävästi, että yritystoiminnassa ongelmat tai peräti epäonnistuminen ovat osa tavanomaista taloudellista kehitystä ja tarjoavat mahdollisuuden uuteen alkuun. |
| --- | --- |

4.1

ETSK tukee komission korostamaa tarvetta päästä eroon liiketoiminnan epäonnistumisen aiheuttamasta leimasta. Komissio on oikeassa todetessaan, että yrityksen perustaminen ja sen menestyminen sekä sen epäonnistuminen ovat olennainen osa markkinataloutta. Se korostaa aiheellisesti, että koska yrittäjyyden yhteiskunnallinen arvostus ja ymmärtäminen on vähäistä, ei myöskään ymmärretä vielä riittävästi, että yritystoiminnassa ongelmat tai peräti epäonnistuminen ovat osa tavanomaista taloudellista kehitystä ja tarjoavat mahdollisuuden uuteen alkuun.

| 4.2 | ETSK katsoo kuitenkin, että vaikka tiedonannossa esitetty ohjaus on suurelta osin välttämätöntä, tietyiltä osin se ei vaikuta uskottavalta. ETSK:n varauksia esitetään lausunnon kohdissa 4 ja 5. |
| --- | --- |

4.2

ETSK katsoo kuitenkin, että vaikka tiedonannossa esitetty ohjaus on suurelta osin välttämätöntä, tietyiltä osin se ei vaikuta uskottavalta. ETSK:n varauksia esitetään lausunnon kohdissa 4 ja 5.

| 4.3 | Yritystoiminnan tarkoituksena ja tavoitteena on luoda kannattavaa ja kasvukykyistä liiketoimintaa. Yrittäjät luovat uutta vastatakseen kuluttajien tarpeisiin, joita ei ole vielä tyydytetty tai joita ei ainakaan ole tyydytetty tehokkaasti. |
| --- | --- |

4.3

Yritystoiminnan tarkoituksena ja tavoitteena on luoda kannattavaa ja kasvukykyistä liiketoimintaa. Yrittäjät luovat uutta vastatakseen kuluttajien tarpeisiin, joita ei ole vielä tyydytetty tai joita ei ainakaan ole tyydytetty tehokkaasti.

| 4.4 | Yrittäjä voi esimerkiksi havaita kaupankäyntiin liittyvän mahdollisuuden. Eräs lontoolainen yrittäjä näki mahdollisuuden Yhdistyneen kuningaskunnan ja Intian väliselle tuonti- ja vientitoiminnalle, joka vastasi molempien maiden tarpeita. Se täytti markkinavajeen. Toiset yrittäjät täyttävät markkinavajeita esimerkiksi avaamalla ravintoloita tai kampaamoita paikoissa, joissa niitä ei ole riittävästi. |
| --- | --- |

4.4

Yrittäjä voi esimerkiksi havaita kaupankäyntiin liittyvän mahdollisuuden. Eräs lontoolainen yrittäjä näki mahdollisuuden Yhdistyneen kuningaskunnan ja Intian väliselle tuonti- ja vientitoiminnalle, joka vastasi molempien maiden tarpeita. Se täytti markkinavajeen. Toiset yrittäjät täyttävät markkinavajeita esimerkiksi avaamalla ravintoloita tai kampaamoita paikoissa, joissa niitä ei ole riittävästi.

| 4.5 | Amazon on malliesimerkki tehokkaasta tarpeiden tyydyttämisestä. Kirjakaupat ovat olemassa niitä varten, joilla on aikaa ja halua selailla. Amazon tyydyttää muun kirjoja ostavan yleisön tarpeita. |
| --- | --- |

4.5

Amazon on malliesimerkki tehokkaasta tarpeiden tyydyttämisestä. Kirjakaupat ovat olemassa niitä varten, joilla on aikaa ja halua selailla. Amazon tyydyttää muun kirjoja ostavan yleisön tarpeita.

| 4.6 | Jotkut yrittäjät aloittavat liiketoiminnan käyttämällä hyväkseen tieteen ja tekniikan saavutuksia. Tällainen liiketoiminta syntyy usein korkeakoulujen, tutkimuslaitosten ja tiedettä hyödyntävien yritysten sivutuotteena. Neljä Lontoon yliopiston opettajaa perusti yrityksen, joka tarjoaa kuva-analyysipalveluja käyttämällä omaa juridisesti suojattua tietokoneohjelmaa, joka parantaa tapoja mitata kehitettävien lääkkeiden terapeuttisia vaikutuksia. Tämä liiketoiminta perustuu IP-ohjelmistoon. Yksi opettajista on nimitetty toimitusjohtajaksi, ja nyt hän pohtii rooliaan yrittäjänä. |
| --- | --- |

4.6

Jotkut yrittäjät aloittavat liiketoiminnan käyttämällä hyväkseen tieteen ja tekniikan saavutuksia. Tällainen liiketoiminta syntyy usein korkeakoulujen, tutkimuslaitosten ja tiedettä hyödyntävien yritysten sivutuotteena. Neljä Lontoon yliopiston opettajaa perusti yrityksen, joka tarjoaa kuva-analyysipalveluja käyttämällä omaa juridisesti suojattua tietokoneohjelmaa, joka parantaa tapoja mitata kehitettävien lääkkeiden terapeuttisia vaikutuksia. Tämä liiketoiminta perustuu IP-ohjelmistoon. Yksi opettajista on nimitetty toimitusjohtajaksi, ja nyt hän pohtii rooliaan yrittäjänä.

| 4.7 | Menestyäkseen yrittäjän on ennen kaikkea täytettävä kolme edellytystä. Ensiksi hänellä on oltava tarvittavat tiedot ja kokemus arvioida oikein markkinoiden tarjoamat mahdollisuudet ja taitoa toteuttaa liiketoimintaideansa, olkoonpa se sitten ravintola, internetissä toimiva matkatoimisto tai läpimurto tieteiden soveltamisessa. Kaiken yrittämisen ensimmäinen vaihe on toteuttaa aikomus — ”tehdä aikeesta totta”. Tämä tarkoittaa tuotteen tai palvelun kehittämistä sellaiseksi, että kuluttajat haluavat maksaa siitä liiketoiminnan kannattavuuden kannalta välttämättömän hinnan. Monet yrittäjiksi haluavat epäonnistuvat tässä vaiheessa. Toiset oppivat virheistään ja aloittavat uudelleen. Toiset eivät opi koskaan. |
| --- | --- |

4.7

Menestyäkseen yrittäjän on ennen kaikkea täytettävä kolme edellytystä. Ensiksi hänellä on oltava tarvittavat tiedot ja kokemus arvioida oikein markkinoiden tarjoamat mahdollisuudet ja taitoa toteuttaa liiketoimintaideansa, olkoonpa se sitten ravintola, internetissä toimiva matkatoimisto tai läpimurto tieteiden soveltamisessa. Kaiken yrittämisen ensimmäinen vaihe on toteuttaa aikomus — ”tehdä aikeesta totta”. Tämä tarkoittaa tuotteen tai palvelun kehittämistä sellaiseksi, että kuluttajat haluavat maksaa siitä liiketoiminnan kannattavuuden kannalta välttämättömän hinnan. Monet yrittäjiksi haluavat epäonnistuvat tässä vaiheessa. Toiset oppivat virheistään ja aloittavat uudelleen. Toiset eivät opi koskaan.

| 4.8 | Toinen edellytys on rahoitus. Jotkin aloittelevat yritykset houkuttelevat pääomasijoittajia alusta alkaen. Useimmat pääomasijoittajat eivät halua tulla mukaan, ennen kuin yrittäjä on ”tehnyt aikeistaan totta”. Nykyään on olemassa Euroopan investointipankin ehdottama riskipääomaohjelma, mutta sen kapasiteetti on rajallinen. Rahoitusta saadaan yleensä osina tai erinä. Jos ensimmäinen rahoitusvaihe tuottaa hyviä tuloksia, on rahoitusta jatkossa helpompi saada. |
| --- | --- |

4.8

Toinen edellytys on rahoitus. Jotkin aloittelevat yritykset houkuttelevat pääomasijoittajia alusta alkaen. Useimmat pääomasijoittajat eivät halua tulla mukaan, ennen kuin yrittäjä on ”tehnyt aikeistaan totta”. Nykyään on olemassa Euroopan investointipankin ehdottama riskipääomaohjelma, mutta sen kapasiteetti on rajallinen. Rahoitusta saadaan yleensä osina tai erinä. Jos ensimmäinen rahoitusvaihe tuottaa hyviä tuloksia, on rahoitusta jatkossa helpompi saada.

| 4.9 | Hyvin usein aloitusvaiheen rahoittaa perhe tai ystävät. Pankkilainoja saa, mutta pankit tarvitsevat vakuuksia. Jos yrityksellä ei ole varoja, pankki ottaa yrittäjän omat varat vakuudeksi. Yrittäjälle, hänen perheelleen ja ystävilleen henkilökohtaisen takauksen antamiseen liittyy riski. Nämä takaukset jatkuvat yleensä aloitusvaiheen jälkeenkin, sillä yksityisten yritysten on yleensä turvauduttava pankkien tukeen, kunnes yritys listautuu. Jos pankki vaatii takaukset maksettaviksi, yrittäjä voi menettää kotinsa. Näissä olosuhteissa verotukseen ja sosiaaliturvaan liittyvät velvoitteet saattavat pahentaa tilannetta entisestään. |
| --- | --- |

4.9

Hyvin usein aloitusvaiheen rahoittaa perhe tai ystävät. Pankkilainoja saa, mutta pankit tarvitsevat vakuuksia. Jos yrityksellä ei ole varoja, pankki ottaa yrittäjän omat varat vakuudeksi. Yrittäjälle, hänen perheelleen ja ystävilleen henkilökohtaisen takauksen antamiseen liittyy riski. Nämä takaukset jatkuvat yleensä aloitusvaiheen jälkeenkin, sillä yksityisten yritysten on yleensä turvauduttava pankkien tukeen, kunnes yritys listautuu. Jos pankki vaatii takaukset maksettaviksi, yrittäjä voi menettää kotinsa. Näissä olosuhteissa verotukseen ja sosiaaliturvaan liittyvät velvoitteet saattavat pahentaa tilannetta entisestään.

| 4.10 | Komitea on lausunnossaan tutkimus- ja kehitystoiminnan verokannustimista (1) kehottanut jäsenvaltioita myöntämään verohelpotuksia yksityishenkilöille, jotka investoivat toimintaansa aloittaviin yrityksiin. Tällaiset verokannustimet helpottaisivat uusien yritysten pääoman saantia. |
| --- | --- |

4.10

Komitea on lausunnossaan tutkimus- ja kehitystoiminnan verokannustimista (1) kehottanut jäsenvaltioita myöntämään verohelpotuksia yksityishenkilöille, jotka investoivat toimintaansa aloittaviin yrityksiin. Tällaiset verokannustimet helpottaisivat uusien yritysten pääoman saantia.

| 4.11 | Aloitusvaiheen jälkeen yrittäjä on riippuvainen kolmannesta välttämättömästä menestystekijästä eli kannattavasta liiketoimintamallista. Se on ratkaiseva tekijä yritystoiminnan laajentamisessa. Malli riippuu monista liiketoiminnan eri osien suhteista. Liikevaihto, josta on vähennetty tuotantokustannukset, osoittaa myyntikatteen, ja kun siitä on vähennetty menot, saadaan veroja edeltävä tulos, josta maksetaan kulut ja pankkilainojen lyhennykset. Jos liiketoimintamalli ei ole toimiva tai jos yrityksen hallinnolla ei ole riittävästi taitoa tai kokemusta esimerkiksi myynnistä niin, että toiminta kannattaisi, pankkitakauksen antaneet joutuvat todennäköisesti konkurssiin. Tällainen konkurssi on ilmeisen opettava kokemus. Jos yrittäjä on oppinut liiketoimintamallin edellytykset, uudelleen aloittamiselle voi olla mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

4.11

Aloitusvaiheen jälkeen yrittäjä on riippuvainen kolmannesta välttämättömästä menestystekijästä eli kannattavasta liiketoimintamallista. Se on ratkaiseva tekijä yritystoiminnan laajentamisessa. Malli riippuu monista liiketoiminnan eri osien suhteista. Liikevaihto, josta on vähennetty tuotantokustannukset, osoittaa myyntikatteen, ja kun siitä on vähennetty menot, saadaan veroja edeltävä tulos, josta maksetaan kulut ja pankkilainojen lyhennykset. Jos liiketoimintamalli ei ole toimiva tai jos yrityksen hallinnolla ei ole riittävästi taitoa tai kokemusta esimerkiksi myynnistä niin, että toiminta kannattaisi, pankkitakauksen antaneet joutuvat todennäköisesti konkurssiin. Tällainen konkurssi on ilmeisen opettava kokemus. Jos yrittäjä on oppinut liiketoimintamallin edellytykset, uudelleen aloittamiselle voi olla mahdollisuuksia.

| 4.12 | Aiemmin menestyneitä liiketoimintamalleja uhkaavat aina henkilöstöä, asiakkaita, markkinoita, teknologiaa ja kilpailijoita koskevat muutokset. Kun yritys on perustettu onnistuneesti, muutokset koettelevat yrittäjiä jatkuvasti, erityisesti teknologiayrityksissä. Yrittäjät, jotka eivät pysty vastaamaan muutokseen, voivat oppia kokemuksistaan. Toiset taas eivät opi, ja näitä ovat erityisesti yrityksen toisen ja kolmannen polven omistajat. |
| --- | --- |

4.12

Aiemmin menestyneitä liiketoimintamalleja uhkaavat aina henkilöstöä, asiakkaita, markkinoita, teknologiaa ja kilpailijoita koskevat muutokset. Kun yritys on perustettu onnistuneesti, muutokset koettelevat yrittäjiä jatkuvasti, erityisesti teknologiayrityksissä. Yrittäjät, jotka eivät pysty vastaamaan muutokseen, voivat oppia kokemuksistaan. Toiset taas eivät opi, ja näitä ovat erityisesti yrityksen toisen ja kolmannen polven omistajat.

| 4.13 | Liiketoimintamallin toimivuus riippuu suuresti yrittäjästä itsestään ja hänen ryhmästään. Erityisesti tarvitaan varainhoidon taitoja. Yritys voi menestyä liian hyvin ja yrittäjä lisätä toimintaansa liikaa niin, ettei lopulta kykene maksamaan laskujaan. Tällaisessa tapauksessa yrityksen velkojat voivat saattaa sen selvitystilaan. Tällaisella liiketoiminnalla voi olla hyvät mahdollisuudet aloittaa onnistuneesti uudelleen. |
| --- | --- |

4.13

Liiketoimintamallin toimivuus riippuu suuresti yrittäjästä itsestään ja hänen ryhmästään. Erityisesti tarvitaan varainhoidon taitoja. Yritys voi menestyä liian hyvin ja yrittäjä lisätä toimintaansa liikaa niin, ettei lopulta kykene maksamaan laskujaan. Tällaisessa tapauksessa yrityksen velkojat voivat saattaa sen selvitystilaan. Tällaisella liiketoiminnalla voi olla hyvät mahdollisuudet aloittaa onnistuneesti uudelleen.

| 4.14 | Rahoitus voi muodostua ongelmaksi myös silloin, kun tärkeä asiakas ei maksa laskujaan, minkä vuoksi yrittäjä puolestaan ei voi maksaa omia laskujaan ja pankki on valmis ulosmittaukseen. Komission tilastojen mukaan neljännes maksukyvyttömyystapauksista johtuu maksujen viivästymisestä. Myös näissä tapauksissa uudelleen aloittaminen voi kannattaa. Sekä jäsenvaltiot että komissio tiedostavat hyvin, miten alttiita pienet ja nuoret yritykset ovat viivästysten vaikutuksille. Asiaan on puututtu direktiivillä maksuviivästysten torjumisesta, ja siitä säädetään myös tulevassa pienyrityksiä koskevassa säädöksessä. |
| --- | --- |

4.14

Rahoitus voi muodostua ongelmaksi myös silloin, kun tärkeä asiakas ei maksa laskujaan, minkä vuoksi yrittäjä puolestaan ei voi maksaa omia laskujaan ja pankki on valmis ulosmittaukseen. Komission tilastojen mukaan neljännes maksukyvyttömyystapauksista johtuu maksujen viivästymisestä. Myös näissä tapauksissa uudelleen aloittaminen voi kannattaa. Sekä jäsenvaltiot että komissio tiedostavat hyvin, miten alttiita pienet ja nuoret yritykset ovat viivästysten vaikutuksille. Asiaan on puututtu direktiivillä maksuviivästysten torjumisesta, ja siitä säädetään myös tulevassa pienyrityksiä koskevassa säädöksessä.

| 4.15 | Toisinaan yritysten epäonnistuminen ei johdu niiden omista virheistä vaan odottamattomista tapahtumista. Esimerkkeinä mainittakoon syyskuun 11. päivän terrori-iskujen ja äärimmäisen vaikeiden sääolosuhteiden vaikutukset. Tällaisissakin tapauksissa ennakoiminen ja vakuutukset olisivat voineet lieventää iskua. Sen vuoksi pienyrityksiä tukevia organisaatioita kehotetaan tiedottamaan yrittäjille varokeinojen hyödyllisyydestä. |
| --- | --- |

4.15

Toisinaan yritysten epäonnistuminen ei johdu niiden omista virheistä vaan odottamattomista tapahtumista. Esimerkkeinä mainittakoon syyskuun 11. päivän terrori-iskujen ja äärimmäisen vaikeiden sääolosuhteiden vaikutukset. Tällaisissakin tapauksissa ennakoiminen ja vakuutukset olisivat voineet lieventää iskua. Sen vuoksi pienyrityksiä tukevia organisaatioita kehotetaan tiedottamaan yrittäjille varokeinojen hyödyllisyydestä.

| 4.16 | Kaiken kaikkiaan yritys voi epäonnistua monin tavoin, vaikka yrittäjällä olisi mitä parhaimmat suunnitelmat. Aloitusvaiheessa ei ehkä ole mahdollista saada yritystä kannattamaan. Aloituksen jälkeen heikko liiketoimintamalli voi vielä johtaa siihen, ettei yrityksellä ole tulevaisuutta. Toisaalta kannattaviltakin vaikuttavat yritykset voivat epäonnistua yrittäjien virheiden vuoksi tai yrittäjistä riippumattomista syistä. Tällaisissa tapauksissa konkurssipesänhoitajien olisi voitava ja tulisi pelastaa yritys ja useimmat työpaikat. |
| --- | --- |

4.16

Kaiken kaikkiaan yritys voi epäonnistua monin tavoin, vaikka yrittäjällä olisi mitä parhaimmat suunnitelmat. Aloitusvaiheessa ei ehkä ole mahdollista saada yritystä kannattamaan. Aloituksen jälkeen heikko liiketoimintamalli voi vielä johtaa siihen, ettei yrityksellä ole tulevaisuutta. Toisaalta kannattaviltakin vaikuttavat yritykset voivat epäonnistua yrittäjien virheiden vuoksi tai yrittäjistä riippumattomista syistä. Tällaisissa tapauksissa konkurssipesänhoitajien olisi voitava ja tulisi pelastaa yritys ja useimmat työpaikat.

| 4.17 | On tärkeää tehdä ero yrityksen ja sen johdon välillä. Johtajat voivat mennä konkurssiin, vaikka pesänhoitaja pelastaa yrityksen ja sen henkilöstön. Yrityksen epäonnistuessa yrittäjät voivat joutua konkurssiin antamiensa pankkitakuiden vuoksi, vaikkei heidän oma käytöksensä olisikaan ollut petollista. Komissio on huolissaan juuri näistä rehellisistä yrittäjistä. Sellaisilla yrittäjillä, jotka taas epäonnistuvat taitamattomuuttaan tai näkemysten puutteen takia, ei luultavasti ole paljonkaan annettavaa talouselämälle, vaikka heillä olisi taloudellisia tukijoita. Kaikki konkurssin tehneet yrittäjät eivät ansaitse toista mahdollisuutta. |
| --- | --- |

4.17

On tärkeää tehdä ero yrityksen ja sen johdon välillä. Johtajat voivat mennä konkurssiin, vaikka pesänhoitaja pelastaa yrityksen ja sen henkilöstön. Yrityksen epäonnistuessa yrittäjät voivat joutua konkurssiin antamiensa pankkitakuiden vuoksi, vaikkei heidän oma käytöksensä olisikaan ollut petollista. Komissio on huolissaan juuri näistä rehellisistä yrittäjistä. Sellaisilla yrittäjillä, jotka taas epäonnistuvat taitamattomuuttaan tai näkemysten puutteen takia, ei luultavasti ole paljonkaan annettavaa talouselämälle, vaikka heillä olisi taloudellisia tukijoita. Kaikki konkurssin tehneet yrittäjät eivät ansaitse toista mahdollisuutta.

5.   Erityistä

5.1   Julkisuuskuva, koulutus ja tiedotusvälineet

| 5.1.1 | Maksukyvyttömyyslainsäädännön muuttaminen on voimakkain viesti, jonka jäsenvaltioiden hallitukset voivat suurelle yleisölle antaa. Jos lailla selkeästi kannustetaan antamaan yrittäjille uusi mahdollisuus, se näkyy myös viestimissä. |
| --- | --- |

5.1.1

Maksukyvyttömyyslainsäädännön muuttaminen on voimakkain viesti, jonka jäsenvaltioiden hallitukset voivat suurelle yleisölle antaa. Jos lailla selkeästi kannustetaan antamaan yrittäjille uusi mahdollisuus, se näkyy myös viestimissä.

| 5.1.2 | Hallitukset voivat myös tehdä yhteistyötä yritystoimintaan kiinteässä yhteydessä olevien organisaatioiden ja laitosten kanssa. Selvimmin asiaan liittyy toimialana kirjanpitäjät, mutta myös pk-yrityksiä ja yksittäisiä yrittäjiä edustavat järjestöt voivat tulla kyseeseen. |
| --- | --- |

5.1.2

Hallitukset voivat myös tehdä yhteistyötä yritystoimintaan kiinteässä yhteydessä olevien organisaatioiden ja laitosten kanssa. Selvimmin asiaan liittyy toimialana kirjanpitäjät, mutta myös pk-yrityksiä ja yksittäisiä yrittäjiä edustavat järjestöt voivat tulla kyseeseen.

| 5.1.3 | Tiedonannossa tuodaan esiin ajatus menestyneiden uudelleen aloittajien palkitsemisesta. Jos edellä kuvatut organisaatiot ottaisivat käyttöön tällaisen järjestelmän, seurauksena voisi olla myönteistä julkisuutta tiedotusvälineissä. |
| --- | --- |

5.1.3

Tiedonannossa tuodaan esiin ajatus menestyneiden uudelleen aloittajien palkitsemisesta. Jos edellä kuvatut organisaatiot ottaisivat käyttöön tällaisen järjestelmän, seurauksena voisi olla myönteistä julkisuutta tiedotusvälineissä.

5.2   Maksukyvyttömyyslainsäädännön merkitys

| 5.2.1 | ETSK tukee täysin kaikkia tiedonannossa maksukyvyttömyyslainsäädännöstä esitettyjä näkökohtia — riippuen tietysti siitä, mikä lopulta annettavien säädösten tarkka sisältö on. Ne on kuvattu yksityiskohtaisesti edellä kohdassa 3.2, ja niihin kuuluu rehellisten konkurssien muodollinen tunnistaminen, veloista vapauttaminen varhaisessa vaiheessa sekä oikeudellisten toimintarajoitusten, kieltojen ja estojen vähentäminen nopeutetuin menettelyin. Keskipitkän aikavälin tavoitteena tulisi olla, että tällaiset menettelyt kestäisivät enintään 12 kuukautta. |
| --- | --- |

5.2.1

ETSK tukee täysin kaikkia tiedonannossa maksukyvyttömyyslainsäädännöstä esitettyjä näkökohtia — riippuen tietysti siitä, mikä lopulta annettavien säädösten tarkka sisältö on. Ne on kuvattu yksityiskohtaisesti edellä kohdassa 3.2, ja niihin kuuluu rehellisten konkurssien muodollinen tunnistaminen, veloista vapauttaminen varhaisessa vaiheessa sekä oikeudellisten toimintarajoitusten, kieltojen ja estojen vähentäminen nopeutetuin menettelyin. Keskipitkän aikavälin tavoitteena tulisi olla, että tällaiset menettelyt kestäisivät enintään 12 kuukautta.

| 5.2.2 | ETSK katsoo, että kaikkien jäsenvaltioiden olisi saatettava mahdollisimman lyhyessä ajassa päätökseen maksukyvyttömyyslainsäädäntönsä tarkistaminen. Lainsäädännön tarkistuksen lisäksi on ratkaisevan tärkeää, että konkurssiasiat käsitellään tuomioistuimissa joutuisasti. Menettelyn on oltava hyvin organisoitu. Nämä muutokset ovat keskeisessä asemassa yritystoiminnan uudelleen aloittamista koskevassa ohjelmassa. |
| --- | --- |

5.2.2

ETSK katsoo, että kaikkien jäsenvaltioiden olisi saatettava mahdollisimman lyhyessä ajassa päätökseen maksukyvyttömyyslainsäädäntönsä tarkistaminen. Lainsäädännön tarkistuksen lisäksi on ratkaisevan tärkeää, että konkurssiasiat käsitellään tuomioistuimissa joutuisasti. Menettelyn on oltava hyvin organisoitu. Nämä muutokset ovat keskeisessä asemassa yritystoiminnan uudelleen aloittamista koskevassa ohjelmassa.

5.3   Vaikeuksissa olevien yritysten aktiivinen tukeminen

| 5.3.1 | Vaikeuksissa olevien yritysten aktiivinen tukeminen on tiedonannon toinen sanoma. Se ei sellaisenaan kuulu uutta mahdollisuutta koskevaan ohjelmaan, vaan sillä pyritään konkurssien välttämiseen sekä yritysten ja työpaikkojen säilyttämiseen. Tässä mielessä tiedonannossa tuetaan vältettävissä olevien epäonnistumisten ehkäisemistä varhaisvaroitusjärjestelmän, väliaikaisrahoituksen ja neuvonnan avulla. |
| --- | --- |

5.3.1

Vaikeuksissa olevien yritysten aktiivinen tukeminen on tiedonannon toinen sanoma. Se ei sellaisenaan kuulu uutta mahdollisuutta koskevaan ohjelmaan, vaan sillä pyritään konkurssien välttämiseen sekä yritysten ja työpaikkojen säilyttämiseen. Tässä mielessä tiedonannossa tuetaan vältettävissä olevien epäonnistumisten ehkäisemistä varhaisvaroitusjärjestelmän, väliaikaisrahoituksen ja neuvonnan avulla.

| 5.3.2 | Ongelmana on, ettei ohjelmasta ole useimmille pk-yrityksille paljonkaan käytännön hyötyä, sillä keinoja tunnistaa ennakolta jäsenvaltioiden kymmenien tuhansien pk-yritysten joukosta vaikeuksissa olevat yritykset ei juuri ole. Jäsenvaltioita kehotetaan kuitenkin hyödyntämään olemassa olevat mahdollisuudet maksimaalisesti. Esimerkiksi Ranskassa alv-viranomaiset voivat varoittaa varhaisessa vaiheessa yrityksen mahdollisista kassavirtaongelmista. Komissio toteaa, että tukitoimet olisi keskitettävä konkurssien välttämiseen, asiantuntijaneuvontaan ja asioihin puuttumiseen ajoissa. Ongelmia syntyy, kun yritysjohtajat eivät ymmärrä liiketoimintansa olevan vaikeuksissa. Jäsenvaltioiden hallitusten olisi työskenneltävä kirjanpitoalan ammattilaisten kanssa ja kiinnitettävä huomiota pk-yritysten tukijärjestelyyn ja kehitettävä ennakoivia toimenpiteitä, jotka sopivat juuri niiden omaan pk-yrityskulttuuriin. |
| --- | --- |

5.3.2

Ongelmana on, ettei ohjelmasta ole useimmille pk-yrityksille paljonkaan käytännön hyötyä, sillä keinoja tunnistaa ennakolta jäsenvaltioiden kymmenien tuhansien pk-yritysten joukosta vaikeuksissa olevat yritykset ei juuri ole. Jäsenvaltioita kehotetaan kuitenkin hyödyntämään olemassa olevat mahdollisuudet maksimaalisesti. Esimerkiksi Ranskassa alv-viranomaiset voivat varoittaa varhaisessa vaiheessa yrityksen mahdollisista kassavirtaongelmista. Komissio toteaa, että tukitoimet olisi keskitettävä konkurssien välttämiseen, asiantuntijaneuvontaan ja asioihin puuttumiseen ajoissa. Ongelmia syntyy, kun yritysjohtajat eivät ymmärrä liiketoimintansa olevan vaikeuksissa. Jäsenvaltioiden hallitusten olisi työskenneltävä kirjanpitoalan ammattilaisten kanssa ja kiinnitettävä huomiota pk-yritysten tukijärjestelyyn ja kehitettävä ennakoivia toimenpiteitä, jotka sopivat juuri niiden omaan pk-yrityskulttuuriin.

| 5.3.3 | ETSK ei aliarvioi tällaisen tuen antamisen vaikeutta. Hallituksen pyrkimyksellä muuttaa markkinavoimia voi olla vastakkaisia vaikutuksia, ja se voi heikentää markkinakuria. |
| --- | --- |

5.3.3

ETSK ei aliarvioi tällaisen tuen antamisen vaikeutta. Hallituksen pyrkimyksellä muuttaa markkinavoimia voi olla vastakkaisia vaikutuksia, ja se voi heikentää markkinakuria.

| 5.3.4 | Osakeyhtiöillä on kaksinkertainen velvollisuus: niiden on pidettävä ajan tasalla olevaa kirjanpitoa, ja kirjanpitäjien ja yrityksen johdon on todistettava, että yhtiön toiminta on jatkuvaa eli että se kykenee maksamaan velkansa. Tällaisten velvoitteiden ja etenkin ajantasaista kirjanpitoa koskevan velvoitteen asettaminen kaikille yrityksille parantaisi varhaisvaroitusjärjestelmää. |
| --- | --- |

5.3.4

Osakeyhtiöillä on kaksinkertainen velvollisuus: niiden on pidettävä ajan tasalla olevaa kirjanpitoa, ja kirjanpitäjien ja yrityksen johdon on todistettava, että yhtiön toiminta on jatkuvaa eli että se kykenee maksamaan velkansa. Tällaisten velvoitteiden ja etenkin ajantasaista kirjanpitoa koskevan velvoitteen asettaminen kaikille yrityksille parantaisi varhaisvaroitusjärjestelmää.

| 5.3.5 | ETSK panee tyytyväisenä merkille keskittymisen vaikeuksissa oleviin yrityksiin, sillä näin annetaan mahdollisuus säilyttää työpaikat ja varmistaa työllisyyden jatkuvuus. |
| --- | --- |

5.3.5

ETSK panee tyytyväisenä merkille keskittymisen vaikeuksissa oleviin yrityksiin, sillä näin annetaan mahdollisuus säilyttää työpaikat ja varmistaa työllisyyden jatkuvuus.

5.4   Epäonnistumisen jälkeen uudelleen aloittavien yrittäjien aktiivinen tukeminen

| 5.4.1 | Noin 12–17 jäsenvaltiota on muuttanut tai muuttamassa maksukyvyttömyyslainsäädäntöään, mutta jäsenvaltioissa ei juuri ole havaittavissa toimintaa, joka liittyy komission tätä asiaa koskeviin suosituksiin. |
| --- | --- |

5.4.1

Noin 12–17 jäsenvaltiota on muuttanut tai muuttamassa maksukyvyttömyyslainsäädäntöään, mutta jäsenvaltioissa ei juuri ole havaittavissa toimintaa, joka liittyy komission tätä asiaa koskeviin suosituksiin.

| 5.4.2 | Syy tähän vähäiseen toimintaan on jälleen kerran siinä, että osan ehdotuksista voidaan katsoa olevan ristiriidassa markkinavoimien kanssa. Tämä pätee erityisesti ehdotuksiin, joiden mukaan pankit eivät saisi olla niin varovaisia ja että asiaa käsittelevien viranomaisten olisi perustettava uudelleen aloittavien yrittäjien tukiverkostoja. |
| --- | --- |

5.4.2

Syy tähän vähäiseen toimintaan on jälleen kerran siinä, että osan ehdotuksista voidaan katsoa olevan ristiriidassa markkinavoimien kanssa. Tämä pätee erityisesti ehdotuksiin, joiden mukaan pankit eivät saisi olla niin varovaisia ja että asiaa käsittelevien viranomaisten olisi perustettava uudelleen aloittavien yrittäjien tukiverkostoja.

| 5.4.3 | Ehdotukset, jotka kuuluvat jäsenvaltioiden hallitusten toimivaltaan (julkiset rahoitusjärjestelmät, rehellisen konkurssin tehneiden yrittäjien lainansaanti ja julkiset hankinnat), voitaneen toteuttaa suuremmitta ongelmitta jopa ennen maksukyvyttömyyslainsäädännön muuttamista. |
| --- | --- |

5.4.3

Ehdotukset, jotka kuuluvat jäsenvaltioiden hallitusten toimivaltaan (julkiset rahoitusjärjestelmät, rehellisen konkurssin tehneiden yrittäjien lainansaanti ja julkiset hankinnat), voitaneen toteuttaa suuremmitta ongelmitta jopa ennen maksukyvyttömyyslainsäädännön muuttamista.

| 5.4.4 | Yrittäjäkoulutusta tarjoavat voivat tarvittaessa myös varmasti tarjota koulutusta uudelleen aloittajille. |
| --- | --- |

5.4.4

Yrittäjäkoulutusta tarjoavat voivat tarvittaessa myös varmasti tarjota koulutusta uudelleen aloittajille.

5.5   Muut komission ehdotukset

| 5.5.1 | ETSK on tyytyväinen komission äskettäin perustamaan uuden mahdollisuuden politiikkaa käsittelevään www-sivustoon osoitteessa http://ec.europa.eu/sme2chance. Se on erittäin hyödyllinen organisaatioille, jotka osallistuvat uuden mahdollisuuden politiikkaa koskevien jäsenvaltiokohtaisten aloitteiden tukemiseen. |
| --- | --- |

5.5.1

ETSK on tyytyväinen komission äskettäin perustamaan uuden mahdollisuuden politiikkaa käsittelevään www-sivustoon osoitteessa http://ec.europa.eu/sme2chance. Se on erittäin hyödyllinen organisaatioille, jotka osallistuvat uuden mahdollisuuden politiikkaa koskevien jäsenvaltiokohtaisten aloitteiden tukemiseen.

| 5.5.2 | Komissio aikoo keväällä 2009 järjestävässä pk-yritystapahtumassaan keskittyä käsittelemään liiketoiminnan uudelleen aloittamista ja muita uuteen mahdollisuuteen liittyviä kysymyksiä. ETSK odottaa aloitteen antavan lisää pontta uutta mahdollisuutta koskevan ohjelman mukaisten ohjeellisten toimenpiteiden toteuttamiselle. |
| --- | --- |

5.5.2

Komissio aikoo keväällä 2009 järjestävässä pk-yritystapahtumassaan keskittyä käsittelemään liiketoiminnan uudelleen aloittamista ja muita uuteen mahdollisuuteen liittyviä kysymyksiä. ETSK odottaa aloitteen antavan lisää pontta uutta mahdollisuutta koskevan ohjelman mukaisten ohjeellisten toimenpiteiden toteuttamiselle.

Bryssel 29. toukokuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  EUVL C 10, 15.1.2008.

1

---

| 30.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 224/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 224/32

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kansainväliset julkiset hankinnat

(2008/C 224/06)

Jean-Pierre Jouyet, Eurooppa-asioista vastaava valtiosihteeri, pyysi 25. lokakuuta 2007 Euroopan unionin neuvoston tulevan puheenjohtajavaltion Ranskan nimissä Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan valmistelevan lausunnon aiheesta

Kansainväliset julkiset hankinnat.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 6. toukokuuta 2008. Esittelijä oli Henri Malosse.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28.–29. toukokuuta 2008 pitämässään 445. täysistunnossa (toukokuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 70 ääntä puolesta 2:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Suositukset

| 1.1 | ETSK rohkaisee Euroopan komissiota jatkamaan tiiviisti toimiaan julkisten hankintojen laajemmaksi avaamiseksi ja avoimuuden, tasapuolisen kohtelun sekä sosiaalisen ja ekologisen vastuun periaatteiden korostamiseksi. |
| --- | --- |

1.1

ETSK rohkaisee Euroopan komissiota jatkamaan tiiviisti toimiaan julkisten hankintojen laajemmaksi avaamiseksi ja avoimuuden, tasapuolisen kohtelun sekä sosiaalisen ja ekologisen vastuun periaatteiden korostamiseksi.

| 1.2 | Julkisia hankintoja koskevan sopimuksen (GPA) uusimisesta käytävien neuvottelujen yhteydessä ETSK suosittelee, että Euroopan komissio vastustaisi päättäväisesti tiettyjen sopimuksen piiriin kuuluvien maiden protektionistisia toimia. |
| --- | --- |

1.2

Julkisia hankintoja koskevan sopimuksen (GPA) uusimisesta käytävien neuvottelujen yhteydessä ETSK suosittelee, että Euroopan komissio vastustaisi päättäväisesti tiettyjen sopimuksen piiriin kuuluvien maiden protektionistisia toimia.

| 1.3 | ETSK katsoo, että julkisen kehitysavun yhteydessä olisi asteittain ja vastavuoroisesti luovuttava ehdollistetun tuen järjestelmistä ja korostettava ennen kaikkea tehokkuutta ja avoimuutta. |
| --- | --- |

1.3

ETSK katsoo, että julkisen kehitysavun yhteydessä olisi asteittain ja vastavuoroisesti luovuttava ehdollistetun tuen järjestelmistä ja korostettava ennen kaikkea tehokkuutta ja avoimuutta.

| 1.4 | ETSK kannattaa sitä, että unionin tasolla lisättäisiin avoimuutta ja annettaisiin nykyaikaisia hankintojen tekemistä ja tarjouspyyntöjen julkaisemista koskevia määräyksiä. Näin ollen ETSK vastustaa EU:n direktiiveissä asetettujen kynnysarvojen korottamista, sillä ne toimivat avoimuuden takeina. ETSK kannattaa Euroopan komission tiedonantoa, jonka tavoitteena on lisätä direktiiveissä asetettujen kynnysarvojen alapuolelle jäävien hankintojen avoimuutta. |
| --- | --- |

1.4

ETSK kannattaa sitä, että unionin tasolla lisättäisiin avoimuutta ja annettaisiin nykyaikaisia hankintojen tekemistä ja tarjouspyyntöjen julkaisemista koskevia määräyksiä. Näin ollen ETSK vastustaa EU:n direktiiveissä asetettujen kynnysarvojen korottamista, sillä ne toimivat avoimuuden takeina. ETSK kannattaa Euroopan komission tiedonantoa, jonka tavoitteena on lisätä direktiiveissä asetettujen kynnysarvojen alapuolelle jäävien hankintojen avoimuutta.

| 1.5 | ETSK suhtautuu kielteisesti siihen, että EU:hun perustettaisiin pk-yrityksille samankaltainen kiintiöjärjestelmä kuin Yhdysvaltojen pienyrityksiä koskeva säädös (Small Business Act). Se toteaa kuitenkin, että olisi hyödyllistä ja kannattavaa laatia pk-yrityksiä ja varsinkin erittäin pieniä yrityksiä koskeva eurooppalainen etenemissuunnitelma. Etenemissuunnitelmalle laadittaisiin konkreettinen aikataulu ja monivuotinen talousarvio, ja se olisi kohdistettu tukemaan innovointia ja yritysten perustamista erityisesti energiatehokkuuteen ja ympäristönsuojeluun liittyvillä keskeisillä aloilla. |
| --- | --- |

1.5

ETSK suhtautuu kielteisesti siihen, että EU:hun perustettaisiin pk-yrityksille samankaltainen kiintiöjärjestelmä kuin Yhdysvaltojen pienyrityksiä koskeva säädös (Small Business Act). Se toteaa kuitenkin, että olisi hyödyllistä ja kannattavaa laatia pk-yrityksiä ja varsinkin erittäin pieniä yrityksiä koskeva eurooppalainen etenemissuunnitelma. Etenemissuunnitelmalle laadittaisiin konkreettinen aikataulu ja monivuotinen talousarvio, ja se olisi kohdistettu tukemaan innovointia ja yritysten perustamista erityisesti energiatehokkuuteen ja ympäristönsuojeluun liittyvillä keskeisillä aloilla.

| 1.6 | Mainitun suunnitelman toimivuutta voitaisiin parantaa ja sen täytäntöönpanoa helpottaa hyödyntämällä pk-yritysten luontaisiin yhteyksiin perustuvia tiedotusjärjestelmiä sekä aidosti avoimia ja tasapuolisia kuulemismekanismeja ja yksinkertaisia unionin oikeudellisia välineitä. |
| --- | --- |

1.6

Mainitun suunnitelman toimivuutta voitaisiin parantaa ja sen täytäntöönpanoa helpottaa hyödyntämällä pk-yritysten luontaisiin yhteyksiin perustuvia tiedotusjärjestelmiä sekä aidosti avoimia ja tasapuolisia kuulemismekanismeja ja yksinkertaisia unionin oikeudellisia välineitä.

| 1.7 | Näissä konkreettisissa hankkeissa ja määräyksissä tulisi aina, kun se on mahdollista, soveltaa pienet ensin -periaatetta esim. hallinnollisten menettelyjen kertaluontoisuutena. Näin voitaisiin suunnitella hallinnollisia ja teknisiä menettelyitä, jotka olisi sopeutettu pienten yritysten kokoon ja erityispiirteisiin ja jotka vastaisivat tavoitteeseen vähentää niihin kohdistuvaa taakkaa. |
| --- | --- |

1.7

Näissä konkreettisissa hankkeissa ja määräyksissä tulisi aina, kun se on mahdollista, soveltaa pienet ensin -periaatetta esim. hallinnollisten menettelyjen kertaluontoisuutena. Näin voitaisiin suunnitella hallinnollisia ja teknisiä menettelyitä, jotka olisi sopeutettu pienten yritysten kokoon ja erityispiirteisiin ja jotka vastaisivat tavoitteeseen vähentää niihin kohdistuvaa taakkaa.

2.   Esittely

| 2.1 | Euroopan unionin neuvoston tuleva puheenjohtajavaltio Ranska pyysi Ranskan hallituksen Eurooppa-asioista vastaavan valtiosihteerin lähettämällä virallisella kirjeellä ETSK:ta laatimaan valmistelevan lausunnon aiheesta ”Kansainväliset julkiset hankinnat”. |
| --- | --- |

2.1

Euroopan unionin neuvoston tuleva puheenjohtajavaltio Ranska pyysi Ranskan hallituksen Eurooppa-asioista vastaavan valtiosihteerin lähettämällä virallisella kirjeellä ETSK:ta laatimaan valmistelevan lausunnon aiheesta ”Kansainväliset julkiset hankinnat”.

| 2.1.1 | Pyynnössä viitataan suoraan neuvotteluihin, joita käydään Maailman kauppajärjestön (WTO) julkisia hankintoja koskevan sopimuksen (GPA) tarkistamisen yhteydessä. Sopimus sitoo 12:ta valtiota (1) ja Euroopan unionia (lisäksi 18 maalla on tarkkailija-asema). |
| --- | --- |

2.1.1

Pyynnössä viitataan suoraan neuvotteluihin, joita käydään Maailman kauppajärjestön (WTO) julkisia hankintoja koskevan sopimuksen (GPA) tarkistamisen yhteydessä. Sopimus sitoo 12:ta valtiota (1) ja Euroopan unionia (lisäksi 18 maalla on tarkkailija-asema).

| 2.1.2 | Ranskan hallitus oli syksyllä 2007 huolestunut Euroopan unionin liian anteliaasta tarjouksesta. Tietyillä valtioilla (Yhdysvallat, Korea, Japani) on nimittäin niiden julkisten hankintojen markkinoille pääsyä rajoittavia lausekkeita, jotka rajaavat tietyt hankinnat vain niiden omille pk-yrityksille. |
| --- | --- |

2.1.2

Ranskan hallitus oli syksyllä 2007 huolestunut Euroopan unionin liian anteliaasta tarjouksesta. Tietyillä valtioilla (Yhdysvallat, Korea, Japani) on nimittäin niiden julkisten hankintojen markkinoille pääsyä rajoittavia lausekkeita, jotka rajaavat tietyt hankinnat vain niiden omille pk-yrityksille.

| 2.2 | Ranska pyysi useiden muiden jäsenvaltioiden tukemana, että GPA-sopimuksen tarkistamisen myötä pääsyä näiden valtioiden julkisten hankintojen markkinoille parannettaisiin tai että Euroopan unioni alkaisi soveltaa samankaltaisia rajoituksia, jotka tukisivat eurooppalaisia pk-yrityksiä. |
| --- | --- |

2.2

Ranska pyysi useiden muiden jäsenvaltioiden tukemana, että GPA-sopimuksen tarkistamisen myötä pääsyä näiden valtioiden julkisten hankintojen markkinoille parannettaisiin tai että Euroopan unioni alkaisi soveltaa samankaltaisia rajoituksia, jotka tukisivat eurooppalaisia pk-yrityksiä.

| 2.3 | Hankintojen kynnysarvot GPA-sopimuksessa ovat tällä hetkellä samankaltaisia kuin ne, jotka ovat voimassa sovellettaessa Euroopan unionin sisäisissä direktiiveissä (2) asetettuja velvoitteita. Ne antavat itse asiassa 12 muulle GPA-sopimukseen kuuluvalle maalle mahdollisuuden osallistua kaikkiin Euroopan unionin sisäisiin julkisiin hankintoihin, jotka ovat mainittuja kynnysarvoja suurempia. |
| --- | --- |

2.3

Hankintojen kynnysarvot GPA-sopimuksessa ovat tällä hetkellä samankaltaisia kuin ne, jotka ovat voimassa sovellettaessa Euroopan unionin sisäisissä direktiiveissä (2) asetettuja velvoitteita. Ne antavat itse asiassa 12 muulle GPA-sopimukseen kuuluvalle maalle mahdollisuuden osallistua kaikkiin Euroopan unionin sisäisiin julkisiin hankintoihin, jotka ovat mainittuja kynnysarvoja suurempia.

| 2.4 | ETSK on jo ottanut kantaa Euroopan unionin julkisten hankintojen markkinoiden avaamiseen ja pahoitellut erityisesti sitä, että yritysten rajatylittävä osallistuminen Euroopan unionin julkisten hankintojen markkinoille on liian heikkoa (3). |
| --- | --- |

2.4

ETSK on jo ottanut kantaa Euroopan unionin julkisten hankintojen markkinoiden avaamiseen ja pahoitellut erityisesti sitä, että yritysten rajatylittävä osallistuminen Euroopan unionin julkisten hankintojen markkinoille on liian heikkoa (3).

3.   Kansainvälinen taso

| 3.1 | Kansainvälisellä tasolla arvioituna Euroopan unionin hankintojen voidaan sanoa olevan erityisen avoimia kansainväliselle kilpailulle. Tämä koskee myös yhä useampia Euroopan unionin kehitysyhteistyön nimissä rahoittamia hankintoja (EU antaa maailmassa eniten kehitysapua). ETSK on kuitenkin pahoillaan siitä, että jäsenvaltioilla on tapana asettaa kehitysavun antamisen ehdoksi sopimusten tekeminen avunantajamaan yritysten kanssa (4). |
| --- | --- |

3.1

Kansainvälisellä tasolla arvioituna Euroopan unionin hankintojen voidaan sanoa olevan erityisen avoimia kansainväliselle kilpailulle. Tämä koskee myös yhä useampia Euroopan unionin kehitysyhteistyön nimissä rahoittamia hankintoja (EU antaa maailmassa eniten kehitysapua). ETSK on kuitenkin pahoillaan siitä, että jäsenvaltioilla on tapana asettaa kehitysavun antamisen ehdoksi sopimusten tekeminen avunantajamaan yritysten kanssa (4).

| 3.2 | Tietyt kumppanimme ovat ottaneet käyttöön useita erilaisia suojelujärjestelmiä (esimerkiksi Yhdysvalloissa ”osta amerikkalaista” -säännöt ja Small Business Act) sekä yleistäneet ehdollista tukea koskevia ohjelmia. Julkisten hankintojen markkinoiden kansainvälistämistä voidaan pitää Euroopan unionin kannalta etuna, kun otetaan huomioon se, että EU:lla on maailman kärkitason yrityksiä — myös pk-yrityksiä — rakentamisen, julkisten töiden, vaihtoehtoehtoisten energialähteiden ja ympäristönsuojelun aloilla. |
| --- | --- |

3.2

Tietyt kumppanimme ovat ottaneet käyttöön useita erilaisia suojelujärjestelmiä (esimerkiksi Yhdysvalloissa ”osta amerikkalaista” -säännöt ja Small Business Act) sekä yleistäneet ehdollista tukea koskevia ohjelmia. Julkisten hankintojen markkinoiden kansainvälistämistä voidaan pitää Euroopan unionin kannalta etuna, kun otetaan huomioon se, että EU:lla on maailman kärkitason yrityksiä — myös pk-yrityksiä — rakentamisen, julkisten töiden, vaihtoehtoehtoisten energialähteiden ja ympäristönsuojelun aloilla.

| 3.3 | Yhdysvaltojen Small Business Act -säädökseen sisältyy pk-yrityksiä tukevien toimien lisäksi määräys, jolla 25 prosenttia liittovaltion julkisista hankinnoista varataan amerikkalaisille pk-yrityksille. |
| --- | --- |

3.3

Yhdysvaltojen Small Business Act -säädökseen sisältyy pk-yrityksiä tukevien toimien lisäksi määräys, jolla 25 prosenttia liittovaltion julkisista hankinnoista varataan amerikkalaisille pk-yrityksille.

| 3.4 | Julkisia hankintoja koskevan sopimuksen (GPA) uusimisesta käytävistä neuvotteluista ETSK arvioi, että vaikka vastavuoroisuuden periaatetta onkin korostettava, ei käyttöön tule ottaa samanlaisia protektionistisia menettelyitä kuin kilpailijoillamme, sillä tämä ei helpottaisi markkinoiden avautumista, jonka tulisi olla Euroopan unionin päätavoite. |
| --- | --- |

3.4

Julkisia hankintoja koskevan sopimuksen (GPA) uusimisesta käytävistä neuvotteluista ETSK arvioi, että vaikka vastavuoroisuuden periaatetta onkin korostettava, ei käyttöön tule ottaa samanlaisia protektionistisia menettelyitä kuin kilpailijoillamme, sillä tämä ei helpottaisi markkinoiden avautumista, jonka tulisi olla Euroopan unionin päätavoite.

| 3.5 | Lisäksi tavoitteen on koskettava paitsi GPA-sopimuksen osapuolia, myös muita maita, joissa hankintamenettelyjen avoimuuden puute on erityisen merkittävää ja joissa eurooppalaiset yritykset on yleensä suljettu hankintamenettelyjen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

3.5

Lisäksi tavoitteen on koskettava paitsi GPA-sopimuksen osapuolia, myös muita maita, joissa hankintamenettelyjen avoimuuden puute on erityisen merkittävää ja joissa eurooppalaiset yritykset on yleensä suljettu hankintamenettelyjen ulkopuolelle.

| 3.6 | EU:n varoista rahoitettujen hankintojen sulkeminen väliaikaisesti GPA-sopimuksen ulkopuolelle sellaisista maista peräisin olevien yritysten osalta, jotka soveltavat kansallista protektionismia, on mielenkiintoinen ajatus, jonka ETSK on esittänyt jo aikaisemmissa lausunnoissaan. |
| --- | --- |

3.6

EU:n varoista rahoitettujen hankintojen sulkeminen väliaikaisesti GPA-sopimuksen ulkopuolelle sellaisista maista peräisin olevien yritysten osalta, jotka soveltavat kansallista protektionismia, on mielenkiintoinen ajatus, jonka ETSK on esittänyt jo aikaisemmissa lausunnoissaan.

| 3.7 | ETSK korostaa, että neuvotteluissa on otettava huomioon kysymykset, jotka liittyvät ympäristönsuojeluun ja ILOn yleissopimuksissa (sekä asianomaisissa maissa sovellettavissa työmarkkinaosapuolten solmimissa yleissopimuksissa, alakohtaisissa tai yrityksen sisäisissä työehtosopimuksissa) asetettujen sosiaalisten vähimmäisvaatimuksien noudattamiseen, etenkin käsiteltäessä kahdenvälisiä sopimuksia sellaisten maiden kanssa, jotka eivät ole ratifioineet Kioton pöytäkirjaa tai ILOn yleissopimuksia tai jotka soveltavat niitä korkeintaan puutteellisesti. |
| --- | --- |

3.7

ETSK korostaa, että neuvotteluissa on otettava huomioon kysymykset, jotka liittyvät ympäristönsuojeluun ja ILOn yleissopimuksissa (sekä asianomaisissa maissa sovellettavissa työmarkkinaosapuolten solmimissa yleissopimuksissa, alakohtaisissa tai yrityksen sisäisissä työehtosopimuksissa) asetettujen sosiaalisten vähimmäisvaatimuksien noudattamiseen, etenkin käsiteltäessä kahdenvälisiä sopimuksia sellaisten maiden kanssa, jotka eivät ole ratifioineet Kioton pöytäkirjaa tai ILOn yleissopimuksia tai jotka soveltavat niitä korkeintaan puutteellisesti.

4.   Euroopan unionin taso

| 4.1 | Euroopan komissio on ottanut Yhdysvalloista mallia ja ilmoittanut voivansa ehdottaa eurooppalaista Small Business Act -säädöstä, joka helpottaisi pk-yritysten osallistumista julkisiin hankintoihin ja jossa esitettäisiin yleisemmällä tasolla konkreettisia pk-yrityksiä tukevia toimia. Säädöksessä ei kuitenkaan varattaisi pk-yrityksille erityisiä, julkisia hankintoja koskevia kiintiöitä, kuten Yhdysvalloissa. |
| --- | --- |

4.1

Euroopan komissio on ottanut Yhdysvalloista mallia ja ilmoittanut voivansa ehdottaa eurooppalaista Small Business Act -säädöstä, joka helpottaisi pk-yritysten osallistumista julkisiin hankintoihin ja jossa esitettäisiin yleisemmällä tasolla konkreettisia pk-yrityksiä tukevia toimia. Säädöksessä ei kuitenkaan varattaisi pk-yrityksille erityisiä, julkisia hankintoja koskevia kiintiöitä, kuten Yhdysvalloissa.

| 4.2 | EU:ssa ei itse asiassa tarvitse pohtia pk-yrityksiä tukevien kiintiöiden käyttöönottoa, sillä arviolta 42 prosenttia (Euroopan komission mukaan) kaikista julkisista hankinnoista (tiedot vuodelta 2005) myönnetään yrityksille, jotka vastaavat yhteisön määritelmää (5) pk-yrityksestä. |
| --- | --- |

4.2

EU:ssa ei itse asiassa tarvitse pohtia pk-yrityksiä tukevien kiintiöiden käyttöönottoa, sillä arviolta 42 prosenttia (Euroopan komission mukaan) kaikista julkisista hankinnoista (tiedot vuodelta 2005) myönnetään yrityksille, jotka vastaavat yhteisön määritelmää (5) pk-yrityksestä.

| 4.3 | Unionissa on syytä korostaa hankintamenettelyjen eurooppalaista ulottuvuutta, jotta julkisia varoja voidaan hyödyntää mahdollisimman hyvin. Vaikka hankintojen myöntäminen muista EU-maista peräisin oleville yrityksille on yleistynyt merkittävästi, yritykset valittavat sitä, että avoimuudessa ja asianmukaisten tietojen määrässä on puutteita, jotka estävät niitä osallistumasta rajatylittäviin hankintamenettelyihin. Valitukset liittyvät etenkin EU:n direktiiveissä asetettujen kynnysarvojen alapuolelle jääviin hankintoihin, joihin ei EU:n tasolla sovelleta julkisuusvaatimusta. Yrittäjät pahoittelevat myös sitä, että EU:n direktiiveistä tulee jäsenvaltioiden lainsäädäntöön siirtämisen myötä entistä monimutkaisempia eikä siirto tapahdu aina riittävän avoimesti (määräajat, viivästykset). Lisäksi tässä yhteydessä otetaan usein käyttöön vielä monia erityisiä toisiaan täydentäviä kansallisia säännöksiä. ETSK myöntää, että julkisten hankintojen alalla tarvitaan sääntelyä, mutta toivoo avoimuuden ja oikeusvarmuuden lisäämistä. |
| --- | --- |

4.3

Unionissa on syytä korostaa hankintamenettelyjen eurooppalaista ulottuvuutta, jotta julkisia varoja voidaan hyödyntää mahdollisimman hyvin. Vaikka hankintojen myöntäminen muista EU-maista peräisin oleville yrityksille on yleistynyt merkittävästi, yritykset valittavat sitä, että avoimuudessa ja asianmukaisten tietojen määrässä on puutteita, jotka estävät niitä osallistumasta rajatylittäviin hankintamenettelyihin. Valitukset liittyvät etenkin EU:n direktiiveissä asetettujen kynnysarvojen alapuolelle jääviin hankintoihin, joihin ei EU:n tasolla sovelleta julkisuusvaatimusta. Yrittäjät pahoittelevat myös sitä, että EU:n direktiiveistä tulee jäsenvaltioiden lainsäädäntöön siirtämisen myötä entistä monimutkaisempia eikä siirto tapahdu aina riittävän avoimesti (määräajat, viivästykset). Lisäksi tässä yhteydessä otetaan usein käyttöön vielä monia erityisiä toisiaan täydentäviä kansallisia säännöksiä. ETSK myöntää, että julkisten hankintojen alalla tarvitaan sääntelyä, mutta toivoo avoimuuden ja oikeusvarmuuden lisäämistä.

| 4.4 | ETSK arvioi, että kynnysarvot, joiden yläpuolella sovelletaan avoimuuden ja julkistamisen periaatteita, ovat paras tapa taata talouden toimijoille, etenkin erittäin pienille yrityksille, mahdollisuus osallistua julkisiin hankintoihin. EU:ssa avoimuuden puutetta koskevat pk-yritysten lukuisat valitukset kohdistuvat nimenomaan niihin hankintoihin, jotka sijoittuvat kynnysarvojen alapuolelle ja joihin tulisi siis soveltaa periaatteita yhdenvertaisesta kohtelusta ja siitä, ettei ketään saa syrjiä kansalaisuuden perusteella. |
| --- | --- |

4.4

ETSK arvioi, että kynnysarvot, joiden yläpuolella sovelletaan avoimuuden ja julkistamisen periaatteita, ovat paras tapa taata talouden toimijoille, etenkin erittäin pienille yrityksille, mahdollisuus osallistua julkisiin hankintoihin. EU:ssa avoimuuden puutetta koskevat pk-yritysten lukuisat valitukset kohdistuvat nimenomaan niihin hankintoihin, jotka sijoittuvat kynnysarvojen alapuolelle ja joihin tulisi siis soveltaa periaatteita yhdenvertaisesta kohtelusta ja siitä, ettei ketään saa syrjiä kansalaisuuden perusteella.

| 4.5 | Vaikka yrittäjien eurooppalaiset keskusliitot eivät hyväksykään ajatusta Amerikan malliin perustuvista kiintiöistä, ne kuitenkin myöntävät, että tarvitaan aktiivista politiikkaa, jolla tuetaan erityisesti EU:n direktiiveissä asetettujen kynnysarvojen alapuolelle sijoittuvia hankintoja sekä hankintoja, jotka liittyvät uusiin teknologioihin, energiatehokkuuteen tai ympäristönsuojeluun. |
| --- | --- |

4.5

Vaikka yrittäjien eurooppalaiset keskusliitot eivät hyväksykään ajatusta Amerikan malliin perustuvista kiintiöistä, ne kuitenkin myöntävät, että tarvitaan aktiivista politiikkaa, jolla tuetaan erityisesti EU:n direktiiveissä asetettujen kynnysarvojen alapuolelle sijoittuvia hankintoja sekä hankintoja, jotka liittyvät uusiin teknologioihin, energiatehokkuuteen tai ympäristönsuojeluun.

| 4.6 | ETSK tukee päättäväisesti eurooppalaisia pk-yrityksiä koskevaa etenemissuunnitelmaa, joka sisältäisi joukon tarkkoja ja sitovia määräyksiä aikatauluineen ja rahoitussuunnitelmineen. Suunnitelma pohjautuisi eurooppalaiseen pienyritysten tukipolitiikkaan, jota on toteutettu jo kaksikymmentä vuotta, ja etenkin pienyrityksiä koskevaan eurooppalaiseen peruskirjaan, joka hyväksyttiin Santa Maria de Feirassa pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa kesäkuussa 2000. Siinä huomioitaisiin myös Stuttgartissa huhtikuussa 2007 pidetyn käsiteollisuus- ja pienyrityksiä koskevan konferenssin päätelmät. |
| --- | --- |

4.6

ETSK tukee päättäväisesti eurooppalaisia pk-yrityksiä koskevaa etenemissuunnitelmaa, joka sisältäisi joukon tarkkoja ja sitovia määräyksiä aikatauluineen ja rahoitussuunnitelmineen. Suunnitelma pohjautuisi eurooppalaiseen pienyritysten tukipolitiikkaan, jota on toteutettu jo kaksikymmentä vuotta, ja etenkin pienyrityksiä koskevaan eurooppalaiseen peruskirjaan, joka hyväksyttiin Santa Maria de Feirassa pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa kesäkuussa 2000. Siinä huomioitaisiin myös Stuttgartissa huhtikuussa 2007 pidetyn käsiteollisuus- ja pienyrityksiä koskevan konferenssin päätelmät.

| 4.7 | Seuraavassa luetellaan keinoja, jotka voisivat olla tavoitteen saavuttamisen kannalta asianmukaisimpia. |
| --- | --- |

4.7

Seuraavassa luetellaan keinoja, jotka voisivat olla tavoitteen saavuttamisen kannalta asianmukaisimpia.

4.7.1   Lainsäädäntöehdotusten tekeminen hyväksymisaikatauluineen

| — | Laaditaan hankinnoista vastaaville sopimusviranomaisille kohdistetut toimintaohjeet, joissa tuodaan esiin hyötyjä, joita syntyisi hankintojen avaamisesta kaikkein pienimmille yrityksille. Kerätään lisäksi parhaita käytänteitä menettelyjen yksinkertaistamisesta ja muuttamisesta aineettomaan muotoon. |
| --- | --- |

—

Laaditaan hankinnoista vastaaville sopimusviranomaisille kohdistetut toimintaohjeet, joissa tuodaan esiin hyötyjä, joita syntyisi hankintojen avaamisesta kaikkein pienimmille yrityksille. Kerätään lisäksi parhaita käytänteitä menettelyjen yksinkertaistamisesta ja muuttamisesta aineettomaan muotoon.

| — | Hyödynnetään yksittäisiä eurooppalaisia toimia, kuten yhteisön patenttia ja pk-yritysten eurooppalaista peruskirjaa (talous- ja sosiaalikomitean aiheesta ”Pk-yritysten eurooppalainen perussääntö”21.3.2002 antamassa lausunnossa tekemä aloite), joiden tavoitteena on yksinkertaistaa EU:n lainsäädäntöä ja vahvistaa yritysten ”eurooppalaista identiteettiä”. |
| --- | --- |

—

Hyödynnetään yksittäisiä eurooppalaisia toimia, kuten yhteisön patenttia ja pk-yritysten eurooppalaista peruskirjaa (talous- ja sosiaalikomitean aiheesta ”Pk-yritysten eurooppalainen perussääntö”21.3.2002 antamassa lausunnossa tekemä aloite), joiden tavoitteena on yksinkertaistaa EU:n lainsäädäntöä ja vahvistaa yritysten ”eurooppalaista identiteettiä”.

| — | Vahvistetaan maksuaikoja koskevaa direktiiviä, kuten ETSK on pyytänyt (6). |
| --- | --- |

—

Vahvistetaan maksuaikoja koskevaa direktiiviä, kuten ETSK on pyytänyt (6).

4.7.2   Julkisia hankintoja koskevien tiedotusmenettelyjen kehittäminen täytäntöönpanoaikatauluineen

| — | Tuetaan ja kehitetään rajatylittäviä julkisia hankintoja koskevia tiedotus- ja välitysjärjestelmiä ja luodaan yritysverkostoja hyödyntämällä tehokkaasti uutta eurooppalaista Enterprise Europe Network -verkostoa sekä tukemalla pk-yritysten paikallisjärjestöjen aloitteita. |
| --- | --- |

—

Tuetaan ja kehitetään rajatylittäviä julkisia hankintoja koskevia tiedotus- ja välitysjärjestelmiä ja luodaan yritysverkostoja hyödyntämällä tehokkaasti uutta eurooppalaista Enterprise Europe Network -verkostoa sekä tukemalla pk-yritysten paikallisjärjestöjen aloitteita.

| — | Tuetaan pilottihankkeita, jotka liittyvät sähköisiin hankintamenettelyihin, yritysten verkostoitumiseen, rajatylittäviä julkisia hankintoja koskeviin tietoportaaleihin ja keskitettyihin asiointipisteisiin ja jotka perustuvat olemassa oleviin ja taloudellisten toimijoiden hyväksymiin rakenteisiin. |
| --- | --- |

—

Tuetaan pilottihankkeita, jotka liittyvät sähköisiin hankintamenettelyihin, yritysten verkostoitumiseen, rajatylittäviä julkisia hankintoja koskeviin tietoportaaleihin ja keskitettyihin asiointipisteisiin ja jotka perustuvat olemassa oleviin ja taloudellisten toimijoiden hyväksymiin rakenteisiin.

4.7.3   Euroopan tasoisten toimien käynnistäminen asianmukaisine budjettivaroineen

| — | Otetaan käyttöön EU:n rakennerahastovaroihin pohjautuva rahoitussuunnittelujärjestelmä, joka edistää takuurahastojen, vakuuksien ja luottovakuutusten avulla pk-yritysten osallistumista julkisiin hankintoihin. |
| --- | --- |

—

Otetaan käyttöön EU:n rakennerahastovaroihin pohjautuva rahoitussuunnittelujärjestelmä, joka edistää takuurahastojen, vakuuksien ja luottovakuutusten avulla pk-yritysten osallistumista julkisiin hankintoihin.

| — | Käynnistetään pk-yrityksiä koskevia Euroopan laajuisia koulutus- ja esittelyhankkeita, joilla edistetään energiatehokkuutta ja ympäristönsuojelua (erityisesti rakennusalalla). Tätä uutta toimea voitaisiin rahoittaa käyttämättömillä unionin varoilla, joita palautetaan vuosittain jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

—

Käynnistetään pk-yrityksiä koskevia Euroopan laajuisia koulutus- ja esittelyhankkeita, joilla edistetään energiatehokkuutta ja ympäristönsuojelua (erityisesti rakennusalalla). Tätä uutta toimea voitaisiin rahoittaa käyttämättömillä unionin varoilla, joita palautetaan vuosittain jäsenvaltioille.

| — | Laajennetaan pk-yritysten osallistumista edistävät toimet koskemaan myös EU:n tutkimusohjelmia ja -aloitteita (toteutettavuuspalkkiot, tutkimusyhteistyö) ja kannustetaan jäsenvaltioita käynnistämään samanlaisia kansallisen tason toimia erityisesti uusia teknologioita hyödyntävillä aloilla, kuten puolustus- ja terveydenhoitoala. |
| --- | --- |

—

Laajennetaan pk-yritysten osallistumista edistävät toimet koskemaan myös EU:n tutkimusohjelmia ja -aloitteita (toteutettavuuspalkkiot, tutkimusyhteistyö) ja kannustetaan jäsenvaltioita käynnistämään samanlaisia kansallisen tason toimia erityisesti uusia teknologioita hyödyntävillä aloilla, kuten puolustus- ja terveydenhoitoala.

4.7.4   Kuulemis- ja välitysmenettelyjen parantaminen

| — | Tarkistetaan Euroopan komission kuulemis- ja arviointimenettelyjä, joissa ei useinkaan huomioida sitä, että Euroopan elinkeinorakenne koostuu suurelta osin pk-yrityksistä: yhdenmukaistetaan pk-yrityksiä koskevia vaikutusselvityksiä, pyydetään ETSK:lta nykyistä järjestelmällisemmin valmistelevia lausuntoja ETSK:lta ja tukeudutaan aiempaa enemmän kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin. |
| --- | --- |

—

Tarkistetaan Euroopan komission kuulemis- ja arviointimenettelyjä, joissa ei useinkaan huomioida sitä, että Euroopan elinkeinorakenne koostuu suurelta osin pk-yrityksistä: yhdenmukaistetaan pk-yrityksiä koskevia vaikutusselvityksiä, pyydetään ETSK:lta nykyistä järjestelmällisemmin valmistelevia lausuntoja ETSK:lta ja tukeudutaan aiempaa enemmän kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin.

| — | Vahvistetaan Enterprise Europe Network -verkostoa, jolla on Euroopan unionissa yli 600 yhteyspistettä paikallisten taloudellisten toimijoiden hyväksymissä rakenteissa, sekä siihen nykyisin kuuluvia yritysorganisaatioita. Pyritään siten kehittämään pk-yrityksille aito eurooppalainen hälytys-, välitys- ja tukiverkosto. |
| --- | --- |

—

Vahvistetaan Enterprise Europe Network -verkostoa, jolla on Euroopan unionissa yli 600 yhteyspistettä paikallisten taloudellisten toimijoiden hyväksymissä rakenteissa, sekä siihen nykyisin kuuluvia yritysorganisaatioita. Pyritään siten kehittämään pk-yrityksille aito eurooppalainen hälytys-, välitys- ja tukiverkosto.

Bryssel 29. toukokuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Kanada, Korea, Yhdysvallat, Hongkong (Kiina), Islanti, Israel, Japani, Liechtenstein, Norja, Aruba (Alankomaat), Singapore, Sveitsi

1

(2)  Direktiivit 2004/18/EY ja 2004/17/EY, 31.3.2004.

2

(3)  EYVL C 287, 22.9.1997.

3

(4)  Ehdollistetuista tuista: Annamaria La Chimia; ”Effectiveness and legality issues in development aid procurement for EU Member States”, European Current Law, maaliskuu 2008.

4

European Current Law

(5)  EYVL C 241, 7.10.2002.

5

(6)  EYVL C 407, 28.12.1998.

6

---

| 30.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 224/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 224/35

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista

| — | Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus eräiden perustamissopimuksen 251 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisten säädösten mukauttamisesta neuvoston päätökseen 1999/468/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY, valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn osalta — Ensimmäinen osa |
| --- | --- |

—

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus eräiden perustamissopimuksen 251 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisten säädösten mukauttamisesta neuvoston päätökseen 1999/468/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY, valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn osalta — Ensimmäinen osa

| — | Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus eräiden perustamissopimuksen 251 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisten säädösten mukauttamisesta neuvoston päätökseen 1999/468/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY, valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn osalta — Mukauttaminen valvonnan käsittävään sääntelymenettelyyn — Toinen osa |
| --- | --- |

—

Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus eräiden perustamissopimuksen 251 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisten säädösten mukauttamisesta neuvoston päätökseen 1999/468/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY, valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn osalta — Mukauttaminen valvonnan käsittävään sääntelymenettelyyn — Toinen osa

| — | Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus eräiden perustamissopimuksen 251 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisten säädösten mukauttamisesta neuvoston päätökseen 1999/468/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY, valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn osalta — Mukauttaminen valvonnan käsittävään sääntelymenettelyyn — Kolmas osa |
| --- | --- |

—

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus eräiden perustamissopimuksen 251 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisten säädösten mukauttamisesta neuvoston päätökseen 1999/468/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY, valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn osalta — Mukauttaminen valvonnan käsittävään sääntelymenettelyyn — Kolmas osa

| — | Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus eräiden perustamissopimuksen 251 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisten säädösten mukauttamisesta neuvoston päätökseen 1999/468/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY, valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn osalta — Mukauttaminen valvonnan käsittävään sääntelymenettelyyn — Neljäs osa |
| --- | --- |

—

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus eräiden perustamissopimuksen 251 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisten säädösten mukauttamisesta neuvoston päätökseen 1999/468/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY, valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn osalta — Mukauttaminen valvonnan käsittävään sääntelymenettelyyn — Neljäs osa

KOM(2007) 741 lopullinen — 2007/0262 COD

KOM(2007) 824 lopullinen — 2007/0293 COD

KOM(2007) 822 lopullinen — 2007/0282 COD

KOM(2008) 71 lopullinen — 2008/0032 COD

(2008/C 224/07)

Neuvosto päätti 21. tammikuuta 2008, 24. tammikuuta 2008 ja 4. maaliskuuta 2008 pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheista

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus eräiden perustamissopimuksen 251 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisten säädösten mukauttamisesta neuvoston päätökseen 1999/468/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY, valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn osalta — Ensimmäinen osa

Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus eräiden perustamissopimuksen 251 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisten säädösten mukauttamisesta neuvoston päätökseen 1999/468/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY, valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn osalta — Mukauttaminen valvonnan käsittävään sääntelymenettelyyn — Toinen osa

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus eräiden perustamissopimuksen 251 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisten säädösten mukauttamisesta neuvoston päätökseen 1999/468/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY, valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn osalta — Mukauttaminen valvonnan käsittävään sääntelymenettelyyn — Kolmas osa

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus eräiden perustamissopimuksen 251 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisten säädösten mukauttamisesta neuvoston päätökseen 1999/468/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY, valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn osalta — Mukauttaminen valvonnan käsittävään sääntelymenettelyyn — Neljäs osa

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean työvaliokunta päätti 11. joulukuuta 2007, 15. tammikuuta 2008 ja 11. maaliskuuta 2008 antaa asian valmistelun ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaoston tehtäväksi.

Asian kiireellisyyden vuoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 28.–29. toukokuuta 2008 pitämässään 445. täysistunnossa (toukokuun 29. päivän kokouksessa) yleisesittelijäksi Antonello Pezzinin ja hyväksyi seuraavan lausunnon yksimielisesti..

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että komiteajärjestelmässä otetaan käyttöön valvonnan käsittävä sääntelymenettely ja että neljää direktiivi- ja asetuspakettia ehdotetaan mukautettaviksi kyseiseen menettelyyn. |
| --- | --- |

1.1

Komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että komiteajärjestelmässä otetaan käyttöön valvonnan käsittävä sääntelymenettely ja että neljää direktiivi- ja asetuspakettia ehdotetaan mukautettaviksi kyseiseen menettelyyn.

| 1.2 | Komitea toteaa, että komission ehdotus muuttaa pikaisesti tiettyjä säädöksiä (1) on päätöksen 2006/512/EY sekä yhteisen lausuman mukainen. Lausuma koskee sekä mahdollisimman pian mukautettavien säädösten luetteloa että komission täytäntöönpanovaltaan sovellettavien ajallisten rajoitusten poistamista. |
| --- | --- |

1.2

Komitea toteaa, että komission ehdotus muuttaa pikaisesti tiettyjä säädöksiä (1) on päätöksen 2006/512/EY sekä yhteisen lausuman mukainen. Lausuma koskee sekä mahdollisimman pian mukautettavien säädösten luetteloa että komission täytäntöönpanovaltaan sovellettavien ajallisten rajoitusten poistamista.

| 1.3 | Komitea suosittelee, että asetukset, joilla mukautetaan tiettyjä säädöksiä päätökseen 2006/512/EY, annetaan ajoissa ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa. |
| --- | --- |

1.3

Komitea suosittelee, että asetukset, joilla mukautetaan tiettyjä säädöksiä päätökseen 2006/512/EY, annetaan ajoissa ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa.

| 1.4 | Komitea muistuttaa, että Lissabonin sopimuksessa otetaan käyttöön uusi säädöshierarkia, jossa erotetaan toisistaan yhteisön säädökset, säädösvallan siirron nojalla annettavat säädökset ja täytäntöönpanosäädökset. Euroopan parlamentilla ja neuvostolla on edelleen yhtäläiset valtuudet määritellä kyseisten säädösten valvontatavat. |
| --- | --- |

1.4

Komitea muistuttaa, että Lissabonin sopimuksessa otetaan käyttöön uusi säädöshierarkia, jossa erotetaan toisistaan yhteisön säädökset, säädösvallan siirron nojalla annettavat säädökset ja täytäntöönpanosäädökset. Euroopan parlamentilla ja neuvostolla on edelleen yhtäläiset valtuudet määritellä kyseisten säädösten valvontatavat.

| 1.5 | Komitea korostaa seuraavien seikkojen merkitystä:






  — | Euroopan parlamentin täysimittainen osallistuminen |
| --- | --- | --- |

1.5

Komitea korostaa seuraavien seikkojen merkitystä:

—

Euroopan parlamentin täysimittainen osallistuminen

| — | menettelyjen rationalisointi ja yksinkertaistaminen |
| --- | --- |

—

menettelyjen rationalisointi ja yksinkertaistaminen

| — | Euroopan parlamentin nykyistä parempi informointi sekä komiteoista että niille kaikissa prosessin vaiheissa esitetyistä toimista |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin nykyistä parempi informointi sekä komiteoista että niille kaikissa prosessin vaiheissa esitetyistä toimista

| — | vahvistus siitä, että tiettyihin yhteispäätösmenettelyn ja Lamfalussyn menetelmän mukaisesti hyväksyttyihin säädöksiin sisältyvä täytäntöönpanovallan ajallinen rajoitus poistetaan. |
| --- | --- |

—

vahvistus siitä, että tiettyihin yhteispäätösmenettelyn ja Lamfalussyn menetelmän mukaisesti hyväksyttyihin säädöksiin sisältyvä täytäntöönpanovallan ajallinen rajoitus poistetaan.

| 1.6 | Komitea pitää tärkeänä, että komiteamenettelyt ovat mahdollisimmat avoimia ja ymmärrettäviä niin EU:ssa asuvien kuin etenkin niiden henkilöiden kannalta, joita säädökset koskevat suoraan. |
| --- | --- |

1.6

Komitea pitää tärkeänä, että komiteamenettelyt ovat mahdollisimmat avoimia ja ymmärrettäviä niin EU:ssa asuvien kuin etenkin niiden henkilöiden kannalta, joita säädökset koskevat suoraan.

| 1.7 | Komitea muistuttaa siitä, että on noudatettava tiukasti Lissabonin sopimuksen 8 a artiklaa, jonka mukaan päätökset tehdään mahdollisimman lähellä kansalaisia, sekä varmistettava, että tieto on kaikkien kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan ulottuvilla. |
| --- | --- |

1.7

Komitea muistuttaa siitä, että on noudatettava tiukasti Lissabonin sopimuksen 8 a artiklaa, jonka mukaan päätökset tehdään mahdollisimman lähellä kansalaisia, sekä varmistettava, että tieto on kaikkien kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan ulottuvilla.

| 1.8 | Lopuksi komitea kehottaa arvioimaan uuden menettelyn vaikutusta sekä esittämään parlamentille, neuvostolle ja komitealle säännöllisesti kertomuksen, jossa tarkastellaan tietojen tehokkuutta, avoimuutta ja levittämistä. |
| --- | --- |

1.8

Lopuksi komitea kehottaa arvioimaan uuden menettelyn vaikutusta sekä esittämään parlamentille, neuvostolle ja komitealle säännöllisesti kertomuksen, jossa tarkastellaan tietojen tehokkuutta, avoimuutta ja levittämistä.

2.   Johdanto

| 2.1 | Neuvosto muutti 17. heinäkuuta 2006 (2) päätöstä, jossa vahvistetaan komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa koskevan menettelyn yksityiskohdat (3), ja otti käyttöön uuden menettelytyypin eli valvonnan sisältävän sääntelymenettelyn. Menettelyn avulla lainsäätäjän on mahdollista vastustaa lainsäädäntötyyppisten toimenpiteiden eli sellaisten yleisten toimenpiteiden, joilla muutetaan yhteispäätösmenettelyllä hyväksyttyjen perussäädösten muita kuin olennaisia osia, hyväksymistä aina katsoessaan, että hanke ylittää perussäädöksessä vahvistetun täytäntöönpanovallan, että se ei sovellu perussäädöksen tavoitteeseen tai sisältöön tai että sillä ei noudateta toissijaisuus- tai suhteellisuusperiaatetta. |
| --- | --- |

2.1

Neuvosto muutti 17. heinäkuuta 2006 (2) päätöstä, jossa vahvistetaan komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa koskevan menettelyn yksityiskohdat (3), ja otti käyttöön uuden menettelytyypin eli valvonnan sisältävän sääntelymenettelyn. Menettelyn avulla lainsäätäjän on mahdollista vastustaa lainsäädäntötyyppisten toimenpiteiden eli sellaisten yleisten toimenpiteiden, joilla muutetaan yhteispäätösmenettelyllä hyväksyttyjen perussäädösten muita kuin olennaisia osia, hyväksymistä aina katsoessaan, että hanke ylittää perussäädöksessä vahvistetun täytäntöönpanovallan, että se ei sovellu perussäädöksen tavoitteeseen tai sisältöön tai että sillä ei noudateta toissijaisuus- tai suhteellisuusperiaatetta.

| 2.2 | Kyseessä on tyypillinen komiteamenettelyyn liittyvä järjestely. Sen myötä vahvistetaan menettelyt, joiden avulla komissio harjoittaa sille EY:n perustamissopimuksen 202 artiklan nojalla siirrettyä toimivaltaa pannakseen täytäntöön yhteisön lainsäädäntöä eli Euroopan parlamentin ja neuvoston tai pelkästään neuvoston EY:n perustamissopimuksessa määriteltyjen päätöksentekomenettelyjen (kuulemis-, yhteispäätös- ja yhteistoimintamenettely sekä puoltavaa lausuntoa koskeva menettely) mukaisesti antamia säädöksiä. |
| --- | --- |

2.2

Kyseessä on tyypillinen komiteamenettelyyn liittyvä järjestely. Sen myötä vahvistetaan menettelyt, joiden avulla komissio harjoittaa sille EY:n perustamissopimuksen 202 artiklan nojalla siirrettyä toimivaltaa pannakseen täytäntöön yhteisön lainsäädäntöä eli Euroopan parlamentin ja neuvoston tai pelkästään neuvoston EY:n perustamissopimuksessa määriteltyjen päätöksentekomenettelyjen (kuulemis-, yhteispäätös- ja yhteistoimintamenettely sekä puoltavaa lausuntoa koskeva menettely) mukaisesti antamia säädöksiä.

| 2.3 | Viidestä komiteamenettelystä (neuvoa-antava menettely, hallintomenettely, sääntelymenettely, valvonnan käsittävä sääntelymenettely ja suojamenettely) säädetään neuvoston päätöksessä 1999/468/EY, jota on muutettu päätöksellä 2006/512/EY. Niiden mukaan komission on esitettävä täytäntöönpanon edellyttämiä toimenpiteitä käsittelevät ehdotukset jäsenvaltioiden hallintovirkamiehistä koostuville komiteoille. |
| --- | --- |

2.3

Viidestä komiteamenettelystä (neuvoa-antava menettely, hallintomenettely, sääntelymenettely, valvonnan käsittävä sääntelymenettely ja suojamenettely) säädetään neuvoston päätöksessä 1999/468/EY, jota on muutettu päätöksellä 2006/512/EY. Niiden mukaan komission on esitettävä täytäntöönpanon edellyttämiä toimenpiteitä käsittelevät ehdotukset jäsenvaltioiden hallintovirkamiehistä koostuville komiteoille.

| 2.4 | Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio hyväksyivät lokakuussa 2006 yhteisen lausuman (4), jossa luetellaan eräitä jo voimassa olevia säädöksiä, joita on ensisijaisesti mukautettava uuden menettelyn mukaisiksi. Komitea suhtautuu myönteisesti neuvoston päätöksen 2006/512/EY hyväksymiseen, sillä siinä säädetään uuden menettelyn, niin sanotun valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn, lisäämisestä päätökseen 1999/468/EY. Se tekee lainsäätäjälle mahdolliseksi valvoa yhteispäätösmenettelyssä annettujen säädösten täytäntöönpanoon liittyvien lainsäädäntötyyppisten toimenpiteiden hyväksymistä. |
| --- | --- |

2.4

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio hyväksyivät lokakuussa 2006 yhteisen lausuman (4), jossa luetellaan eräitä jo voimassa olevia säädöksiä, joita on ensisijaisesti mukautettava uuden menettelyn mukaisiksi. Komitea suhtautuu myönteisesti neuvoston päätöksen 2006/512/EY hyväksymiseen, sillä siinä säädetään uuden menettelyn, niin sanotun valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn, lisäämisestä päätökseen 1999/468/EY. Se tekee lainsäätäjälle mahdolliseksi valvoa yhteispäätösmenettelyssä annettujen säädösten täytäntöönpanoon liittyvien lainsäädäntötyyppisten toimenpiteiden hyväksymistä.

| 2.5 | Rajoittamatta lainsäädäntövallan käyttäjien etuoikeuksia Euroopan parlamentti ja neuvosto toteavat hyvän lainsäädännön periaatteiden edellyttävän, että komissiolle siirretään täytäntöönpanovaltaa ilman ajallisia rajoituksia. Silloin kun on tehtävä mukautus, Euroopan parlamentti ja neuvosto katsovat kuitenkin, että lauseke, jossa komissiota pyydetään tekemään ehdotus täytäntöönpanovallan siirtoa koskevien säännösten tarkistamisesta tai kumoamisesta, voisi vahvistaa lainsäädäntövallan käyttäjän harjoittamaa valvontaa. |
| --- | --- |

2.5

Rajoittamatta lainsäädäntövallan käyttäjien etuoikeuksia Euroopan parlamentti ja neuvosto toteavat hyvän lainsäädännön periaatteiden edellyttävän, että komissiolle siirretään täytäntöönpanovaltaa ilman ajallisia rajoituksia. Silloin kun on tehtävä mukautus, Euroopan parlamentti ja neuvosto katsovat kuitenkin, että lauseke, jossa komissiota pyydetään tekemään ehdotus täytäntöönpanovallan siirtoa koskevien säännösten tarkistamisesta tai kumoamisesta, voisi vahvistaa lainsäädäntövallan käyttäjän harjoittamaa valvontaa.

| 2.6 | Uutta menettelyä sovelletaan sen voimaantulosta alkaen lainsäädäntötyyppisiin toimenpiteisiin, joista säädetään yhteispäätösmenettelyä noudattaen annettavissa säädöksissä, mukaan lukien toimenpiteet, joista säädetään rahoituspalvelujen alalla vastaisuudessa annettavissa säädöksissä (ns. Lamfalussy-säädökset) (5). |
| --- | --- |

2.6

Uutta menettelyä sovelletaan sen voimaantulosta alkaen lainsäädäntötyyppisiin toimenpiteisiin, joista säädetään yhteispäätösmenettelyä noudattaen annettavissa säädöksissä, mukaan lukien toimenpiteet, joista säädetään rahoituspalvelujen alalla vastaisuudessa annettavissa säädöksissä (ns. Lamfalussy-säädökset) (5).

| 2.7 | Jotta menettelyä voitaisiin sitä vastoin soveltaa jo voimassa oleviin yhteispäätösmenettelyssä annettuihin säädöksiin, kyseisiä säädöksiä on mukautettava niihin sovellettavia menettelyä noudattaen, jotta päätöksen 1999/468/EY 5 artiklassa tarkoitettu sääntelymenettely voidaan korvata valvonnan käsittävällä sääntelymenettelyllä aina kun on kyse kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluvista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

2.7

Jotta menettelyä voitaisiin sitä vastoin soveltaa jo voimassa oleviin yhteispäätösmenettelyssä annettuihin säädöksiin, kyseisiä säädöksiä on mukautettava niihin sovellettavia menettelyä noudattaen, jotta päätöksen 1999/468/EY 5 artiklassa tarkoitettu sääntelymenettely voidaan korvata valvonnan käsittävällä sääntelymenettelyllä aina kun on kyse kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluvista toimenpiteistä.

| 2.8 | Komissio hyväksyi joulukuussa 2006 asianomaiset 25 ehdotusta (6), joista komitea on antanut lausunnon (7). |
| --- | --- |

2.8

Komissio hyväksyi joulukuussa 2006 asianomaiset 25 ehdotusta (6), joista komitea on antanut lausunnon (7).

| 2.8.1 | Sellaiset laajakantoiset toimenpiteet, joilla muutetaan perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen annetun perussäädöksen muita kuin keskeisiä osia, myös poistamalla joitakin niistä tai täydentämällä perussäädöstä lisäämällä siihen uusia muita kuin keskeisiä osia, hyväksytään valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

2.8.1

Sellaiset laajakantoiset toimenpiteet, joilla muutetaan perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen annetun perussäädöksen muita kuin keskeisiä osia, myös poistamalla joitakin niistä tai täydentämällä perussäädöstä lisäämällä siihen uusia muita kuin keskeisiä osia, hyväksytään valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

| 2.8.2 | Komission edustaja esittää valvonnan käsittävää sääntelyä toteuttavalle komitealle, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja, ehdotuksen toimenpiteistä, jotka on määrä hyväksyä. |
| --- | --- |

2.8.2

Komission edustaja esittää valvonnan käsittävää sääntelyä toteuttavalle komitealle, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja, ehdotuksen toimenpiteistä, jotka on määrä hyväksyä.

| 2.8.3 | Jos komission suunnittelemat toimenpiteet ovat komitean lausunnon mukaiset, sovelletaan seuraavaa menettelyä:






  — | Komissio toimittaa ehdotuksen toteutettavista toimenpiteistä viipymättä Euroopan parlamentille ja neuvostolle valvontaa varten. |
| --- | --- | --- |

2.8.3

Jos komission suunnittelemat toimenpiteet ovat komitean lausunnon mukaiset, sovelletaan seuraavaa menettelyä:

—

Komissio toimittaa ehdotuksen toteutettavista toimenpiteistä viipymättä Euroopan parlamentille ja neuvostolle valvontaa varten.

| — | Euroopan parlamentti jäsentensä enemmistöllä tai neuvosto määräenemmistöllä voi vastustaa mainitun komission ehdotuksen hyväksymistä esittämällä vastustuksensa perusteluksi ilmoituksen. |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentti jäsentensä enemmistöllä tai neuvosto määräenemmistöllä voi vastustaa mainitun komission ehdotuksen hyväksymistä esittämällä vastustuksensa perusteluksi ilmoituksen.

| — | Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto kolmen kuukauden kuluessa asian saattamisesta niiden käsiteltäväksi vastustaa ehdotettuja toimenpiteitä, komissio ei hyväksy niitä. Tällöin komissio voi tehdä komitealle muutetun ehdotuksen toteutettavista toimenpiteistä tai antaa perustamissopimukseen perustuvan säädösehdotuksen. |
| --- | --- |

—

Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto kolmen kuukauden kuluessa asian saattamisesta niiden käsiteltäväksi vastustaa ehdotettuja toimenpiteitä, komissio ei hyväksy niitä. Tällöin komissio voi tehdä komitealle muutetun ehdotuksen toteutettavista toimenpiteistä tai antaa perustamissopimukseen perustuvan säädösehdotuksen.

| — | Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei mainitussa määräajassa ole vastustanut ehdotettuja toimenpiteitä, komissio hyväksyy ne. |
| --- | --- |

—

Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei mainitussa määräajassa ole vastustanut ehdotettuja toimenpiteitä, komissio hyväksyy ne.

| 2.8.4 | Jos komission suunnittelemat toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai jos lausuntoa ei ole annettu, sovelletaan seuraavaa menettelyä:






  — | Komissio antaa viipymättä ehdotuksen toteutettavista toimenpiteistä neuvostolle ja toimittaa sen samanaikaisesti Euroopan parlamentille. |
| --- | --- | --- |

2.8.4

Jos komission suunnittelemat toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai jos lausuntoa ei ole annettu, sovelletaan seuraavaa menettelyä:

—

Komissio antaa viipymättä ehdotuksen toteutettavista toimenpiteistä neuvostolle ja toimittaa sen samanaikaisesti Euroopan parlamentille.

| — | Neuvosto tekee määräenemmistöllä päätöksen tästä ehdotuksesta kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asia on saatettu sen käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

—

Neuvosto tekee määräenemmistöllä päätöksen tästä ehdotuksesta kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asia on saatettu sen käsiteltäväksi.

| — | Jos neuvosto mainitussa määräajassa määräenemmistöllä vastustaa ehdotettuja toimenpiteitä, niitä ei hyväksytä. Tällöin komissio voi tehdä neuvostolle muutetun ehdotuksen tai antaa perustamissopimukseen perustuvan säädösehdotuksen. |
| --- | --- |

—

Jos neuvosto mainitussa määräajassa määräenemmistöllä vastustaa ehdotettuja toimenpiteitä, niitä ei hyväksytä. Tällöin komissio voi tehdä neuvostolle muutetun ehdotuksen tai antaa perustamissopimukseen perustuvan säädösehdotuksen.

| — | Jos neuvosto aikoo hyväksyä ehdotetut toimenpiteet, se toimittaa ne viipymättä Euroopan parlamentille. Jos neuvosto ei tee päätöstä edellä mainitussa kahden kuukauden määräajassa, komissio toimittaa ehdotetut toimenpiteet viipymättä Euroopan parlamentille. |
| --- | --- |

—

Jos neuvosto aikoo hyväksyä ehdotetut toimenpiteet, se toimittaa ne viipymättä Euroopan parlamentille. Jos neuvosto ei tee päätöstä edellä mainitussa kahden kuukauden määräajassa, komissio toimittaa ehdotetut toimenpiteet viipymättä Euroopan parlamentille.

| — | Euroopan parlamentti voi jäsentensä enemmistöllä neljän kuukauden kuluessa siitä, kun ehdotus on toimitettu sille, vastustaa kyseessä olevien toimenpiteiden hyväksymistä esittäen vastustamisensa perusteluksi ilmoituksen, jonka mukaan se katsoo, että






  — | ehdotetut toimenpiteet ylittävät perussäädöksen mukaisen täytäntöönpanovallan |
| --- | --- | --- |

—

Euroopan parlamentti voi jäsentensä enemmistöllä neljän kuukauden kuluessa siitä, kun ehdotus on toimitettu sille, vastustaa kyseessä olevien toimenpiteiden hyväksymistä esittäen vastustamisensa perusteluksi ilmoituksen, jonka mukaan se katsoo, että

—

ehdotetut toimenpiteet ylittävät perussäädöksen mukaisen täytäntöönpanovallan

| — | toimenpiteet ovat ristiriidassa perussäädöksen tavoitteen tai sisällön kanssa |
| --- | --- |

—

toimenpiteet ovat ristiriidassa perussäädöksen tavoitteen tai sisällön kanssa

| — | toimenpiteet eivät ole toissijaisuus- tai suhteellisuusperiaatteen mukaisia. |
| --- | --- |

—

toimenpiteet eivät ole toissijaisuus- tai suhteellisuusperiaatteen mukaisia.

| — | Jos Euroopan parlamentti mainitussa määräajassa vastustaa ehdotettuja toimenpiteitä, niitä ei hyväksytä. Tällöin komissio voi tehdä komitealle muutetun toimenpide-ehdotuksen tai antaa perustamissopimukseen perustuvan säädösehdotuksen. |
| --- | --- |

—

Jos Euroopan parlamentti mainitussa määräajassa vastustaa ehdotettuja toimenpiteitä, niitä ei hyväksytä. Tällöin komissio voi tehdä komitealle muutetun toimenpide-ehdotuksen tai antaa perustamissopimukseen perustuvan säädösehdotuksen.

| — | Jos Euroopan parlamentti ei edellä mainitussa määräajassa ole vastustanut ehdotettuja toimenpiteitä, tapauksesta riippuen joko neuvosto tai komissio hyväksyy toimenpiteet. |
| --- | --- |

—

Jos Euroopan parlamentti ei edellä mainitussa määräajassa ole vastustanut ehdotettuja toimenpiteitä, tapauksesta riippuen joko neuvosto tai komissio hyväksyy toimenpiteet.

| 2.9 | Tässä tarkasteltavat ehdotukset asetuksiksi palvelevat tarvetta mukauttaa perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen jo annetut säädökset niihin sovellettavia menettelyjä noudattaen. Ne käsittelevät seuraavia aloja: maatalous, työllisyys, humanitaarinen apu, yrityspolitiikka, ympäristö, unionin tilastot, sisämarkkinat, terveys ja kuluttajansuoja, energia ja liikenne sekä tietoyhteiskunta. |
| --- | --- |

2.9

Tässä tarkasteltavat ehdotukset asetuksiksi palvelevat tarvetta mukauttaa perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen jo annetut säädökset niihin sovellettavia menettelyjä noudattaen. Ne käsittelevät seuraavia aloja: maatalous, työllisyys, humanitaarinen apu, yrityspolitiikka, ympäristö, unionin tilastot, sisämarkkinat, terveys ja kuluttajansuoja, energia ja liikenne sekä tietoyhteiskunta.

3.   Euroopan komission ehdotukset

| 3.1 | Komission ehdotukset koskevat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen annettujen asetusten ja direktiivien mukauttamista (8) neuvoston päätöksessä 1999/468/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY, säädettyihin uusiin menettelyihin. |
| --- | --- |

3.1

Komission ehdotukset koskevat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen annettujen asetusten ja direktiivien mukauttamista (8) neuvoston päätöksessä 1999/468/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY, säädettyihin uusiin menettelyihin.

| 3.2 | Kyse on periaatteessa sääntelyn parantamisen alalla sovellettavien yhteisön politiikan painopisteitä noudattaen (9) siitä, että toteutetaan EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan perusteella tarvittavat mukautukset ja muutokset, jotta kyseessä olevan säädöstä voidaan soveltaa asianmukaisesti. |
| --- | --- |

3.2

Kyse on periaatteessa sääntelyn parantamisen alalla sovellettavien yhteisön politiikan painopisteitä noudattaen (9) siitä, että toteutetaan EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan perusteella tarvittavat mukautukset ja muutokset, jotta kyseessä olevan säädöstä voidaan soveltaa asianmukaisesti.

4.   Yleistä

| 4.1 | Komitea kannattaa täysin Lissabonin sopimuksen mukaista lainsäädäntö- ja täytäntöönpanovälineiden erottamista, joka johtaa säädösvallan siirron nojalla annettavien säädösten uuteen määrittelyyn. Sen ansiosta yhteisön lainsäädäntää ja sääntelyä voidaan yksinkertaistaa ja rationalisoida (10) sekä säilyttää samalla komission täytäntöönpanovallan demokraattinen parlamentaarinen valvonta. |
| --- | --- |

4.1

Komitea kannattaa täysin Lissabonin sopimuksen mukaista lainsäädäntö- ja täytäntöönpanovälineiden erottamista, joka johtaa säädösvallan siirron nojalla annettavien säädösten uuteen määrittelyyn. Sen ansiosta yhteisön lainsäädäntää ja sääntelyä voidaan yksinkertaistaa ja rationalisoida (10) sekä säilyttää samalla komission täytäntöönpanovallan demokraattinen parlamentaarinen valvonta.

| 4.2 | Komitea suhtautuu näin ollen myönteisesti siihen, että valvonnan käsittävä sääntelymenettely otetaan komiteajärjestelmän piiriin, sillä näin neuvosto ja Euroopan parlamentti voivat valvoa ja mahdollisesti muuttaa komission hyväksymiä täytäntöönpanosäännöksiä silloin, kun säädöksessä annetaan sille mahdollisuus harjoittaa täytäntöönpanovaltaa tietyillä aloilla kuitenkin siten, ettei se voi tehdä säädökseen sisällöllisiä muutoksia. |
| --- | --- |

4.2

Komitea suhtautuu näin ollen myönteisesti siihen, että valvonnan käsittävä sääntelymenettely otetaan komiteajärjestelmän piiriin, sillä näin neuvosto ja Euroopan parlamentti voivat valvoa ja mahdollisesti muuttaa komission hyväksymiä täytäntöönpanosäännöksiä silloin, kun säädöksessä annetaan sille mahdollisuus harjoittaa täytäntöönpanovaltaa tietyillä aloilla kuitenkin siten, ettei se voi tehdä säädökseen sisällöllisiä muutoksia.

| 4.3 | Komitea suosittelee, että asetukset neljän direktiivi- ja asetuspaketin mukauttamisesta annetaan päätöksen 2006/512/EY mukaisesti ajoissa ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa. |
| --- | --- |

4.3

Komitea suosittelee, että asetukset neljän direktiivi- ja asetuspaketin mukauttamisesta annetaan päätöksen 2006/512/EY mukaisesti ajoissa ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa.

| 4.4 | Komitea muistuttaa, että Lissabonin sopimuksessa otetaan käyttöön uusi säädöshierarkia, jossa erotetaan toisistaan yhteisön säädökset, säädösvallan siirron nojalla annettavat säädökset ja täytäntöönpanosäädökset (11), vaikka nykyinen terminologia säilytetään (direktiivit, asetukset ja päätökset). Euroopan parlamentilla ja neuvostolla on edelleen yhtäläiset valtuudet määritellä säädösvallan siirron nojalla annettavien säädösten ja täytäntöönpanosäädösten valvontatavat (komiteamenettely) (12). |
| --- | --- |

4.4

Komitea muistuttaa, että Lissabonin sopimuksessa otetaan käyttöön uusi säädöshierarkia, jossa erotetaan toisistaan yhteisön säädökset, säädösvallan siirron nojalla annettavat säädökset ja täytäntöönpanosäädökset (11), vaikka nykyinen terminologia säilytetään (direktiivit, asetukset ja päätökset). Euroopan parlamentilla ja neuvostolla on edelleen yhtäläiset valtuudet määritellä säädösvallan siirron nojalla annettavien säädösten ja täytäntöönpanosäädösten valvontatavat (komiteamenettely) (12).

| 4.5 | Komitea korostaa seuraavien seikkojen merkitystä:






  — | Euroopan parlamentin täysimittainen osallistuminen sekä oikeus viime kädessä hylätä päätös |
| --- | --- | --- |

4.5

Komitea korostaa seuraavien seikkojen merkitystä:

—

Euroopan parlamentin täysimittainen osallistuminen sekä oikeus viime kädessä hylätä päätös

| — | komiteamenettelyjen määrän ja monitahoisuuden vähentäminen |
| --- | --- |

—

komiteamenettelyjen määrän ja monitahoisuuden vähentäminen

| — | Euroopan parlamentin nykyistä parempi informointi sekä komiteoista että niille kaikissa prosessin vaiheissa esitetyistä toimista |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin nykyistä parempi informointi sekä komiteoista että niille kaikissa prosessin vaiheissa esitetyistä toimista

| — | neuvoston toteuttama Euroopan parlamentin kuulemismenettely silloin, kun ehdotus täytäntöönpanosäädökseksi jätetään neuvoston ratkaistavaksi komission ja asiantuntijakomitean sisäisen konfliktin vuoksi |
| --- | --- |

—

neuvoston toteuttama Euroopan parlamentin kuulemismenettely silloin, kun ehdotus täytäntöönpanosäädökseksi jätetään neuvoston ratkaistavaksi komission ja asiantuntijakomitean sisäisen konfliktin vuoksi

| — | Euroopan parlamentin roolin vahvistaminen Euroopan parlamentin ja neuvoston välisellä neuvottelumenettelyllä silloin, kun Euroopan parlamentti on laatinut kielteisen lausunnon |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin roolin vahvistaminen Euroopan parlamentin ja neuvoston välisellä neuvottelumenettelyllä silloin, kun Euroopan parlamentti on laatinut kielteisen lausunnon

| — | vahvistus siitä, että tiettyihin yhteispäätösmenettelyn ja Lamfalussyn menetelmän mukaisesti hyväksyttyihin säädöksiin sisältyvä täytäntöönpanovallan ajallinen rajoitus poistetaan. |
| --- | --- |

—

vahvistus siitä, että tiettyihin yhteispäätösmenettelyn ja Lamfalussyn menetelmän mukaisesti hyväksyttyihin säädöksiin sisältyvä täytäntöönpanovallan ajallinen rajoitus poistetaan.

| 4.6 | Komitea vahvistaa aiemmin jo esittämänsä toteamuksen, jonka mukaan ”komiteamenettelyjen — jotka edellyttävät ainoastaan komission ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajien osallistumista ja joiden tehtävänä on perustetun komitean luonteesta riippuen hallinnointi, neuvonanto tai sääntely säädösten seurannan tai täytäntöönpanon johdosta — on oltava nykyistä avoimempia ja ymmärrettävämpiä niin EU:ssa asuvien kuin etenkin niiden henkilöiden kannalta, joita säädökset koskevat” (13). |
| --- | --- |

4.6

Komitea vahvistaa aiemmin jo esittämänsä toteamuksen, jonka mukaan ”komiteamenettelyjen — jotka edellyttävät ainoastaan komission ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajien osallistumista ja joiden tehtävänä on perustetun komitean luonteesta riippuen hallinnointi, neuvonanto tai sääntely säädösten seurannan tai täytäntöönpanon johdosta — on oltava nykyistä avoimempia ja ymmärrettävämpiä niin EU:ssa asuvien kuin etenkin niiden henkilöiden kannalta, joita säädökset koskevat” (13).

| 4.7 | Komitea muistuttaa tässä yhteydessä siitä, että on noudatettava tiukasti Lissabonin sopimuksen 8 a artiklaa, jonka mukaan päätökset tehdään mahdollisimman lähellä kansalaisia, jotta varmistetaan mahdollisimman suuri avoimuus sekä se, että yhteisön säädökset ovat kaikkien kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan ulottuvilla. |
| --- | --- |

4.7

Komitea muistuttaa tässä yhteydessä siitä, että on noudatettava tiukasti Lissabonin sopimuksen 8 a artiklaa, jonka mukaan päätökset tehdään mahdollisimman lähellä kansalaisia, jotta varmistetaan mahdollisimman suuri avoimuus sekä se, että yhteisön säädökset ovat kaikkien kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan ulottuvilla.

| 4.8 | Lopuksi ETSK katsoo, että on arvioitava uuden menettelyn vaikutusta sekä esitettävä parlamentille, neuvostolle ja komitealle säännöllisesti kertomus, jossa tarkastellaan säädösvallan siirron nojalla annettavia yhteisön säädöksiä koskevan ja kaikkien ulottuvilla olevan käyttäjäystävällisen tiedon tehokkuutta, avoimuutta ja levittämistä, jotta voidaan valvoa menettelyä, jossa yhdistetään sääntely ja varsinainen täytäntöönpano. |
| --- | --- |

4.8

Lopuksi ETSK katsoo, että on arvioitava uuden menettelyn vaikutusta sekä esitettävä parlamentille, neuvostolle ja komitealle säännöllisesti kertomus, jossa tarkastellaan säädösvallan siirron nojalla annettavia yhteisön säädöksiä koskevan ja kaikkien ulottuvilla olevan käyttäjäystävällisen tiedon tehokkuutta, avoimuutta ja levittämistä, jotta voidaan valvoa menettelyä, jossa yhdistetään sääntely ja varsinainen täytäntöönpano.

Bryssel 29. toukokuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  KOM(2006) 901 lopullinen — 926 lopullinen.

1

(2)  Päätös 2006/512/EY (EUVL L 200, 22.7.2006).

2

(3)  Päätös 1999/468/EY (EYVL L 184, 17.7.1999).

3

(4)  EUVL C 255, 21.10.2006.

4

(5)  Niin sanottu Lamfalussyn menettely on päätöksentekomalli, jota sovelletaan hyväksyttäessä ja toteutettaessa yhteisön säädöksiä rahoituspalvelujen alalla (arvopaperit, pankit ja vakuutuslaitokset). Mallissa päätöksentekoprosessi jaetaan neljään tasoon:

5

| — | Ensimmäisellä tasolla toteutetaan varsinainen lainsäädäntä (asetusten tai direktiivien hyväksyminen yhteispäätösmenettelyllä). Tässä vaiheessa komissio kuulee arvopaperialalla ennen ensimmäisten lainsäädäntöehdotusten esittämistä Euroopan arvopaperikomiteaa (ESC), joka koostuu kunkin jäsenvaltion edustajista. |
| --- | --- |

—

Ensimmäisellä tasolla toteutetaan varsinainen lainsäädäntä (asetusten tai direktiivien hyväksyminen yhteispäätösmenettelyllä). Tässä vaiheessa komissio kuulee arvopaperialalla ennen ensimmäisten lainsäädäntöehdotusten esittämistä Euroopan arvopaperikomiteaa (ESC), joka koostuu kunkin jäsenvaltion edustajista.

| — | Toisella tasolla toteutetaan täytäntöönpanosäännökset, jotka komissio laatii sille lainsäädännössä siirrettyjen valtuuksien perusteella sääntelymenettelyn (nykyisin valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn) mukaisesti. Tässä vaiheessa komissio valmistelee alan kansallisten sääntely- ja valvontaviranomaisten edustajista koostuvan Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean (CESR) teknisen lausunnon perusteella luonnoksen täytäntöönpanotoimista, ja esittää sen Euroopan arvopaperikomitealle (ESC), joka antaa siitä lausunnon. |
| --- | --- |

—

Toisella tasolla toteutetaan täytäntöönpanosäännökset, jotka komissio laatii sille lainsäädännössä siirrettyjen valtuuksien perusteella sääntelymenettelyn (nykyisin valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn) mukaisesti. Tässä vaiheessa komissio valmistelee alan kansallisten sääntely- ja valvontaviranomaisten edustajista koostuvan Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean (CESR) teknisen lausunnon perusteella luonnoksen täytäntöönpanotoimista, ja esittää sen Euroopan arvopaperikomitealle (ESC), joka antaa siitä lausunnon.

| — | Kolmannella päätöksenteon tasolla Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitea koordinoi arvopaperialalla epävirallisesti kansallisten sääntely- ja valvontaviranomaisten toimia, jotta varmistetaan, että kahdella ensimmäisellä tasolla hyväksytyt säännökset saatetaan yhtenäisesti ja johdonmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

—

Kolmannella päätöksenteon tasolla Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitea koordinoi arvopaperialalla epävirallisesti kansallisten sääntely- ja valvontaviranomaisten toimia, jotta varmistetaan, että kahdella ensimmäisellä tasolla hyväksytyt säännökset saatetaan yhtenäisesti ja johdonmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä.

| — | Neljännellä päätöksentekotasolla jäsenvaltiot soveltavat yhteisön säädöksiä lainsäädännössä ja hallinnossa, ja Euroopan komissio valvoo kyseisiä soveltamistoimia. |
| --- | --- |

—

Neljännellä päätöksentekotasolla jäsenvaltiot soveltavat yhteisön säädöksiä lainsäädännössä ja hallinnossa, ja Euroopan komissio valvoo kyseisiä soveltamistoimia.

(6)  KOM(2006) 901 lopullinen — 926 lopullinen.

6

(7)  Lausunto CESE 418/2007, 14.3.2007, esittelijä: Daniel Retureau

7

(8)  Ks. KOM(2007) 740 lopullinen, s. 6, Yleinen luettelo.

8

(9)  Ks. lausunto CESE 1068/2005, 28.9.2005, esittelijä: Daniel Retureau, ja lausunto CESE 1069/2005, 6.10.2005, esittelijä: Joost van Iersel.

9

(10)  Ks. EP:n mietintö Lissabonin sopimuksesta, 18.2.2008, esittelijät: Íñigo Méndez de Vigo (PPE-DE, ES) ja Richard Corbett (PSE, UK).

10

(11)  Sopimus Euroopan unionin toiminnasta, 249 — 249 d artikla.

11

(12)  Sopimus Euroopan unionin toiminnasta, 249 b ja 249 c artikla.

12

(13)  Lausunto, EUVL C 161, 13.7.2007, s. 48, esittelijä: Daniel Retureau.

13

---

| 30.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 224/39 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 224/39

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Parlamentin ja neuvoston direktiivi moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavasta vakuutuksesta ja vakuuttamisvelvollisuuden voimaansaattamisesta (kodifioitu toisinto)

KOM(2008) 98 lopullinen — 2008/0049 (COD)

(2008/C 224/08)

Euroopan unionin neuvosto päätti 22. huhtikuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Parlamentin ja neuvoston direktiivi moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavasta vakuutuksesta ja vakuuttamisvelvollisuuden voimaansaattamisesta (kodifioitu toisinto)

Koska Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että asiakirjan sisältö on täysin hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 28.–29. toukokuuta 2008 pitämässään 445. täysistunnossa (toukokuun 29. päivän kokouksessa) antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon. Äänestyksessä annettiin 80 ääntä puolesta 3:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 29. toukokuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 30.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 224/39 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 224/39

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Vihreä kirja: uutta ajattelua kaupunkiliikenteeseen

KOM(2007) 551 lopullinen

(2008/C 224/09)

Euroopan komissio päätti 25. syyskuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Vihreä kirja: uutta ajattelua kaupunkiliikenteeseen

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 8. toukokuuta 2008. Esittelijä oli Bernardo Hernández Bataller ja apulaisesittelijä Rafael Barbadillo López.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28.–29. toukokuuta 2008 pitämässään 445. täysistunnossa (toukokuun 29. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK katsoo, että kaupunkiliikennettä koskevassa politiikassa tulisi asettaa etusijalle erityisesti kaupunkisuunnittelu, tietoyhteiskunta ja tietotekniikka, hyvät käytännöt, etenkin kun on kyse kävely- ja pyöräilyalueiden perustamisesta, sekä yhtenäinen lähestymistapa infrastruktuuriin. |
| --- | --- |

1.1

ETSK katsoo, että kaupunkiliikennettä koskevassa politiikassa tulisi asettaa etusijalle erityisesti kaupunkisuunnittelu, tietoyhteiskunta ja tietotekniikka, hyvät käytännöt, etenkin kun on kyse kävely- ja pyöräilyalueiden perustamisesta, sekä yhtenäinen lähestymistapa infrastruktuuriin.

| 1.2 | ETSK tarjoaa komissiolle tukensa ja toivoo, että komissio tehostaa liikkuvuutta koskevia yhteisön toimenpiteitä erityisesti laadukkaan ja käyttäjille turvallisen joukkoliikenteen priorisoimiseksi sekä edistää pyöräilyä ja kävelyä. |
| --- | --- |

1.2

ETSK tarjoaa komissiolle tukensa ja toivoo, että komissio tehostaa liikkuvuutta koskevia yhteisön toimenpiteitä erityisesti laadukkaan ja käyttäjille turvallisen joukkoliikenteen priorisoimiseksi sekä edistää pyöräilyä ja kävelyä.

| 1.3 | Tämä edellyttää asianmukaista kaupunkisuunnittelua sekä sitä, että kaupungit suunnitellaan tiiviiksi ja yksityisen moottoriliikenteen tarvetta rajoitetaan johdonmukaisen ja järkevän alue- ja kaupunkisuunnittelun pohjalta. |
| --- | --- |

1.3

Tämä edellyttää asianmukaista kaupunkisuunnittelua sekä sitä, että kaupungit suunnitellaan tiiviiksi ja yksityisen moottoriliikenteen tarvetta rajoitetaan johdonmukaisen ja järkevän alue- ja kaupunkisuunnittelun pohjalta.

| 1.4 | ETSK katsoo, että direktiiviä 85/377/ETY ja direktiiviä 2001/42/EY tulisi muista hyväksytyistä toimenpiteistä riippumatta muuttaa tässä lausunnossa esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

1.4

ETSK katsoo, että direktiiviä 85/377/ETY ja direktiiviä 2001/42/EY tulisi muista hyväksytyistä toimenpiteistä riippumatta muuttaa tässä lausunnossa esitetyllä tavalla.

| 1.5 | ETSK kannattaa ympäristöystävällisten hankintojen edistämistä, kun on kyse eurooppalaisista ohjelmista rahoitettavista perusrakenteista, sekä olemassa olevien esteiden poistamista. |
| --- | --- |

1.5

ETSK kannattaa ympäristöystävällisten hankintojen edistämistä, kun on kyse eurooppalaisista ohjelmista rahoitettavista perusrakenteista, sekä olemassa olevien esteiden poistamista.

| 1.6 | Euroopan kaupunkiliikenteen seurantakeskuksen perustaminen tarjoaisi lisäarvoa, sillä seurantakeskus voisi kerätä tietoja ja helpottaa kokemustenvaihtoa. |
| --- | --- |

1.6

Euroopan kaupunkiliikenteen seurantakeskuksen perustaminen tarjoaisi lisäarvoa, sillä seurantakeskus voisi kerätä tietoja ja helpottaa kokemustenvaihtoa.

| 1.7 | ETSK katsoo, että tarvitaan yleistä Euroopan tason lainsäädäntöä maksujen laskemisperusteiden ja tilastotietojen yhdenmukaistamiseksi. |
| --- | --- |

1.7

ETSK katsoo, että tarvitaan yleistä Euroopan tason lainsäädäntöä maksujen laskemisperusteiden ja tilastotietojen yhdenmukaistamiseksi.

2.   Johdanto

| 2.1 | Liikenne on viime vuosina yleisesti ottaen kasvanut voimakkaasti niin kaupunkialueilla kuin niiden ulkopuolella, ja liikennemuotojen jakaumassa on usein tapahtunut syvällinen muutos: yksityisautoilu on lisääntynyt ja julkisten kulkuneuvojen käyttö vähentynyt asteittain niin absoluuttisesti kuin suhteellisesti tarkasteltuna. |
| --- | --- |

2.1

Liikenne on viime vuosina yleisesti ottaen kasvanut voimakkaasti niin kaupunkialueilla kuin niiden ulkopuolella, ja liikennemuotojen jakaumassa on usein tapahtunut syvällinen muutos: yksityisautoilu on lisääntynyt ja julkisten kulkuneuvojen käyttö vähentynyt asteittain niin absoluuttisesti kuin suhteellisesti tarkasteltuna.

| 2.2 | Julkaistessaan vuonna 2006 liikennepolitiikan valkoisen kirjan (1) komissio ilmoitti aikovansa laatia kaupunkiliikenteestä vihreän kirjan. Komissio on viime kuukausien aikana toteuttanut laajan julkisen kuulemisen, ja sen yhteydessä myös ETSK on antanut asiasta lausuntonsa (2). |
| --- | --- |

2.2

Julkaistessaan vuonna 2006 liikennepolitiikan valkoisen kirjan (1) komissio ilmoitti aikovansa laatia kaupunkiliikenteestä vihreän kirjan. Komissio on viime kuukausien aikana toteuttanut laajan julkisen kuulemisen, ja sen yhteydessä myös ETSK on antanut asiasta lausuntonsa (2).

| 2.2.1 | ETSK pitää yhteisön toimenpiteitä kaupunkiliikenteen alalla tarpeellisina ja hyödyllisinä ja katsoo, että yhteisön tasolla tapahtuva päätöksenteko (3), joka voi kattaa laajan kirjon sekä sitovia että ei-sitovia toimenpiteitä, tuo toimiin eurooppalaista lisäarvoa. |
| --- | --- |

2.2.1

ETSK pitää yhteisön toimenpiteitä kaupunkiliikenteen alalla tarpeellisina ja hyödyllisinä ja katsoo, että yhteisön tasolla tapahtuva päätöksenteko (3), joka voi kattaa laajan kirjon sekä sitovia että ei-sitovia toimenpiteitä, tuo toimiin eurooppalaista lisäarvoa.

3.   Vihreän kirjan ”uutta ajattelua kaupunkiliikenteeseen” pääsisältö

| 3.1 | Komission toteuttama kuulemismenettely on osoittanut oikeiksi tietyt todellisen eurooppalaisen kaupunkiliikennestrategian laatimiseen kohdistuvat suuret odotukset. |
| --- | --- |

3.1

Komission toteuttama kuulemismenettely on osoittanut oikeiksi tietyt todellisen eurooppalaisen kaupunkiliikennestrategian laatimiseen kohdistuvat suuret odotukset.

| 3.2 | Kaupunkiliikenteen uudelleenhahmottaminen edellyttää kaikkien liikennemuotojen käytön tehostamista sekä joukkoliikenteen (juna, raitiovaunu, metro, linja-auto, taksi) ja yksilöliikenteen (henkilöauto, polkupyörä, kävely jne.) eri liikennemuotojen yhteistoiminnan järjestämistä. |
| --- | --- |

3.2

Kaupunkiliikenteen uudelleenhahmottaminen edellyttää kaikkien liikennemuotojen käytön tehostamista sekä joukkoliikenteen (juna, raitiovaunu, metro, linja-auto, taksi) ja yksilöliikenteen (henkilöauto, polkupyörä, kävely jne.) eri liikennemuotojen yhteistoiminnan järjestämistä.

| 3.3 | Kaupunkiliikennettä pidetään kasvua ja työllisyyttä merkittävästi edistävänä tekijänä, ja se vaikuttaa huomattavasti myös Euroopan unionin kestävään kehitykseen. |
| --- | --- |

3.3

Kaupunkiliikennettä pidetään kasvua ja työllisyyttä merkittävästi edistävänä tekijänä, ja se vaikuttaa huomattavasti myös Euroopan unionin kestävään kehitykseen.

| 3.4 | Eurooppalaista lisäarvoa voidaan saada monella tavalla: edistämällä hyvien käytäntöjen vaihtoa kaikilla tasoilla (paikallis-, alue- ja jäsenvaltiotasolla), tukemalla yhteisten standardien määrittelyä ja tarvittaessa näiden yhdenmukaistamista, tarjoamalla rahoitustukea sitä eniten tarvitseville, tukemalla tutkimusta, jonka sovellukset edistävät ympäristöä koskevia parannuksia sekä liikenteen turvallisuuden parantamista, yksinkertaistamalla lainsäädäntöä ja joissakin tapauksissa kumoamalla voimassa olevia säädöksiä tai antamalla uusia. |
| --- | --- |

3.4

Eurooppalaista lisäarvoa voidaan saada monella tavalla: edistämällä hyvien käytäntöjen vaihtoa kaikilla tasoilla (paikallis-, alue- ja jäsenvaltiotasolla), tukemalla yhteisten standardien määrittelyä ja tarvittaessa näiden yhdenmukaistamista, tarjoamalla rahoitustukea sitä eniten tarvitseville, tukemalla tutkimusta, jonka sovellukset edistävät ympäristöä koskevia parannuksia sekä liikenteen turvallisuuden parantamista, yksinkertaistamalla lainsäädäntöä ja joissakin tapauksissa kumoamalla voimassa olevia säädöksiä tai antamalla uusia.

| 3.5 | Vihreässä kirjassa käsitellään kahdenkymmenenviiden kysymyksen avulla sitä, millä toimenpiteillä voidaan vastata haasteisiin luoda ruuhkattomia ja entistä vihreämpiä kaupunkeja, nykyistä älykkäämpi ja vaivattomampi, turvallinen ja turvattu kaupunkiliikenne sekä uudenlainen kaupunkiliikennekulttuuri ja löytää näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat voimavarat. Komissio ei kuitenkaan esitä, kuten olisi toivottavaa, vertikaalisia eikä horisontaalisia konkreettisia toimenpiteitä kaupunkiliikennettä varten. |
| --- | --- |

3.5

Vihreässä kirjassa käsitellään kahdenkymmenenviiden kysymyksen avulla sitä, millä toimenpiteillä voidaan vastata haasteisiin luoda ruuhkattomia ja entistä vihreämpiä kaupunkeja, nykyistä älykkäämpi ja vaivattomampi, turvallinen ja turvattu kaupunkiliikenne sekä uudenlainen kaupunkiliikennekulttuuri ja löytää näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat voimavarat. Komissio ei kuitenkaan esitä, kuten olisi toivottavaa, vertikaalisia eikä horisontaalisia konkreettisia toimenpiteitä kaupunkiliikennettä varten.

4.   Vastaukset vihreässä kirjassa esitettyihin kysymyksiin

Tässä lausunnossa pyritään vastaamaan kaikkiin komission esittämiin kysymyksiin.

4.1   Kysymys 1: Olisiko perustettava laatuleimajärjestelmä, jolla annettaisiin tunnustusta ruuhkien ehkäisemisen ja elinolojen parantamisen edelläkävijäkaupungeille?

| 4.1.1 | ETSK katsoo, että voitaisiin ottaa käyttöön laatuleimajärjestelmä, jossa otetaan huomioon jo olemassa olevat järjestelmät ja joka on niiden kanssa yhteensopiva. |
| --- | --- |

4.1.1

ETSK katsoo, että voitaisiin ottaa käyttöön laatuleimajärjestelmä, jossa otetaan huomioon jo olemassa olevat järjestelmät ja joka on niiden kanssa yhteensopiva.

| 4.1.2 | Olisi hyödyllistä, että komissio määrittelisi yhteisön tasolla tehokkuutta, suunnittelua ja kehitystä mittaavat objektiiviset indikaattorit, jotka muodostaisivat yhdenmukaisen viitekehyksen. |
| --- | --- |

4.1.2

Olisi hyödyllistä, että komissio määrittelisi yhteisön tasolla tehokkuutta, suunnittelua ja kehitystä mittaavat objektiiviset indikaattorit, jotka muodostaisivat yhdenmukaisen viitekehyksen.

| 4.1.3 | Lisäksi voitaisiin luoda laatumerkintäjärjestelmiä — mieluummin kuin taloudellisia kannustusjärjestelmiä –, joihin osallistuminen olisi vapaaehtoista. Tällaisia järjestelmiä on käytössä esimerkiksi matkailupolitiikan alalla. |
| --- | --- |

4.1.3

Lisäksi voitaisiin luoda laatumerkintäjärjestelmiä — mieluummin kuin taloudellisia kannustusjärjestelmiä –, joihin osallistuminen olisi vapaaehtoista. Tällaisia järjestelmiä on käytössä esimerkiksi matkailupolitiikan alalla.

| 4.1.4 | Käyttöön otettavien järjestelmien on joka tapauksessa perustuttava objektiivisiin ja avoimiin kriteereihin, niitä on arvioitava ja tarvittaessa tarkistettava säännöllisesti ja niiden tulee saada riittävästi julkisuutta. |
| --- | --- |

4.1.4

Käyttöön otettavien järjestelmien on joka tapauksessa perustuttava objektiivisiin ja avoimiin kriteereihin, niitä on arvioitava ja tarvittaessa tarkistettava säännöllisesti ja niiden tulee saada riittävästi julkisuutta.

4.2   Kysymys 2: Millä toimenpiteillä voitaisiin edistää kävelemistä ja pyöräilyä todellisina vaihtoehtoina autoilulle?

| 4.2.1 | Kävelyn ja pyöräilyn osuus liikenteen määrästä ei riitä siihen, että niitä voitaisiin pitää yleisesti vaihtoehtoina yksityisautoilulle, paitsi jos koti ja työpaikka sijaitsevat erittäin lähellä toisiaan ja sääolosuhteet ovat suotuisat. Pyöräily ei myöskään ole yleiskäyttöinen liikkumismuoto, koska liikuntarajoitteiset ja vammaiset, alaikäiset ja ikääntyneet eivät voi sitä hyödyntää. Julkisiin liikennevälineisiin yhdistettyinä kävelystä ja pyöräilystä voi kuitenkin tietyissä kaupungeissa tulla vaihtoehto. |
| --- | --- |

4.2.1

Kävelyn ja pyöräilyn osuus liikenteen määrästä ei riitä siihen, että niitä voitaisiin pitää yleisesti vaihtoehtoina yksityisautoilulle, paitsi jos koti ja työpaikka sijaitsevat erittäin lähellä toisiaan ja sääolosuhteet ovat suotuisat. Pyöräily ei myöskään ole yleiskäyttöinen liikkumismuoto, koska liikuntarajoitteiset ja vammaiset, alaikäiset ja ikääntyneet eivät voi sitä hyödyntää. Julkisiin liikennevälineisiin yhdistettyinä kävelystä ja pyöräilystä voi kuitenkin tietyissä kaupungeissa tulla vaihtoehto.

| 4.2.2 | Kuntien tulisi laatia kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmia, joihin sisältyy pyöräilyteitä ja joiden sitovana tavoitteena olisi siirtyminen ympäristöystävällisiin, eurooppalaisia vähimmäisvaatimuksia vastaaviin liikennemuotoihin. Kyseiset vähimmäisvaatimukset on vielä määriteltävä. Suunnitelmissa on tarkasteltava jalankulkijoiden turvallisuutta vaarantavia tilanteita sekä vältettävä ristiriitatilanteita eri liikennemuotojen välillä. |
| --- | --- |

4.2.2

Kuntien tulisi laatia kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmia, joihin sisältyy pyöräilyteitä ja joiden sitovana tavoitteena olisi siirtyminen ympäristöystävällisiin, eurooppalaisia vähimmäisvaatimuksia vastaaviin liikennemuotoihin. Kyseiset vähimmäisvaatimukset on vielä määriteltävä. Suunnitelmissa on tarkasteltava jalankulkijoiden turvallisuutta vaarantavia tilanteita sekä vältettävä ristiriitatilanteita eri liikennemuotojen välillä.

| 4.2.3 | Sitä varten tulisi ottaa käyttöön määrällinen tavoite julkisen matkustajaliikenteen, pyöräilyn ja kävelyn osuuden lisäämiseksi. Mikäli kunta ei laadi tällaista suunnitelmaa, siltä tulee evätä oikeus yhteisön rahastoista myönnettäviin tukiin. Komission tulisi lisäksi tarkistaa suunnitelmien sisältämät viheralueita ja pyöräilyteitä koskevat tiedot. |
| --- | --- |

4.2.3

Sitä varten tulisi ottaa käyttöön määrällinen tavoite julkisen matkustajaliikenteen, pyöräilyn ja kävelyn osuuden lisäämiseksi. Mikäli kunta ei laadi tällaista suunnitelmaa, siltä tulee evätä oikeus yhteisön rahastoista myönnettäviin tukiin. Komission tulisi lisäksi tarkistaa suunnitelmien sisältämät viheralueita ja pyöräilyteitä koskevat tiedot.

4.3   Kysymys 3: Miten kaupungeissa voitaisiin edistää siirtymistä kestäviin liikennemuotoihin?

| 4.3.1 | Mahdolliset ratkaisut riippuvat suurelta osin kaupungin koosta (pinta-ala ja väkiluku). Tässä yhteydessä täytyy pitää mielessä, että saasteet eivät johdu pelkästään liikenteestä, vaan myös puutteellisesta aluesuunnittelusta. |
| --- | --- |

4.3.1

Mahdolliset ratkaisut riippuvat suurelta osin kaupungin koosta (pinta-ala ja väkiluku). Tässä yhteydessä täytyy pitää mielessä, että saasteet eivät johdu pelkästään liikenteestä, vaan myös puutteellisesta aluesuunnittelusta.

| 4.3.2 | Ongelmaa ja mahdollisia ratkaisuja tulisi pohtia maankäytön ja kaupunkisuunnittelun näkökulmasta järjestämällä turvallisia julkisia pysäköintialueita kaupunkien sisääntuloväylille, luomalla valtaväylille erillisiä joukkoliikennekaistoja, joilta on yhteys eri liikennemuotoihin (pysäköintialueet, raideliikenne ja metro), rakentamalla liittymiä, jotka edistävät intermodaalisuutta ja helpottavat siirtymistä liikennemuodosta toiseen, sekä parantamalla palvelujen laatua joukkoliikenteen houkuttelevuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

4.3.2

Ongelmaa ja mahdollisia ratkaisuja tulisi pohtia maankäytön ja kaupunkisuunnittelun näkökulmasta järjestämällä turvallisia julkisia pysäköintialueita kaupunkien sisääntuloväylille, luomalla valtaväylille erillisiä joukkoliikennekaistoja, joilta on yhteys eri liikennemuotoihin (pysäköintialueet, raideliikenne ja metro), rakentamalla liittymiä, jotka edistävät intermodaalisuutta ja helpottavat siirtymistä liikennemuodosta toiseen, sekä parantamalla palvelujen laatua joukkoliikenteen houkuttelevuuden varmistamiseksi.

| 4.3.3 | Tavaraliikenteessä komission tulisi edistää kaupunkilogistiikan hyvien käytäntöjen vaihtoa. Esimerkiksi Sienan kaupungissa Italiassa myönnetään yksinomaan väliaikaisia tavaraliikennelupia. |
| --- | --- |

4.3.3

Tavaraliikenteessä komission tulisi edistää kaupunkilogistiikan hyvien käytäntöjen vaihtoa. Esimerkiksi Sienan kaupungissa Italiassa myönnetään yksinomaan väliaikaisia tavaraliikennelupia.

4.4   Kysymys 4: Miten voitaisiin lisätä puhtaan ja energiatehokkaan teknologian käyttöä kaupunkiliikenteessä?

| 4.4.1 | Olisi luotava liikennettä koskeva veropolitiikka, joka edistää saasteiden vähentämistä ja energiansäästön tehostamista tukevien uusien teknologioiden hankkimista ja käyttöä. |
| --- | --- |

4.4.1

Olisi luotava liikennettä koskeva veropolitiikka, joka edistää saasteiden vähentämistä ja energiansäästön tehostamista tukevien uusien teknologioiden hankkimista ja käyttöä.

| 4.4.2 | Voitaisiin kerätä tietoja kaupunkien ympäristömenettelyistä: lasketaan asukaskohtaiset liikennepäästöt ja järjestetään vuosittain kampanjoja tuloksien julkaisemiseksi. |
| --- | --- |

4.4.2

Voitaisiin kerätä tietoja kaupunkien ympäristömenettelyistä: lasketaan asukaskohtaiset liikennepäästöt ja järjestetään vuosittain kampanjoja tuloksien julkaisemiseksi.

4.5   Kysymys 5: Miten voitaisiin edistää ympäristöystävällisiä yhteishankintoja?

| 4.5.1 | Edistetään ympäristöystävällisiä hankintoja, kun on kyse eurooppalaisista ohjelmista rahoitettaviin perusrakenteisiin liittyvistä hankinnoista, ja poistetaan olemassa olevia esteitä (4). |
| --- | --- |

4.5.1

Edistetään ympäristöystävällisiä hankintoja, kun on kyse eurooppalaisista ohjelmista rahoitettaviin perusrakenteisiin liittyvistä hankinnoista, ja poistetaan olemassa olevia esteitä (4).

| 4.5.2 | Yhteisön tasolla olisi määriteltävä yhteiset standardit ja tarvittaessa yhdenmukaistettava niitä. |
| --- | --- |

4.5.2

Yhteisön tasolla olisi määriteltävä yhteiset standardit ja tarvittaessa yhdenmukaistettava niitä.

4.6   Kysymys 6: Olisiko laadittava kriteerit vihreiden vyöhykkeiden perustamista ja niitä koskevia rajoitustoimenpiteitä varten ja järjestettävä asiaan liittyvää neuvontaa? Miten voidaan parhaiten taata niiden yhteensopivuus vapaan liikkuvuuden periaatteen kanssa? Onko vihreitä vyöhykkeitä koskevien paikallisten sääntöjen noudattamisen valvonta yli rajojen ongelma?

| 4.6.1 | ETSK katsoo, että pääsyä kyseisille alueille tulisi rajoittaa huomattavasti. Yhdenmukaistamistoimet ovat kuitenkin tarpeen, jotta lainsäädäntöjen eroavuudet eivät aiheuta ongelmia henkilöiden vapaalle liikkumiselle tai rajoita kaupunkiliikennettä tarpeettomasti. |
| --- | --- |

4.6.1

ETSK katsoo, että pääsyä kyseisille alueille tulisi rajoittaa huomattavasti. Yhdenmukaistamistoimet ovat kuitenkin tarpeen, jotta lainsäädäntöjen eroavuudet eivät aiheuta ongelmia henkilöiden vapaalle liikkumiselle tai rajoita kaupunkiliikennettä tarpeettomasti.

4.7   Kysymys 7: Miten voitaisiin edistää taloudellista ajotapaa?

| 4.7.1 | Taloudellisen ajotavan tavoite tulisi sisältyä asiaankuuluvassa laajuudessa autokoulujen perus- ja jatkokoulutusta koskeviin normatiivisiin opetusohjelmiin. Lisäksi voitaisiin tarjota verohelpotuksia yrityksille, jotka ovat ryhtyneet toimiin ajotapojen valvomiseksi ja arvioimiseksi. Ajo-opetuksesta annettua direktiiviä voitaisiin muuttaa siten, että se sisältäisi nämä kriteerit. |
| --- | --- |

4.7.1

Taloudellisen ajotavan tavoite tulisi sisältyä asiaankuuluvassa laajuudessa autokoulujen perus- ja jatkokoulutusta koskeviin normatiivisiin opetusohjelmiin. Lisäksi voitaisiin tarjota verohelpotuksia yrityksille, jotka ovat ryhtyneet toimiin ajotapojen valvomiseksi ja arvioimiseksi. Ajo-opetuksesta annettua direktiiviä voitaisiin muuttaa siten, että se sisältäisi nämä kriteerit.

4.8   Kysymys 8: Olisiko tarpeen kehittää ja edistää parempia matkustajille tarkoitettuja tietojärjestelmiä?

| 4.8.1 | Kyllä, kun on kyse matkustusturvallisuudesta, odotus- ja kuljetusajoista, matkustajien käyttäytymisestä hätätilanteissa ja kaikista mahdollisista liikennevaihtoehdoista ja matkustusolosuhteista. |
| --- | --- |

4.8.1

Kyllä, kun on kyse matkustusturvallisuudesta, odotus- ja kuljetusajoista, matkustajien käyttäytymisestä hätätilanteissa ja kaikista mahdollisista liikennevaihtoehdoista ja matkustusolosuhteista.

4.9   Kysymys 9: Tarvitaanko lisätoimia käyttöliittymien standardoinnin ja älykkäiden liikennejärjestelmien yhteentoimivuuden varmistamiseksi kaupungeissa? Jos toimiin ryhdytään, mitkä sovellukset ovat etusijalla?

| 4.9.1 | Älykkään liikennejärjestelmän erilaisten sovellusten tulisi olla täysin yhteensopivia, jotta voidaan käyttää erilaisia tekniikoita, erityisesti kun on kyse matkalipuista. Näin voidaan helpottaa vaihtoa liikennemuodosta toiseen ja lyhentää odotusaikoja liikennemuodon vaihdon yhteydessä, mikä nopeuttaisi matkustamista joukkoliikennettä käytettäessä. On tärkeää, että älykkäät liikennejärjestelmät tukevat teknologisia uudistuksia, jotta ne eivät vanhene nopeasti ja jotta niiden hankinta voidaan asianmukaisesti kuolettaa.
  ETSK katsoo, että tieto- ja viestintätekniikkaa tulisi käyttää hyväksi liikenteen ja liikennejärjestelyjen parantamisessa. |
| --- | --- |

4.9.1

Älykkään liikennejärjestelmän erilaisten sovellusten tulisi olla täysin yhteensopivia, jotta voidaan käyttää erilaisia tekniikoita, erityisesti kun on kyse matkalipuista. Näin voidaan helpottaa vaihtoa liikennemuodosta toiseen ja lyhentää odotusaikoja liikennemuodon vaihdon yhteydessä, mikä nopeuttaisi matkustamista joukkoliikennettä käytettäessä. On tärkeää, että älykkäät liikennejärjestelmät tukevat teknologisia uudistuksia, jotta ne eivät vanhene nopeasti ja jotta niiden hankinta voidaan asianmukaisesti kuolettaa.

ETSK katsoo, että tieto- ja viestintätekniikkaa tulisi käyttää hyväksi liikenteen ja liikennejärjestelyjen parantamisessa.

4.10   Kysymys 10: Miten voitaisiin parantaa tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihtamista kaikkien älykkäisiin liikennejärjestelmiin liittyvien tahojen välillä?

| 4.10.1 | Julkaistaan älykkäitä liikennejärjestelmiä koskevista parhaista käytännöistä digitaalinen luettelo, joka päivitetään säännöllisesti ja joka on saatavilla verkossa. |
| --- | --- |

4.10.1

Julkaistaan älykkäitä liikennejärjestelmiä koskevista parhaista käytännöistä digitaalinen luettelo, joka päivitetään säännöllisesti ja joka on saatavilla verkossa.

4.11   Kysymys 11: Miten voidaan parantaa joukkoliikenteen laatua Euroopan kaupungeissa?

| 4.11.1 | Perustetaan elimiä koordinoimaan joukkoliikenteen eri palveluja, luodaan matkalippujen hintojen integrointijärjestelmiä ja edellytetään entistä asianmukaisempia liikennevälineitä (vähemmän saastuttavia sekä paremmin liikuntarajoitteisille henkilöille soveltuvia), lisätään odotusaikojen vähentämiseksi lähtöjen määrää tai tihennetään liikennepalvelujen vuorovälejä, rakennetaan busseille erillisiä laitureita (turvallisuus, mukavuus ja nopeus paranevat, energiankulutus ja siten päästöt vähenevät), rakennetaan liittymiä liikennemuodon vaihtamisen helpottamiseksi, parannetaan alan ammattilaisten koulutusta, tiedotetaan ja valistetaan käyttäjiä, luodaan perusrakenteet läpikulkuliikenteen asianmukaisen jakautumisen parantamiseksi kaupungeissa, luodaan liityntäpysäköintimahdollisuuksia ja kannustetaan niiden käyttöön, annetaan joukkoliikenteelle etusija liikennevalojärjestelyin sekä luodaan asianmukaisia ja turvallisia alueita, joilta matkustajat voivat nousta kyytiin ja jäädä kyydistä. |
| --- | --- |

4.11.1

Perustetaan elimiä koordinoimaan joukkoliikenteen eri palveluja, luodaan matkalippujen hintojen integrointijärjestelmiä ja edellytetään entistä asianmukaisempia liikennevälineitä (vähemmän saastuttavia sekä paremmin liikuntarajoitteisille henkilöille soveltuvia), lisätään odotusaikojen vähentämiseksi lähtöjen määrää tai tihennetään liikennepalvelujen vuorovälejä, rakennetaan busseille erillisiä laitureita (turvallisuus, mukavuus ja nopeus paranevat, energiankulutus ja siten päästöt vähenevät), rakennetaan liittymiä liikennemuodon vaihtamisen helpottamiseksi, parannetaan alan ammattilaisten koulutusta, tiedotetaan ja valistetaan käyttäjiä, luodaan perusrakenteet läpikulkuliikenteen asianmukaisen jakautumisen parantamiseksi kaupungeissa, luodaan liityntäpysäköintimahdollisuuksia ja kannustetaan niiden käyttöön, annetaan joukkoliikenteelle etusija liikennevalojärjestelyin sekä luodaan asianmukaisia ja turvallisia alueita, joilta matkustajat voivat nousta kyytiin ja jäädä kyydistä.

| 4.11.2 | Eräs tehokas menetelmä olisi arvioida tiettyjen suunnitelmien, ohjelmien ja hankkeiden vaikutusta liikkuvuuteen. |
| --- | --- |

4.11.2

Eräs tehokas menetelmä olisi arvioida tiettyjen suunnitelmien, ohjelmien ja hankkeiden vaikutusta liikkuvuuteen.

| 4.11.3 | Tässä yhteydessä on hyödyllistä muistuttaa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen antamasta tuomiosta (asia C-332/04) tapauksessa, jossa laiminlyötiin ympäristöarvioinnin tekeminen kaupunkialueelle suunnitellun ostos- ja vapaa-ajankeskuksen rakennusprojektin yhteydessä. Rakennusprojektin ympäristövaikutus ja ympäristöarvioinnin tarve perustuivat nimenomaan arvioon niiden henkilöiden lukumäärästä, jotka tulisivat käymään ostoskeskuksessa yksityisajoneuvoilla. |
| --- | --- |

4.11.3

Tässä yhteydessä on hyödyllistä muistuttaa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen antamasta tuomiosta (asia C-332/04) tapauksessa, jossa laiminlyötiin ympäristöarvioinnin tekeminen kaupunkialueelle suunnitellun ostos- ja vapaa-ajankeskuksen rakennusprojektin yhteydessä. Rakennusprojektin ympäristövaikutus ja ympäristöarvioinnin tarve perustuivat nimenomaan arvioon niiden henkilöiden lukumäärästä, jotka tulisivat käymään ostoskeskuksessa yksityisajoneuvoilla.

| 4.11.4 | Näin ollen voimassa oleviin direktiiveihin tulisi tehdä kolme muutosta: |
| --- | --- |

4.11.4

Näin ollen voimassa oleviin direktiiveihin tulisi tehdä kolme muutosta:

| 4.11.4.1 | Tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY liitteessä III vahvistetaan kriteerit, joita jäsenvaltioiden täytyy soveltaa määritelläkseen, onko tietyllä hankkeella merkittäviä ympäristövaikutuksia.
  Kyseisen liitteen III kohtaan 1 ehdotetaan lisättäväksi uusi luetelmakohta, jossa nimenomaisesti mainitaan vaikutukset liikennevirtojen jakautumiseen (laitosten/järjestelmien suunnitellut käyttäjät, asuinpaikka jne.). |
| --- | --- |

4.11.4.1

Tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY liitteessä III vahvistetaan kriteerit, joita jäsenvaltioiden täytyy soveltaa määritelläkseen, onko tietyllä hankkeella merkittäviä ympäristövaikutuksia.

Kyseisen liitteen III kohtaan 1 ehdotetaan lisättäväksi uusi luetelmakohta, jossa nimenomaisesti mainitaan vaikutukset liikennevirtojen jakautumiseen (laitosten/järjestelmien suunnitellut käyttäjät, asuinpaikka jne.).

| 4.11.4.2 | Toiseksi direktiivin liitteessä IV vahvistetaan tiedot, jotka on sisällytettävä ympäristökertomukseen.
  ETSK ehdottaa, että






  a) | liitteen IV 4 kohtaan lisätään uusi luetelmakohta tai nykyistä kolmatta luetelmakohtaa muutetaan niin, että siinä mainitaan erityisesti rakennuksen tavanomaisten käyttäjien kuljetuksista johtuvat päästöt. |
| --- | --- | --- |

4.11.4.2

Toiseksi direktiivin liitteessä IV vahvistetaan tiedot, jotka on sisällytettävä ympäristökertomukseen.

ETSK ehdottaa, että

a)

liitteen IV 4 kohtaan lisätään uusi luetelmakohta tai nykyistä kolmatta luetelmakohtaa muutetaan niin, että siinä mainitaan erityisesti rakennuksen tavanomaisten käyttäjien kuljetuksista johtuvat päästöt.

| b) | liitteen IV 5 kohta laajennetaan kattamaan hankkeen toteuttamisen lisäksi myös sen kohteen myöhempi toiminta sekä kohteeseen siirtymisestä aiheutuvien päästöjen korjaustoimenpiteet. |
| --- | --- |

b)

liitteen IV 5 kohta laajennetaan kattamaan hankkeen toteuttamisen lisäksi myös sen kohteen myöhempi toiminta sekä kohteeseen siirtymisestä aiheutuvien päästöjen korjaustoimenpiteet.

Direktiivin 85/337/ETY liitteen III 1 kohtaa ja liitteen IV 4 ja 5 kohtia tulisi muuttaa ehdotusten mukaisesti.

| 4.11.4.3 | Kolmanneksi voitaisiin samankaltaisia lisäyksiä (ympäristökertomuksen edellyttämät pakolliset kriteerit ja tarvittavat tiedot liikkuvuudesta ja liikennemuodoista) tehdä tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista annettuun direktiiviin 2001/42/EY. Tässä tapauksessa ehdotetunlainen maininta suunnitelman vaikutuksista liikkuvuuteen olisi järkevää sisällyttää erityisesti direktiivin liitteen I f kohtaan ja liitteen II 2 kohtaan. |
| --- | --- |

4.11.4.3

Kolmanneksi voitaisiin samankaltaisia lisäyksiä (ympäristökertomuksen edellyttämät pakolliset kriteerit ja tarvittavat tiedot liikkuvuudesta ja liikennemuodoista) tehdä tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista annettuun direktiiviin 2001/42/EY. Tässä tapauksessa ehdotetunlainen maininta suunnitelman vaikutuksista liikkuvuuteen olisi järkevää sisällyttää erityisesti direktiivin liitteen I f kohtaan ja liitteen II 2 kohtaan.

4.12   Kysymys 12: Olisiko pelkästään joukkoliikenteelle tarkoitettujen ajokaistojen järjestämistä kannustettava?

| 4.12.1 | Kyllä, tällainen toimenpide on tärkeä, ja sillä on huomattava vaikutus liikkuvuuteen. Joukkoliikenteelle varatut ajokaistat ja liikennöintilaiturit lisäävät turvallisuutta ja nopeutta, vähentävät ruuhkia ja energiankulutusta ja parantavat matkustusmukavuutta. Toimenpiteen avulla on mahdollista kannustaa henkilöautoilijoita käyttämään joukkoliikennettä. |
| --- | --- |

4.12.1

Kyllä, tällainen toimenpide on tärkeä, ja sillä on huomattava vaikutus liikkuvuuteen. Joukkoliikenteelle varatut ajokaistat ja liikennöintilaiturit lisäävät turvallisuutta ja nopeutta, vähentävät ruuhkia ja energiankulutusta ja parantavat matkustusmukavuutta. Toimenpiteen avulla on mahdollista kannustaa henkilöautoilijoita käyttämään joukkoliikennettä.

4.13   Kysymys 13: Onko joukkoliikenteen matkustajien oikeuksia ja velvollisuuksia koskeva eurooppalainen peruskirja tarpeen?

| 4.13.1 | Matkustajien oikeuksien ja velvollisuuksien vahvistaminen on olennaista, jotta voidaan varmistaa joukkoliikennepalvelujen laadun paraneminen (vuorovälien tiheys, täsmällisyys, mukavuus kaikkien käyttäjäryhmien kannalta, turvallisuus, hinnoittelupolitiikka jne.). Komitea kehottaa ryhtymään tällaisiin toimenpiteisiin ja ottamaan huomioon kunkin liikennemuodon, erityisesti yhteisiä infrastruktuureja käyttävien liikennemuotojen, erityispiirteet. |
| --- | --- |

4.13.1

Matkustajien oikeuksien ja velvollisuuksien vahvistaminen on olennaista, jotta voidaan varmistaa joukkoliikennepalvelujen laadun paraneminen (vuorovälien tiheys, täsmällisyys, mukavuus kaikkien käyttäjäryhmien kannalta, turvallisuus, hinnoittelupolitiikka jne.). Komitea kehottaa ryhtymään tällaisiin toimenpiteisiin ja ottamaan huomioon kunkin liikennemuodon, erityisesti yhteisiä infrastruktuureja käyttävien liikennemuotojen, erityispiirteet.

| 4.13.2 | Koska eri liikennemuodoista säädetään eri säädösteksteissä, julkisia liikennevälineitä käyttävien matkustajien kaikki oikeudet tulisi koota yhteen ”oikeuksien peruskirjaan”. Tässä yhteydessä tulisi jättää mahdollisuus siihen, että peruskirjaa täydennetään jäsenvaltioiden toimin tai itsesääntelyllä talouden toimijoiden sekä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan (kuluttaja- ja ympäristöjärjestöjen, työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen jne.) allekirjoittamilla menettelysäännöillä. (5) ETSK korostaa kyseisten järjestöjen ja joukkoliikennettä harjoittavien yritysten välisen vuoropuhelun merkitystä erityisesti palvelujen laadun parantamiseksi.
  Yhteisön tasolla tulisi ryhtyä toimenpiteisiin niiden oikeuksien uudelleen laatimiseksi ja vahvistamiseksi, jotka on jo kirjattu eri säädösteksteihin. Jäsenvaltioiden ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen tulee toiminnallaan täydentää näitä pyrkimyksiä. ETSK korostaa, että tarvitaan joustavia ja yksinkertaisia mekanismeja ja välineitä, joilla varmistetaan käyttäjien oikeuksien toteutuminen käytännössä. |
| --- | --- |

4.13.2

Koska eri liikennemuodoista säädetään eri säädösteksteissä, julkisia liikennevälineitä käyttävien matkustajien kaikki oikeudet tulisi koota yhteen ”oikeuksien peruskirjaan”. Tässä yhteydessä tulisi jättää mahdollisuus siihen, että peruskirjaa täydennetään jäsenvaltioiden toimin tai itsesääntelyllä talouden toimijoiden sekä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan (kuluttaja- ja ympäristöjärjestöjen, työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen jne.) allekirjoittamilla menettelysäännöillä. (5) ETSK korostaa kyseisten järjestöjen ja joukkoliikennettä harjoittavien yritysten välisen vuoropuhelun merkitystä erityisesti palvelujen laadun parantamiseksi.

Yhteisön tasolla tulisi ryhtyä toimenpiteisiin niiden oikeuksien uudelleen laatimiseksi ja vahvistamiseksi, jotka on jo kirjattu eri säädösteksteihin. Jäsenvaltioiden ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen tulee toiminnallaan täydentää näitä pyrkimyksiä. ETSK korostaa, että tarvitaan joustavia ja yksinkertaisia mekanismeja ja välineitä, joilla varmistetaan käyttäjien oikeuksien toteutuminen käytännössä.

4.14   Kysymys 14: Millaisilla toimenpiteillä henkilö- ja tavaraliikenne saataisiin otetuksi paremmin huomioon tutkimuksessa ja kaupunkiliikennesuunnittelussa?

| 4.14.1 | Suurkaupunkialueiden kaupunkiliikenteen suunnitelmissa tulee ottaa huomioon sekä matkustaja- että tavaraliikenne, jotta tavaraliikenteen jakelulogistiikka voidaan järjestää henkilöiden liikkuvuutta haittaamatta. |
| --- | --- |

4.14.1

Suurkaupunkialueiden kaupunkiliikenteen suunnitelmissa tulee ottaa huomioon sekä matkustaja- että tavaraliikenne, jotta tavaraliikenteen jakelulogistiikka voidaan järjestää henkilöiden liikkuvuutta haittaamatta.

| 4.14.2 | Tämä edellyttää tavaran lastaus- ja purkulaitureiden valvontahenkilökunnan määrän lisäämistä. |
| --- | --- |

4.14.2

Tämä edellyttää tavaran lastaus- ja purkulaitureiden valvontahenkilökunnan määrän lisäämistä.

| 4.14.3 | On luotava mekanismeja sääntöjä rikkovien toimijoiden ilmiantomenettelyn helpottamiseksi ja nopeuttamiseksi, jotta säännönvastaiset ajoneuvot voidaan poistaa laitureilta mahdollisimman nopeasti ja ottaa laiturit jälleen käyttöön. |
| --- | --- |

4.14.3

On luotava mekanismeja sääntöjä rikkovien toimijoiden ilmiantomenettelyn helpottamiseksi ja nopeuttamiseksi, jotta säännönvastaiset ajoneuvot voidaan poistaa laitureilta mahdollisimman nopeasti ja ottaa laiturit jälleen käyttöön.

| 4.14.4 | On luotava tehokkaita seuraamuksia sääntöjä rikkoville, alkaen ajoneuvon poistamisesta sakkojen perimisen tehostamiseen saakka. |
| --- | --- |

4.14.4

On luotava tehokkaita seuraamuksia sääntöjä rikkoville, alkaen ajoneuvon poistamisesta sakkojen perimisen tehostamiseen saakka.

| 4.14.5 | On järjestettävä kansalaisten tiedotus- ja valistuskampanjoita, jotta määritellyt tavoitteet hyväksytään yleisesti ja jotta toimijat saadaan osallistumaan toimenpiteisiin tavoitteiden saavuttamiseksi. Kampanjoiden yhtenä tavoitteena on osoittaa liiketiloista vastaaville, kuinka haitallista ajoneuvojen laiton pysäköinti laitureille voi olla heidän liiketoiminnalleen, ja saada heidät siten yhteistyöhön lastaus- ja purkulaitureiden valvonnassa. |
| --- | --- |

4.14.5

On järjestettävä kansalaisten tiedotus- ja valistuskampanjoita, jotta määritellyt tavoitteet hyväksytään yleisesti ja jotta toimijat saadaan osallistumaan toimenpiteisiin tavoitteiden saavuttamiseksi. Kampanjoiden yhtenä tavoitteena on osoittaa liiketiloista vastaaville, kuinka haitallista ajoneuvojen laiton pysäköinti laitureille voi olla heidän liiketoiminnalleen, ja saada heidät siten yhteistyöhön lastaus- ja purkulaitureiden valvonnassa.

| 4.14.6 | Rajoitetaan sallittua pysähtymisaikaa tavaroiden lastaus- ja purkulaitureilla siten, että se vastaa entistä paremmin useimpien lastaus- ja purkutoimenpiteiden kestoa. Sallitun pysähtymisajan ylittämiseen olisi mahdollista pyytää erikoislupa, jotta rajoitus ei vaikeuttaisi tietynlaisten kuljetusten (esim. muutot) kauemmin kestäviä lastaus- ja purkutoimenpiteitä. Voitaisiin myös määrätä tietyistä ajanjaksoista, jolloin tavaroiden lastaus ja purku on sallittua. |
| --- | --- |

4.14.6

Rajoitetaan sallittua pysähtymisaikaa tavaroiden lastaus- ja purkulaitureilla siten, että se vastaa entistä paremmin useimpien lastaus- ja purkutoimenpiteiden kestoa. Sallitun pysähtymisajan ylittämiseen olisi mahdollista pyytää erikoislupa, jotta rajoitus ei vaikeuttaisi tietynlaisten kuljetusten (esim. muutot) kauemmin kestäviä lastaus- ja purkutoimenpiteitä. Voitaisiin myös määrätä tietyistä ajanjaksoista, jolloin tavaroiden lastaus ja purku on sallittua.

4.15   Kysymys 15: Miten voidaan parantaa kaupunki- ja kaukoliikenteen ja maankäytön suunnittelun välistä koordinointia? Minkä tyyppinen organisaatiorakenne olisi sopiva?

Koordinoidaan asianmukaisesti seuraavat alat:

| a) | Eri elinten välinen koordinointi:






  — | Eräissä Euroopan kaupungeissa liikennettä koordinoivien elinten perustaminen on parantanut merkittävästi liikenteen yhteensovittamista ja suunnittelua sekä varmistanut korkealaatuisten ja tehokkaiden palveluiden tehokkaan tarjonnan. |
| --- | --- | --- |

a)

Eri elinten välinen koordinointi:

—

Eräissä Euroopan kaupungeissa liikennettä koordinoivien elinten perustaminen on parantanut merkittävästi liikenteen yhteensovittamista ja suunnittelua sekä varmistanut korkealaatuisten ja tehokkaiden palveluiden tehokkaan tarjonnan.

| — | Liikennemuotojen välisessä koordinoinnissa on varmistettava, että kustannusten jakautuminen eri joukkoliikennemuotojen välillä tapahtuu entistä avoimemmin. |
| --- | --- |

—

Liikennemuotojen välisessä koordinoinnissa on varmistettava, että kustannusten jakautuminen eri joukkoliikennemuotojen välillä tapahtuu entistä avoimemmin.

| — | Kaupunkien välisiä liikennepalveluja ajatellen tarvittaisiin liikennevälineiden vaihtoa helpottava infrastruktuuri, jotta vaihto joukkoliikenteen muodosta toiseen olisi sujuvaa. Näin ollen matkustajien ei tarvitsisi käyttää lisäkuljetuksia pystyäkseen vaihtamaan liikennemuodosta toiseen. |
| --- | --- |

—

Kaupunkien välisiä liikennepalveluja ajatellen tarvittaisiin liikennevälineiden vaihtoa helpottava infrastruktuuri, jotta vaihto joukkoliikenteen muodosta toiseen olisi sujuvaa. Näin ollen matkustajien ei tarvitsisi käyttää lisäkuljetuksia pystyäkseen vaihtamaan liikennemuodosta toiseen.

| b) | Koordinointi suunnitteluvälineiden avulla:






  — | Yhteisöjen tuomioistuimen 16. maaliskuuta 2006 antamassa tärkeässä tuomiossa (asia C-332/04) vahvistetaan jo vaatimus siitä, että tiettyjen suunnitelmien ja projektien yhteydessä on otettava huomioon niiden vaikutukset liikkuvuuteen. Velvoite tehdä kiistanalaisesta hankkeesta ympäristöarviointi perustui pohjimmiltaan vaikutukseen, joka hankkeella arvioitiin olevan liikkuvuuteen. Tätä kriteeriä ei ole kuitenkaan vielä sisällytetty voimassa olevaan oikeuteen. |
| --- | --- | --- |

b)

Koordinointi suunnitteluvälineiden avulla:

—

Yhteisöjen tuomioistuimen 16. maaliskuuta 2006 antamassa tärkeässä tuomiossa (asia C-332/04) vahvistetaan jo vaatimus siitä, että tiettyjen suunnitelmien ja projektien yhteydessä on otettava huomioon niiden vaikutukset liikkuvuuteen. Velvoite tehdä kiistanalaisesta hankkeesta ympäristöarviointi perustui pohjimmiltaan vaikutukseen, joka hankkeella arvioitiin olevan liikkuvuuteen. Tätä kriteeriä ei ole kuitenkaan vielä sisällytetty voimassa olevaan oikeuteen.

| — | Niinpä ympäristöarviointia koskevaan yhteisön lainsäädäntöön on tarpeen tehdä kaksi muutosta, jotta suunnitelman tai ohjelman vaikutus liikkuvuuteen tulee sisällytetyksi harkittaviin vaikutuksiin. Erityisesti ehdotetaan kysymykseen 11 annetussa vastauksessa mainittujen muutosten tekemistä. |
| --- | --- |

—

Niinpä ympäristöarviointia koskevaan yhteisön lainsäädäntöön on tarpeen tehdä kaksi muutosta, jotta suunnitelman tai ohjelman vaikutus liikkuvuuteen tulee sisällytetyksi harkittaviin vaikutuksiin. Erityisesti ehdotetaan kysymykseen 11 annetussa vastauksessa mainittujen muutosten tekemistä.

| — | Alueviranomaisten tulee hyödyntää johdonmukaisesti strategista aluesuunnittelua järkevän maankäytön varmistamiseksi. |
| --- | --- |

—

Alueviranomaisten tulee hyödyntää johdonmukaisesti strategista aluesuunnittelua järkevän maankäytön varmistamiseksi.

4.16   Kysymys 16: Millaisin lisätoimin kaupunkeja voitaisiin auttaa vastaamaan kaupunkiliikenteen tieturvallisuuteen ja henkilökohtaiseen turvallisuuteen liittyviin haasteisiin?

| 4.16.1 | Tieturvallisuus: turvallisuuden parantamiseksi voidaan EU:n tasolla edistää hyviä käytäntöjä sekä uusia teknologioita ja erityisesti älykästä liikennejärjestelmää koskevaa entistä intensiivisempää ja jäsentyneempää vuoropuhelua alueellisten ja paikallisten sidosryhmien ja jäsenvaltioiden kanssa. Myös alan ammattilaisten ajokoulutuksen tasoa voidaan parantaa. Olisi niin ikään säädettävä varoittavien toimien käyttöönotosta sen välttämiseksi, että rikkomukset rajanylittävässä liikenteessä jäävät rankaisematta. |
| --- | --- |

4.16.1

Tieturvallisuus: turvallisuuden parantamiseksi voidaan EU:n tasolla edistää hyviä käytäntöjä sekä uusia teknologioita ja erityisesti älykästä liikennejärjestelmää koskevaa entistä intensiivisempää ja jäsentyneempää vuoropuhelua alueellisten ja paikallisten sidosryhmien ja jäsenvaltioiden kanssa. Myös alan ammattilaisten ajokoulutuksen tasoa voidaan parantaa. Olisi niin ikään säädettävä varoittavien toimien käyttöönotosta sen välttämiseksi, että rikkomukset rajanylittävässä liikenteessä jäävät rankaisematta.

| 4.16.2 | Henkilökohtainen turvallisuus: hyvien käytäntöjen edistämiseksi poliisien fyysistä läsnäoloa joukkoliikennevälineissä tulisi lisätä erityisesti yöaikaan ja sellaisille alueille kulkevilla linjoilla, joilla esiintyy keskimääräistä enemmän levottomuuksia ja sosiaalista syrjäytymistä. Olisi myös lisättävä tietotekniikan käyttöä sekä käyttäjille suunnattavaa tiedottamista. |
| --- | --- |

4.16.2

Henkilökohtainen turvallisuus: hyvien käytäntöjen edistämiseksi poliisien fyysistä läsnäoloa joukkoliikennevälineissä tulisi lisätä erityisesti yöaikaan ja sellaisille alueille kulkevilla linjoilla, joilla esiintyy keskimääräistä enemmän levottomuuksia ja sosiaalista syrjäytymistä. Olisi myös lisättävä tietotekniikan käyttöä sekä käyttäjille suunnattavaa tiedottamista.

4.17   Kysymys 17: Miten liikennöitsijöille ja kansalaisille saataisiin paremmin tietoa mahdollisuuksista parantaa turvallisuutta kehittyneen infrastruktuurihallinnan ja ajoneuvoteknologian avulla?

| 4.17.1 | Lisätään kansalaisten tietoisuutta erityisesti nuorille suunnatun koulutuksen ja valistuskampanjoiden avulla sekä tukemalla toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on yleistää kaupungeissa sellaisten valvontavälineiden käyttöä, jotka kohdistuvat kaikkiin tienkäyttäjiin. Yleisesti ottaen ETSK katsoo, että on erityisen tärkeää ryhtyä toimenpiteisiin, joilla pyritään vahvistamaan kulttuurinäkökohtia ja kansalaisten valistamista kaikissa kaupunkiliikenteeseen liittyvissä kysymyksissä. |
| --- | --- |

4.17.1

Lisätään kansalaisten tietoisuutta erityisesti nuorille suunnatun koulutuksen ja valistuskampanjoiden avulla sekä tukemalla toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on yleistää kaupungeissa sellaisten valvontavälineiden käyttöä, jotka kohdistuvat kaikkiin tienkäyttäjiin. Yleisesti ottaen ETSK katsoo, että on erityisen tärkeää ryhtyä toimenpiteisiin, joilla pyritään vahvistamaan kulttuurinäkökohtia ja kansalaisten valistamista kaikissa kaupunkiliikenteeseen liittyvissä kysymyksissä.

4.18   Kysymys 18: Onko syytä kehittää automaattitutkia kaupunkiympäristöä varten ja edistää niiden käyttöä?

| 4.18.1 | Lopullisesta tavoitteesta riippuen näillä laitteilla täytyy aina pyrkiä liikkuvuuden helpottamiseen ja matkanopeuden optimointiin. On edistettävä hyviä käytäntöjä turvallisuuden parantamiseksi sekä älykkäiden järjestelmien käyttöä. |
| --- | --- |

4.18.1

Lopullisesta tavoitteesta riippuen näillä laitteilla täytyy aina pyrkiä liikkuvuuden helpottamiseen ja matkanopeuden optimointiin. On edistettävä hyviä käytäntöjä turvallisuuden parantamiseksi sekä älykkäiden järjestelmien käyttöä.

4.19   Kysymys 19: Onko videovalvonta hyvä tapa parantaa turvallisuutta kaupunkiliikenteessä?

| 4.19.1 | Joukkoliikenteen kulkuneuvoihin olisi asennettava uusiin teknologioihin perustuvia hätäjärjestelmiä, jotta ilkivallan tai onnettomuuden sattuessa voidaan varoittaa hätäkeskuksia, antaa niille tietoja kulkuneuvon tilanteesta sekä lähettää ääni- ja kuvamateriaalia siitä, mitä kulkuneuvon sisällä tapahtuu. |
| --- | --- |

4.19.1

Joukkoliikenteen kulkuneuvoihin olisi asennettava uusiin teknologioihin perustuvia hätäjärjestelmiä, jotta ilkivallan tai onnettomuuden sattuessa voidaan varoittaa hätäkeskuksia, antaa niille tietoja kulkuneuvon tilanteesta sekä lähettää ääni- ja kuvamateriaalia siitä, mitä kulkuneuvon sisällä tapahtuu.

| 4.19.2 | Oikeus yksityisyyteen on perusluonteinen ihmisoikeus, jonka koskemattomuus tulee turvata asiaankuuluvin toimenpitein. |
| --- | --- |

4.19.2

Oikeus yksityisyyteen on perusluonteinen ihmisoikeus, jonka koskemattomuus tulee turvata asiaankuuluvin toimenpitein.

4.20   Kysymys 20: Olisiko kaikkien sidosryhmien tehtävä yhteistyötä uuden kaupunkiliikennekulttuurin luomiseksi Eurooppaan? Olisiko tällaisen yhteistyön tukemiseksi hyötyä Euroopan tieliikenneturvallisuuden seurantakeskuksen mallin mukaisesta Euroopan kaupunkiliikenteen seurantakeskuksesta?

| 4.20.1 | Uuden kaupunkiliikennekulttuurin luominen edellyttää unionin toimielinten, jäsenvaltioiden, alueiden, paikallisviranomaisten elinten sekä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen yhteistyötä. |
| --- | --- |

4.20.1

Uuden kaupunkiliikennekulttuurin luominen edellyttää unionin toimielinten, jäsenvaltioiden, alueiden, paikallisviranomaisten elinten sekä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen yhteistyötä.

| 4.20.2 | Euroopan kestävän kaupunkiliikenteen seurantakeskuksen perustaminen olisi hyödyllinen aloite; se tarjoaisi lisäarvoa, koska seurantakeskus voisi kerätä tietoja, tunnistaa muutokset liikennepalvelujen tarpeessa ja helpottaa kokemustenvaihtoa. Se auttaisi myös lisäämään tietoa liikkuvuuteen liittyvistä ongelmista ja soveltamaan asianmukaisia toimintasuunnitelmia ongelmien ratkaisemiseksi.
  Kaupunkien arvioinneissa sovellettavat mittausmenetelmät olisi yhdenmukaistettava EU:n tasolla, sillä ETSK uskoo kriteerien yhdistämisen olevan hyödyllistä tällä alalla. |
| --- | --- |

4.20.2

Euroopan kestävän kaupunkiliikenteen seurantakeskuksen perustaminen olisi hyödyllinen aloite; se tarjoaisi lisäarvoa, koska seurantakeskus voisi kerätä tietoja, tunnistaa muutokset liikennepalvelujen tarpeessa ja helpottaa kokemustenvaihtoa. Se auttaisi myös lisäämään tietoa liikkuvuuteen liittyvistä ongelmista ja soveltamaan asianmukaisia toimintasuunnitelmia ongelmien ratkaisemiseksi.

Kaupunkien arvioinneissa sovellettavat mittausmenetelmät olisi yhdenmukaistettava EU:n tasolla, sillä ETSK uskoo kriteerien yhdistämisen olevan hyödyllistä tällä alalla.

4.21   Kysymys 21: Miten nykyisiä rahoitusvälineitä kuten rakenne- ja koheesiorahastoja voitaisiin käyttää paremmin ja johdonmukaisesti integroidun ja kestävän kaupunkiliikenteen tukemiseen?

| 4.21.1 | Asetetaan rahastojen tavoitteeksi kaupunkiliikenteen parantaminen ja siirtyminen asteittain ”puhtaisiin” joukkoliikennepalveluihin (alhainen polttoaineen kulutus, alhaiset päästöt) sekä se, että jokainen sijoitettu euro tuottaa paremman tuloksen.
  ETSK kannattaa koulutukseen ja tutkimukseen ohjattavan rahoitusosuuden kasvattamista. |
| --- | --- |

4.21.1

Asetetaan rahastojen tavoitteeksi kaupunkiliikenteen parantaminen ja siirtyminen asteittain ”puhtaisiin” joukkoliikennepalveluihin (alhainen polttoaineen kulutus, alhaiset päästöt) sekä se, että jokainen sijoitettu euro tuottaa paremman tuloksen.

ETSK kannattaa koulutukseen ja tutkimukseen ohjattavan rahoitusosuuden kasvattamista.

| 4.21.2 | Taloudellista panosta on kuitenkin myös pyrittävä pienentämään luomalla objektiivisia kriteereitä, joiden avulla voidaan valita yhteisön kannalta kustannustehokkain ratkaisu korkealaatuisten ja kohtuuhintaisten joukkoliikennepalvelujen tarjoamiseksi kansalaisille. Etusijalle tulisi asettaa tehokkuus ja julkisiin palveluihin liittyvien velvollisuuksien täyttäminen. |
| --- | --- |

4.21.2

Taloudellista panosta on kuitenkin myös pyrittävä pienentämään luomalla objektiivisia kriteereitä, joiden avulla voidaan valita yhteisön kannalta kustannustehokkain ratkaisu korkealaatuisten ja kohtuuhintaisten joukkoliikennepalvelujen tarjoamiseksi kansalaisille. Etusijalle tulisi asettaa tehokkuus ja julkisiin palveluihin liittyvien velvollisuuksien täyttäminen.

4.22   Kysymys 22: Millä tavalla taloudelliset ja varsinkin markkinapohjaiset välineet voisivat tukea puhdasta ja energiatehokasta kaupunkiliikennettä?

| 4.22.1 | Vaaditaan ”vihreiden” sopimuslausekkeiden sisällyttämistä hankintasopimuksiin, jotka koskevat yhteisön ohjelmista rahoitettaviin infrastruktuurihankkeisiin liittyviä välineitä. |
| --- | --- |

4.22.1

Vaaditaan ”vihreiden” sopimuslausekkeiden sisällyttämistä hankintasopimuksiin, jotka koskevat yhteisön ohjelmista rahoitettaviin infrastruktuurihankkeisiin liittyviä välineitä.

| 4.22.2 | Toinen mahdollisuus olisi sisällyttää asiakirjassa ”Ympäristöä säästäviä hankintoja — Käsikirja ympäristönäkökohtien huomioon ottamisesta julkisissa hankinnoissa” (SEC(2004) 1050) mainitut kriteerit yhteen KOM-asiakirjaan ja lisätä niihin liikennevälineiden ympäristöystävällisiä julkisia hankintoja koskevat kriteerit.
  Henkilöautojen ja joukkoliikenneajoneuvojen markkinat ovat kehittymässä aiempaa ympäristömyötäisemmiksi. Entistä puhtaampien (polttoaineet, moottorointi) ajoneuvojen hankintaa tulisi edistää, ja niiden ostajien taloudelliset ponnistukset tulisi palkita soveltamalla heidän ajoneuvoihinsa erilliskohtelua kaupunkikeskustoihin pääsyä koskevissa politiikoissa. |
| --- | --- |

4.22.2

Toinen mahdollisuus olisi sisällyttää asiakirjassa ”Ympäristöä säästäviä hankintoja — Käsikirja ympäristönäkökohtien huomioon ottamisesta julkisissa hankinnoissa” (SEC(2004) 1050) mainitut kriteerit yhteen KOM-asiakirjaan ja lisätä niihin liikennevälineiden ympäristöystävällisiä julkisia hankintoja koskevat kriteerit.

Henkilöautojen ja joukkoliikenneajoneuvojen markkinat ovat kehittymässä aiempaa ympäristömyötäisemmiksi. Entistä puhtaampien (polttoaineet, moottorointi) ajoneuvojen hankintaa tulisi edistää, ja niiden ostajien taloudelliset ponnistukset tulisi palkita soveltamalla heidän ajoneuvoihinsa erilliskohtelua kaupunkikeskustoihin pääsyä koskevissa politiikoissa.

4.23   Kysymys 23: Miten kohdennettu tutkimustoiminta voisi paremmin tukea kaupunkeihin kohdistuvien paineiden integroimista kaupunkiliikenteen kehittämiseen?

| 4.23.1 | Määritellään selkeästi ne hanketyypit, jotka voivat saada yhteisöltä julkista tukea, ja tehdään tällaisten hankkeiden tavoitteiden noudattaminen (tiettynä ajanjaksona) pakolliseksi (asianmukaisia tarkastuksia edellyttämällä). Tällä tavoin rahoitus voidaan periä takaisin, mikäli tavoitteita ei ole noudatettu. |
| --- | --- |

4.23.1

Määritellään selkeästi ne hanketyypit, jotka voivat saada yhteisöltä julkista tukea, ja tehdään tällaisten hankkeiden tavoitteiden noudattaminen (tiettynä ajanjaksona) pakolliseksi (asianmukaisia tarkastuksia edellyttämällä). Tällä tavoin rahoitus voidaan periä takaisin, mikäli tavoitteita ei ole noudatettu.

4.24   Kysymys 24: Olisiko kaupunkeja kannustettava kaupunkimaksujen perimiseen? Tarvitaanko kaupunkimaksuja varten yleiset puitteet ja/tai neuvontaa? Olisiko osa tuloista korvamerkittävä kaupunkien joukkoliikenteen parantamiseen? Olisiko ulkoiset kustannukset sisällytettävä hinnoitteluun?

| 4.24.1 | Tarvitaan Euroopan tason yleistä käytäntöä, ja se tulisi toteuttaa yhdenmukaistamalla maksujen laskemisperusteet sekä joukkoliikenneverkon tiheyden tarkoituksenmukaista kynnysrajaa koskevat arviointiperusteet. |
| --- | --- |

4.24.1

Tarvitaan Euroopan tason yleistä käytäntöä, ja se tulisi toteuttaa yhdenmukaistamalla maksujen laskemisperusteet sekä joukkoliikenneverkon tiheyden tarkoituksenmukaista kynnysrajaa koskevat arviointiperusteet.

| 4.24.2 | ETSK katsoo kuitenkin, että kaupunkien keskustaan pääsyä rajoittavat tietullijärjestelmät ovat yleisen edun mukaisia ja tuottavat kelvollisia välittömiä tuloksia, mutta ne saattavat syrjiä pienituloisia, ja niiden ennaltaehkäisevä vaikutus on suurituloisten osalta vähäinen.
  Paikallisviranomaisten tulee toteuttaa toimenpiteitä mahdollisten kielteisten vaikutusten lieventämiseksi esimerkiksi tukemalla joukkoliikenteen käyttöä tai tarjoamalla edullisia matkalippuja. |
| --- | --- |

4.24.2

ETSK katsoo kuitenkin, että kaupunkien keskustaan pääsyä rajoittavat tietullijärjestelmät ovat yleisen edun mukaisia ja tuottavat kelvollisia välittömiä tuloksia, mutta ne saattavat syrjiä pienituloisia, ja niiden ennaltaehkäisevä vaikutus on suurituloisten osalta vähäinen.

Paikallisviranomaisten tulee toteuttaa toimenpiteitä mahdollisten kielteisten vaikutusten lieventämiseksi esimerkiksi tukemalla joukkoliikenteen käyttöä tai tarjoamalla edullisia matkalippuja.

| 4.24.3 | Kaikkiin tuloluokkiin vaikuttava vaihtoehto olisi asettaa liittymäkohtiin ”tulli”. Tietyn maksun veloittamisen sijaan tulli laskisi, kuinka monta kilometriä kukin ajaja saa ajaa kaupunkialueilla. Ehdotuksen ideana on toisin sanoen säännöstellä kaupunkiajamista (tietty matka tiettyä ajan yksikköä kohden). Tämä merkitsisi yksityisillä kulkuneuvoilla tehtyjen kaupunkimatkojen ”valikoimista” ja hallinnointia. On kuitenkin pidettävä mielessä, että tällainen vaihtoehto syrjisi henkilöitä jossain määrin asuinpaikan, lähtöpisteen ja matkakohteen perusteella. |
| --- | --- |

4.24.3

Kaikkiin tuloluokkiin vaikuttava vaihtoehto olisi asettaa liittymäkohtiin ”tulli”. Tietyn maksun veloittamisen sijaan tulli laskisi, kuinka monta kilometriä kukin ajaja saa ajaa kaupunkialueilla. Ehdotuksen ideana on toisin sanoen säännöstellä kaupunkiajamista (tietty matka tiettyä ajan yksikköä kohden). Tämä merkitsisi yksityisillä kulkuneuvoilla tehtyjen kaupunkimatkojen ”valikoimista” ja hallinnointia. On kuitenkin pidettävä mielessä, että tällainen vaihtoehto syrjisi henkilöitä jossain määrin asuinpaikan, lähtöpisteen ja matkakohteen perusteella.

| 4.24.4 | Tämä merkitsisi luonnollisestikin ylimääräistä vyöhykejakoa niiden vähäisen liikennetiheyden vyöhykkeiden lisäksi, joita jo edellä on ehdotettu ja joilla sallittaisiin pääasiassa vain joukkoliikenne ja asukasliikenne. |
| --- | --- |

4.24.4

Tämä merkitsisi luonnollisestikin ylimääräistä vyöhykejakoa niiden vähäisen liikennetiheyden vyöhykkeiden lisäksi, joita jo edellä on ehdotettu ja joilla sallittaisiin pääasiassa vain joukkoliikenne ja asukasliikenne.

4.25   Kysymys 25: Mitä lisäarvoa voitaisiin saada pitkällä aikavälillä, jos yhteisön tukea kohdistettaisiin puhtaan ja energiatehokkaan kaupunkiliikenteen rahoittamiseen?

| 4.25.1 | Saatavan lisäarvon määrä on suunnaton, vaikkakin vaikea laskea, jos otetaan huomioon terveydenhoitoon ja terveyteen liittyvät, niin fyysiset kuin psyykkiset tekijät ja ihmisten ajan arvo (joka vaihtelee riippuen työmatkoihin käytetystä huomattavasta ajasta — työpäivään lisättynä se aiheuttaa monia haittatekijöitä). |
| --- | --- |

4.25.1

Saatavan lisäarvon määrä on suunnaton, vaikkakin vaikea laskea, jos otetaan huomioon terveydenhoitoon ja terveyteen liittyvät, niin fyysiset kuin psyykkiset tekijät ja ihmisten ajan arvo (joka vaihtelee riippuen työmatkoihin käytetystä huomattavasta ajasta — työpäivään lisättynä se aiheuttaa monia haittatekijöitä).

Bryssel 29. toukokuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Kestävää liikkuvuutta Eurooppaan — Euroopan komission vuoden 2001 liikennepolitiikan valkoisen kirjan väliarviointi, KOM(2006) 314 lopullinen.

1

(2)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto ”Suurkaupunkialueiden liikenne”, EUVL C 168, 27.7.2007, s. 74, (esittelijä Lutz Ribbe).

2

(3)  Tässä otetaan huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetty toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamista koskeva pöytäkirja N:o 30 sekä Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 25. lokakuuta 1993 tekemä toimielinten välinen sopimus.

3

(4)  Katso Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen käsittelemä asia Concordia Bus Finland Oy Ab ja tapaukseen sovelletut kriteerit.

4

(5)  Katso lausunto ”Tavoitteena energiankuluttajien oikeuksia koskeva eurooppalainen peruskirja”, EUVL C 151, 17.6.2008, esittelijä Edgardo Maria Iozia.

5

Iozia

---

| 30.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 224/46 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 224/46

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto — Tavaraliikenteen logistiikkaa koskeva toimintasuunnitelma

KOM(2007) 607 lopullinen

(2008/C 224/10)

Euroopan komissio päätti 18. lokakuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission tiedonanto — Tavaraliikenteen logistiikkaa koskeva toimintasuunnitelma

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 8.toukokuuta 2008. Esittelijä oli Daniel Retureau.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28.–29. toukokuuta 2008 pitämässään 445. täysistunnossa (toukokuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 99 ääntä puolesta 1:n pidättäytyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Komitea on tyytyväinen komission ehdottamaan toimintasuunnitelmaan ja toivoo, että komiteaa kuullaan vuonna 2010 valmistuvaksi suunnitellusta väliraportista, jotta se voisi todeta, mitä edistystä on saavutettu ja mitä mahdollisia ongelmia on vielä jäljellä. |
| --- | --- |

1.1

Komitea on tyytyväinen komission ehdottamaan toimintasuunnitelmaan ja toivoo, että komiteaa kuullaan vuonna 2010 valmistuvaksi suunnitellusta väliraportista, jotta se voisi todeta, mitä edistystä on saavutettu ja mitä mahdollisia ongelmia on vielä jäljellä.

| 1.2 | ETSK yhtyy näkemykseen, jonka mukaan on aiheellista tehdä tiiviissä yhteistyössä alan kanssa nimenomaisesti intermodaaliterminaaleja, satamat ja lentoasemat mukaan luettuina, koskevia vertailuanalyysejä. Kun lähtökohdaksi otetaan joukko EU-tasolla määritettyjä yleisiä kriteereitä, joita on mahdollista eriyttää paikallistason tarpeisiin, saadaan arviointiperusteista kyllin erottelevia, kun muistetaan, että maaliikenteen terminaalit, merisatamat, lentoasemat ja sisävesiliikenteen satamat poikkeavat ominaisuuksiltaan toisistaan. |
| --- | --- |

1.2

ETSK yhtyy näkemykseen, jonka mukaan on aiheellista tehdä tiiviissä yhteistyössä alan kanssa nimenomaisesti intermodaaliterminaaleja, satamat ja lentoasemat mukaan luettuina, koskevia vertailuanalyysejä. Kun lähtökohdaksi otetaan joukko EU-tasolla määritettyjä yleisiä kriteereitä, joita on mahdollista eriyttää paikallistason tarpeisiin, saadaan arviointiperusteista kyllin erottelevia, kun muistetaan, että maaliikenteen terminaalit, merisatamat, lentoasemat ja sisävesiliikenteen satamat poikkeavat ominaisuuksiltaan toisistaan.

| 1.3 | Eri kuljetusmuotojen hinnanmääritys ei tavallisesti heijasta niiden todellista vaikutusta infrastruktuureihin, ympäristöön eikä energiatehokkuuteen eikä anna riittävää kuvaa sosiaalisista, alueellisista ja yhteiskunnallisista kustannuksista. |
| --- | --- |

1.3

Eri kuljetusmuotojen hinnanmääritys ei tavallisesti heijasta niiden todellista vaikutusta infrastruktuureihin, ympäristöön eikä energiatehokkuuteen eikä anna riittävää kuvaa sosiaalisista, alueellisista ja yhteiskunnallisista kustannuksista.

| 1.4 | Vertailuanalyysissä käytettävien vertailu- ja arviointivälineiden avulla on siis tarkoitus vertailla kuljetusketjuja, joita käytetään niiden kestävyyden vuoksi. Näin voidaan helpottaa tasapainoitetun hinnanmäärittelymekanismin sekä sellaisen sääntelyjärjestelmän luomista, jonka avulla logistiset valinnat määräytyvät tehokkaimpien ja kestävimpien kuljetusmuotojen sekä kuljetettavien tavaroiden luonteen ja käytettävissä olevien kuljetusmuotojen perusteella. |
| --- | --- |

1.4

Vertailuanalyysissä käytettävien vertailu- ja arviointivälineiden avulla on siis tarkoitus vertailla kuljetusketjuja, joita käytetään niiden kestävyyden vuoksi. Näin voidaan helpottaa tasapainoitetun hinnanmäärittelymekanismin sekä sellaisen sääntelyjärjestelmän luomista, jonka avulla logistiset valinnat määräytyvät tehokkaimpien ja kestävimpien kuljetusmuotojen sekä kuljetettavien tavaroiden luonteen ja käytettävissä olevien kuljetusmuotojen perusteella.

| 1.5 | Jos liikenteen logistiikkaa halutaan tehostaa käyttäjien ja koko yhteiskunnan tarpeiden mukaisesti, se edellyttää välttämättä, että jo olemassa olevaa uutta huipputekniikkaa ja alan uutta tutkimusta ryhdytään kehittämään nopeasti ja huomattavassa määrin. On myös panostettava pysyvästi alan henkilöstön koulutukseen ja pätevöittämiseen sekä parannettava alan työehtoja. Samanaikaisesti on nykyisten infrastruktuurien käyttöä optimoitava sekä hyödynnettävä liikenteeseen ja logistiikkaan sijoitettuja henkilöstö-, materiaali- ja taloudellisia resursseja. Samoin on syytä kohottaa alan ammattien arvostusta ja lisätä niiden houkuttavuutta. Edelleen tarvitaan välttämättä uusia investointeja uusien jäsenmaiden integraatioprosessin nopeuttamiseksi sekä Euroopan ja Välimeren alueen yhteistyöpolitiikan ja naapuruuspolitiikan vauhdittamiseksi. Niin ikään on arvioitava kysynnän kehittämisen pitkän aikavälin näkymiä, jotta voidaan ryhtyä erittäin pitkän aikavälin kuluessa kuoletettaviin investointeihin. |
| --- | --- |

1.5

Jos liikenteen logistiikkaa halutaan tehostaa käyttäjien ja koko yhteiskunnan tarpeiden mukaisesti, se edellyttää välttämättä, että jo olemassa olevaa uutta huipputekniikkaa ja alan uutta tutkimusta ryhdytään kehittämään nopeasti ja huomattavassa määrin. On myös panostettava pysyvästi alan henkilöstön koulutukseen ja pätevöittämiseen sekä parannettava alan työehtoja. Samanaikaisesti on nykyisten infrastruktuurien käyttöä optimoitava sekä hyödynnettävä liikenteeseen ja logistiikkaan sijoitettuja henkilöstö-, materiaali- ja taloudellisia resursseja. Samoin on syytä kohottaa alan ammattien arvostusta ja lisätä niiden houkuttavuutta. Edelleen tarvitaan välttämättä uusia investointeja uusien jäsenmaiden integraatioprosessin nopeuttamiseksi sekä Euroopan ja Välimeren alueen yhteistyöpolitiikan ja naapuruuspolitiikan vauhdittamiseksi. Niin ikään on arvioitava kysynnän kehittämisen pitkän aikavälin näkymiä, jotta voidaan ryhtyä erittäin pitkän aikavälin kuluessa kuoletettaviin investointeihin.

| 1.6 | Tieliikenneturvallisuutta on parannettava, eritoten Euroopan unionin ulkoraja-alueilla. |
| --- | --- |

1.6

Tieliikenneturvallisuutta on parannettava, eritoten Euroopan unionin ulkoraja-alueilla.

| 1.7 | Euroopan unionin rantaviiva on pidentynyt: se avautuu nykyään Itämerelle ja Mustallemerelle ja yhtyy Tonavan suureen liikenneväylään. Tämä väylä on aiheellista elvyttää. Euroopassa on satamaterminaaleja, joiden kautta kulkee 90 prosenttia unionin ulkopuolisten maiden kanssa käytävästä kaupasta ja 40 prosenttia unionin sisäisestä kaupasta. Logistiikkatoimet kehittyvät huimaa vauhtia. Huomattavia parannuksia on kuitenkin välttämättä tehtävä. Varsinkin maaliikenneterminaaleja on ajanmukaistettava siten, että niissä voidaan hyödyntää entistä useampia liikennemuotoja ja soveltaa entistä enemmän intermodaalisia tekniikkoja. Myös uudelleenlastausten organisointia on parannettava. Edelleen on tutkittava mahdollisuuksia parantaa eri satamaterminaalien välistä tasapainoa sekä niiden ja maaliikenneterminaalien keskinäistä täydentävyyttä. |
| --- | --- |

1.7

Euroopan unionin rantaviiva on pidentynyt: se avautuu nykyään Itämerelle ja Mustallemerelle ja yhtyy Tonavan suureen liikenneväylään. Tämä väylä on aiheellista elvyttää. Euroopassa on satamaterminaaleja, joiden kautta kulkee 90 prosenttia unionin ulkopuolisten maiden kanssa käytävästä kaupasta ja 40 prosenttia unionin sisäisestä kaupasta. Logistiikkatoimet kehittyvät huimaa vauhtia. Huomattavia parannuksia on kuitenkin välttämättä tehtävä. Varsinkin maaliikenneterminaaleja on ajanmukaistettava siten, että niissä voidaan hyödyntää entistä useampia liikennemuotoja ja soveltaa entistä enemmän intermodaalisia tekniikkoja. Myös uudelleenlastausten organisointia on parannettava. Edelleen on tutkittava mahdollisuuksia parantaa eri satamaterminaalien välistä tasapainoa sekä niiden ja maaliikenneterminaalien keskinäistä täydentävyyttä.

| 1.8 | Komitea kannattaa uusien teknologioiden käyttöä, eri kuljetusmuotojen kaikkia parannettavissa olevia näkökohtia (infrastruktuurit, kuljetusmateriaali ja huolto, organisointi, työolosuhteet jne.) koskevaa soveltavaa tutkimusta ja vapaaehtoista osallistumista teknisten standardien sekä tiedotus- ja viestinormien laatimiseen komodaalisuuden kehittämiseksi ja liikenteen joustavuuden edistämiseksi. Edelleen komitea kannattaa sitä, että yhtäältä tuotannon ja kaupan kasvu ja toisaalta kuljetukset yhdistetään toisiinsa paremmin, ja niitähän voidaan vain parantaa. Tässä yhteydessä oleellinen tekijä on logististen ketjujen tehokkuuden lisääminen. |
| --- | --- |

1.8

Komitea kannattaa uusien teknologioiden käyttöä, eri kuljetusmuotojen kaikkia parannettavissa olevia näkökohtia (infrastruktuurit, kuljetusmateriaali ja huolto, organisointi, työolosuhteet jne.) koskevaa soveltavaa tutkimusta ja vapaaehtoista osallistumista teknisten standardien sekä tiedotus- ja viestinormien laatimiseen komodaalisuuden kehittämiseksi ja liikenteen joustavuuden edistämiseksi. Edelleen komitea kannattaa sitä, että yhtäältä tuotannon ja kaupan kasvu ja toisaalta kuljetukset yhdistetään toisiinsa paremmin, ja niitähän voidaan vain parantaa. Tässä yhteydessä oleellinen tekijä on logististen ketjujen tehokkuuden lisääminen.

| 1.9 | Moottorit ja niiden energiatehokkuus sekä ei-fossiiliset polttoaineet, olipa sitten kyse yksityisistä kuljetusajoneuvoista tai matkustaja- tai tavaraliikenteeseen tarkoitetuista ajoneuvoista, edellyttävät jatkotutkimustoimia. |
| --- | --- |

1.9

Moottorit ja niiden energiatehokkuus sekä ei-fossiiliset polttoaineet, olipa sitten kyse yksityisistä kuljetusajoneuvoista tai matkustaja- tai tavaraliikenteeseen tarkoitetuista ajoneuvoista, edellyttävät jatkotutkimustoimia.

| 1.10 | Kaupunkiliikenteen logistiikassa tarvitaan kiireellisiä toimia ja hellittämättömiä ponnisteluja, jotta voitaisiin estää suurkaupunkien talouden asteittainen taantuminen ja huomattava tehokkuuden lasku, jotka ovat seurausta liikenneruuhkissa menetetystä ajasta. Se on tuottamatonta aikaa, ja ruuhkat aiheuttavat sekä yrityksiä että asukkaita häiritseviä saasteita. Kaupunkiympäristössä tarvitaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon sekä yksityisen että julkisen tavara- ja matkustajaliikenteen tarpeet, jotta tieverkosto pystytään jakamaan paremmin ja saadaan pysäytetyksi asukkaiden ja moninaisten toimintojen pako kaupungeista lähiöihin ja etäällä sijaitseville alueille. |
| --- | --- |

1.10

Kaupunkiliikenteen logistiikassa tarvitaan kiireellisiä toimia ja hellittämättömiä ponnisteluja, jotta voitaisiin estää suurkaupunkien talouden asteittainen taantuminen ja huomattava tehokkuuden lasku, jotka ovat seurausta liikenneruuhkissa menetetystä ajasta. Se on tuottamatonta aikaa, ja ruuhkat aiheuttavat sekä yrityksiä että asukkaita häiritseviä saasteita. Kaupunkiympäristössä tarvitaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon sekä yksityisen että julkisen tavara- ja matkustajaliikenteen tarpeet, jotta tieverkosto pystytään jakamaan paremmin ja saadaan pysäytetyksi asukkaiden ja moninaisten toimintojen pako kaupungeista lähiöihin ja etäällä sijaitseville alueille.

| 1.11 | Kestävyys ja energiatehokkuus sekä intermodaalisuus ovat suunnitelman ydinkohtia, ja sille suunniteltu aikataulu korostaa toteutettavan politiikan kiireellisyyttä. Komission ehdotuksissa suositaan yhteistyötä ja vuoropuhelua pikemminkin kuin pakkokeinoja. Onkin osoitettava, että tällainen lähestymistapa on toimiva. Sen menestys riippuu kuljetusalan toimijoista ja niiden kyvystä sopeutua kansalaisyhteiskunnan esittämiin painokkaisiin vaatimuksiin. |
| --- | --- |

1.11

Kestävyys ja energiatehokkuus sekä intermodaalisuus ovat suunnitelman ydinkohtia, ja sille suunniteltu aikataulu korostaa toteutettavan politiikan kiireellisyyttä. Komission ehdotuksissa suositaan yhteistyötä ja vuoropuhelua pikemminkin kuin pakkokeinoja. Onkin osoitettava, että tällainen lähestymistapa on toimiva. Sen menestys riippuu kuljetusalan toimijoista ja niiden kyvystä sopeutua kansalaisyhteiskunnan esittämiin painokkaisiin vaatimuksiin.

2.   Komission ehdotukset

2.1   Johdanto

| 2.1.1 | Euroopan komissio julkaisi 28. kesäkuuta 2006 tiedonannon ”Euroopan tavaraliikenteen logistiikka — kestävän liikkuvuuden avaintekijä (1)”. Tiedonannossa osoitettiin logistiikan rooli kestävämmissä, puhtaammissa ja todella ympäristöystävällisemmissä kuljetuksissa. Tavoitteena oli eri tahojen kuulemisen jälkeen laatia tavaraliikenteen logistiikkaa koskeva toimintasuunnitelma (2). Se julkaistiin 18. lokakuuta 2007. |
| --- | --- |

2.1.1

Euroopan komissio julkaisi 28. kesäkuuta 2006 tiedonannon ”Euroopan tavaraliikenteen logistiikka — kestävän liikkuvuuden avaintekijä (1)”. Tiedonannossa osoitettiin logistiikan rooli kestävämmissä, puhtaammissa ja todella ympäristöystävällisemmissä kuljetuksissa. Tavoitteena oli eri tahojen kuulemisen jälkeen laatia tavaraliikenteen logistiikkaa koskeva toimintasuunnitelma (2). Se julkaistiin 18. lokakuuta 2007.

| 2.1.2 | Komissio aikoi sisällyttää logistiikan ulottuvuuden unionin liikennepolitiikkaan pyrkimyksenään vähentää toistuvia pullonkauloja ja energiankulutusta, tehostaa infrastruktuurien ja kuljetusmuotojen komodaalisuuden/multimodaalisuuden hyödyntämistä, suojella ympäristöä ja rajoittaa haittatekijöitä sekä edistää henkilöstön jatkuvaa koulutusta. |
| --- | --- |

2.1.2

Komissio aikoi sisällyttää logistiikan ulottuvuuden unionin liikennepolitiikkaan pyrkimyksenään vähentää toistuvia pullonkauloja ja energiankulutusta, tehostaa infrastruktuurien ja kuljetusmuotojen komodaalisuuden/multimodaalisuuden hyödyntämistä, suojella ympäristöä ja rajoittaa haittatekijöitä sekä edistää henkilöstön jatkuvaa koulutusta.

| 2.1.3 | Komitealta on pyydetty lausuntoa kyseisestä suunnitelmasta, johon sisältyy saavutettavia tavoitteita sekä niiden toteuttamisaikataulu ja joka edistää uusien informaatioteknologioiden käyttöä tavaraliikenteen logistiikan tehokkuuden lisäämisessä tavaroiden osalta (yksilöllistetyt tavarat, paketit, kontit). Tavoitteena on ottaa käyttöön logistiikan asiantuntijoille tarkoitettu vapaaehtoinen sertifiointijärjestelmä osoittamaan, että kyseisillä työntekijöillä on ammattinsa hoitamiseksi tarvittava pätevyys ja koulutus, jotta alan asiantuntijoiden liikkuvuus helpottuisi. |
| --- | --- |

2.1.3

Komitealta on pyydetty lausuntoa kyseisestä suunnitelmasta, johon sisältyy saavutettavia tavoitteita sekä niiden toteuttamisaikataulu ja joka edistää uusien informaatioteknologioiden käyttöä tavaraliikenteen logistiikan tehokkuuden lisäämisessä tavaroiden osalta (yksilöllistetyt tavarat, paketit, kontit). Tavoitteena on ottaa käyttöön logistiikan asiantuntijoille tarkoitettu vapaaehtoinen sertifiointijärjestelmä osoittamaan, että kyseisillä työntekijöillä on ammattinsa hoitamiseksi tarvittava pätevyys ja koulutus, jotta alan asiantuntijoiden liikkuvuus helpottuisi.

| 2.1.4 | Komissio on korostanut jo vuodesta 2006 lähtien, että Euroopan logistiikkamarkkinoista on asianmukaisten tilastotietojen puutteen vuoksi vaikea saada luotettavaa kuvaa. Yleensä ollaan sitä mieltä, että logistiikan osuus kuljetettavien tuotteiden hinnoista on 10–15 prosentin luokkaa. |
| --- | --- |

2.1.4

Komissio on korostanut jo vuodesta 2006 lähtien, että Euroopan logistiikkamarkkinoista on asianmukaisten tilastotietojen puutteen vuoksi vaikea saada luotettavaa kuvaa. Yleensä ollaan sitä mieltä, että logistiikan osuus kuljetettavien tuotteiden hinnoista on 10–15 prosentin luokkaa.

| 2.1.5 | Komission tiedonannossa ehdotettiin, että tavaraliikenteen logistiikalle luodaan eurooppalaiset puitteet ja sitä, että toimitaan erilaisilla osa-alueilla. Toimintasuunnitelmassa tämä tarkennetaan ja toimet määrätään toteutettaviksi v. 2008–2012. Määräajat ovat erittäin lyhyet, ja kyse on seuraavista toimista:






  — | pullonkaulojen paikantaminen ja poistaminen |
| --- | --- | --- |

2.1.5

Komission tiedonannossa ehdotettiin, että tavaraliikenteen logistiikalle luodaan eurooppalaiset puitteet ja sitä, että toimitaan erilaisilla osa-alueilla. Toimintasuunnitelmassa tämä tarkennetaan ja toimet määrätään toteutettaviksi v. 2008–2012. Määräajat ovat erittäin lyhyet, ja kyse on seuraavista toimista:

—

pullonkaulojen paikantaminen ja poistaminen

| — | kehittyneiden tieto- ja viestintäteknologioiden (TIC) käyttö (tracking and tracing) Galileo-järjestelmän avulla, LRIT (alusten kaukotunnistus- ja seurantajärjestelmä), SIF, AIS (automaattinen tunnistusjärjestelmä), SafeSeaNet-järjestelmä, rautateiden tavaraliikenteen telemaattiset sovellukset (TAF) sekä integroitu rautatielogistiikka (ERMTS, Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä), ”älykkäiden” teknologioiden kuten RFID (3)-tunnisteiden kehittäminen ja standardointi |
| --- | --- |

—

kehittyneiden tieto- ja viestintäteknologioiden (TIC) käyttö (tracking and tracing) Galileo-järjestelmän avulla, LRIT (alusten kaukotunnistus- ja seurantajärjestelmä), SIF, AIS (automaattinen tunnistusjärjestelmä), SafeSeaNet-järjestelmä, rautateiden tavaraliikenteen telemaattiset sovellukset (TAF) sekä integroitu rautatielogistiikka (ERMTS, Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä), ”älykkäiden” teknologioiden kuten RFID (3)-tunnisteiden kehittäminen ja standardointi

| — | yhteiset maailmanlaajuiset tiedonsiirto- ja viestintästandardit |
| --- | --- |

—

yhteiset maailmanlaajuiset tiedonsiirto- ja viestintästandardit

| — | tutkimus (seitsemäs puiteohjelma) |
| --- | --- |

—

tutkimus (seitsemäs puiteohjelma)

| — | yhteentoimivuus ja yhteenliitettävyys |
| --- | --- |

—

yhteentoimivuus ja yhteenliitettävyys

| — | pätevän logistiikan alan henkilöstön koulutus |
| --- | --- |

—

pätevän logistiikan alan henkilöstön koulutus

| — | eurooppalainen vertailuanalyysi, mutta tehtävänä vielä indikaattoreiden ja metodologian laatiminen |
| --- | --- |

—

eurooppalainen vertailuanalyysi, mutta tehtävänä vielä indikaattoreiden ja metodologian laatiminen

| — | infrastruktuuripolitiikka: jo olemassa olevista infrastruktuureista huolehtiminen ja niiden optimaalinen käyttö sekä mahdolliset uudet investoinnit erityisesti uuteen teknologiaan |
| --- | --- |

—

infrastruktuuripolitiikka: jo olemassa olevista infrastruktuureista huolehtiminen ja niiden optimaalinen käyttö sekä mahdolliset uudet investoinnit erityisesti uuteen teknologiaan

| — | suorituskyvyn laatu sosiaalisen vuoropuhelun, asianmukaisen yhteistyön ja asianmukaisten säännösten avulla |
| --- | --- |

—

suorituskyvyn laatu sosiaalisen vuoropuhelun, asianmukaisen yhteistyön ja asianmukaisten säännösten avulla

| — | multimodaalisten ketjujen ja vastaavien lastausstandardien edistäminen ja yksinkertaistaminen. |
| --- | --- |

—

multimodaalisten ketjujen ja vastaavien lastausstandardien edistäminen ja yksinkertaistaminen.

| 2.1.6 | Vuonna 2007 julkaistussa toimintaohjelmassa hylätään aiempaan yksityiskohtaiseen tavoiteohjelmaan sisältyneet toimet. Toimintaohjelmaan sisältyy toteuttamisaikataulu. |
| --- | --- |

2.1.6

Vuonna 2007 julkaistussa toimintaohjelmassa hylätään aiempaan yksityiskohtaiseen tavoiteohjelmaan sisältyneet toimet. Toimintaohjelmaan sisältyy toteuttamisaikataulu.

| 2.1.7 | Komission tiedonannossa ”Kestävää liikkuvuutta Eurooppaan” (4), joka julkaistiin vuoden 2001 liikennepolitiikan valkoisen kirjan väliarvioinnin (5) yhteydessä ja jossa valkoista kirjaa myös tarkistetaan, Euroopan komissio korosti ns. älykkään liikkuvuuden käsitettä, johon sisältyvät liikenteen logistiikka sekä älykkäät liikennejärjestelmät (STI). Komissio palaa toimintasuunnitelmassaan erityisesti kyseiseen aiheeseen. |
| --- | --- |

2.1.7

Komission tiedonannossa ”Kestävää liikkuvuutta Eurooppaan” (4), joka julkaistiin vuoden 2001 liikennepolitiikan valkoisen kirjan väliarvioinnin (5) yhteydessä ja jossa valkoista kirjaa myös tarkistetaan, Euroopan komissio korosti ns. älykkään liikkuvuuden käsitettä, johon sisältyvät liikenteen logistiikka sekä älykkäät liikennejärjestelmät (STI). Komissio palaa toimintasuunnitelmassaan erityisesti kyseiseen aiheeseen.

2.2   eFreight-aloite ja älykkäät liikennejärjestelmät

| 2.2.1 | Käytettävissä olevan ja tulevan tieto- ja viestintäteknologian yleinen käyttö voi huomattavasti parantaa tavaraliikenteen logistiikkaa, mutta siihen liittyy vieläkin ratkaisemattomia ongelmia kuten standardointi, käyttäjävalmiudet, sääntelyyn tai muihin asiakirjojen dematerialisaatioon liittyvät esteet, tietoturva sekä yksityisyyden suoja. |
| --- | --- |

2.2.1

Käytettävissä olevan ja tulevan tieto- ja viestintäteknologian yleinen käyttö voi huomattavasti parantaa tavaraliikenteen logistiikkaa, mutta siihen liittyy vieläkin ratkaisemattomia ongelmia kuten standardointi, käyttäjävalmiudet, sääntelyyn tai muihin asiakirjojen dematerialisaatioon liittyvät esteet, tietoturva sekä yksityisyyden suoja.

| 2.2.2 | eFreight-toiminnon luominen saa tulevaisuudessa aikaan ns. rahdin internetin (rahtitavara: yksittäiset tavarat, kollit, paketit, kontit, joista jokainen osa voidaan käsitellä erikseen, nimetä ja tunnistaa passiivisen tai aktiivisen ”tietotunnisteen” avulla, aktivointi tapahtuu RF-lukulaitteen avulla). Tämä uusi tavaroiden internet mahdollistaa rahtitavaraa koskevien tietojen siirron automatisoinnin ja yksinkertaistamisen (maantieteellinen sijainti, rahdin laatua ja määrää koskevat tiedot sekä tulli- ja muut tiedot). Tämän tavaroiden tunnistamiseen perustuvan uuden internet-alan konkretisoimiseksi on määrä soveltaa jo olemassa olevia järjestelmiä. |
| --- | --- |

2.2.2

eFreight-toiminnon luominen saa tulevaisuudessa aikaan ns. rahdin internetin (rahtitavara: yksittäiset tavarat, kollit, paketit, kontit, joista jokainen osa voidaan käsitellä erikseen, nimetä ja tunnistaa passiivisen tai aktiivisen ”tietotunnisteen” avulla, aktivointi tapahtuu RF-lukulaitteen avulla). Tämä uusi tavaroiden internet mahdollistaa rahtitavaraa koskevien tietojen siirron automatisoinnin ja yksinkertaistamisen (maantieteellinen sijainti, rahdin laatua ja määrää koskevat tiedot sekä tulli- ja muut tiedot). Tämän tavaroiden tunnistamiseen perustuvan uuden internet-alan konkretisoimiseksi on määrä soveltaa jo olemassa olevia järjestelmiä.

| 2.2.3 | Komissio on ohjelmoinut vuodeksi 2008 merkittävän tutkimushankkeen, joka perustuu älykkäiden liikennejärjestelmien ja tavaraliikenteen logistiikkaan liittyvien teknologioiden käyttöönottosuunnitelmaan. |
| --- | --- |

2.2.3

Komissio on ohjelmoinut vuodeksi 2008 merkittävän tutkimushankkeen, joka perustuu älykkäiden liikennejärjestelmien ja tavaraliikenteen logistiikkaan liittyvien teknologioiden käyttöönottosuunnitelmaan.

2.3   Tulevaisuudennäkymät

| 2.3.1 | Suunnitelmalla pyritään osaltaan ratkaisemaan sellaisia ongelmia kuin ruuhkat, saasteet ja melu, hiilidioksidipäästöt ja riippuvuus fossiilisista polttoaineista, sillä se parantaa tehokkuutta. Tämän lisäksi on syytä pyrkiä pitkäjänteisesti yhdessä jäsenvaltioiden kanssa luomaan yhteinen perusta investoinneille tulevaisuuden tavaraliikennejärjestelmiä varten. |
| --- | --- |

2.3.1

Suunnitelmalla pyritään osaltaan ratkaisemaan sellaisia ongelmia kuin ruuhkat, saasteet ja melu, hiilidioksidipäästöt ja riippuvuus fossiilisista polttoaineista, sillä se parantaa tehokkuutta. Tämän lisäksi on syytä pyrkiä pitkäjänteisesti yhdessä jäsenvaltioiden kanssa luomaan yhteinen perusta investoinneille tulevaisuuden tavaraliikennejärjestelmiä varten.

| 2.3.2 | Euroopan komissio raportoi toimintasuunnitelman toteuttamisen edistymisestä vuonna 2010. |
| --- | --- |

2.3.2

Euroopan komissio raportoi toimintasuunnitelman toteuttamisen edistymisestä vuonna 2010.

3.   Yleistä

| 3.1 | EU:n laajeneminen, kauppasuhteiden maailmanlaajuistuminen, uusien talousmahtien nousu (ei ainoastaan Kiina) ja tuotannon siirtyminen ulkomaille ovat merkittäviä tekijöitä kauppasuhteiden kehittymisen kannalta. Ne kasvavat nopeammin kuin tuotanto. Vuonna 2001 julkaisemassa valkoisessa kirjassaan komissio harkitsi liikenteen ja kasvun erottamista toisistaan. Kyseisiä asioita on syytä kiireesti harkita uudelleen ainakin samansuuntaisen kehittämisen eli rinnakkaiskehityksen palauttamiseksi. Saattamalla eri liikennemuodot ja toimijat (liikennevirtoja organisoivat tahot, tavarankuljettajat, käyttäjät sekä kansalliset, yhteisön sisäiset ja kansainväliset viranomaiset) yhteen ja tukeutumalla uuteen viestintä-, pakkaus- ja käsittelyteknologiaan logistiikalla — vuonna 2006 (6) tehdyn valkoisen kirjan väliarvioinnin puitteissa — voi olla ratkaiseva merkitys kauppasuhteiden sekä tavarankuljetusten rationalisoinnille ja tehokkuuden lisäämiselle. |
| --- | --- |

3.1

EU:n laajeneminen, kauppasuhteiden maailmanlaajuistuminen, uusien talousmahtien nousu (ei ainoastaan Kiina) ja tuotannon siirtyminen ulkomaille ovat merkittäviä tekijöitä kauppasuhteiden kehittymisen kannalta. Ne kasvavat nopeammin kuin tuotanto. Vuonna 2001 julkaisemassa valkoisessa kirjassaan komissio harkitsi liikenteen ja kasvun erottamista toisistaan. Kyseisiä asioita on syytä kiireesti harkita uudelleen ainakin samansuuntaisen kehittämisen eli rinnakkaiskehityksen palauttamiseksi. Saattamalla eri liikennemuodot ja toimijat (liikennevirtoja organisoivat tahot, tavarankuljettajat, käyttäjät sekä kansalliset, yhteisön sisäiset ja kansainväliset viranomaiset) yhteen ja tukeutumalla uuteen viestintä-, pakkaus- ja käsittelyteknologiaan logistiikalla — vuonna 2006 (6) tehdyn valkoisen kirjan väliarvioinnin puitteissa — voi olla ratkaiseva merkitys kauppasuhteiden sekä tavarankuljetusten rationalisoinnille ja tehokkuuden lisäämiselle.

| 3.2 | Maailmanlaajuiset logistiikkaketjut edellyttävät, että modaalisten järjestelmien väliset fyysiset ja sähköiset yhteydet ovat tulevaisuudessa täysin integroituja. Tämä on tärkeää siksi, että voidaan käyttää tehokkainta liikennemuotoa tai muotojen yhdistelmää, parantaa logistiikkaa asettamalla sille tavoitteeksi saada aikaan ”samanaikaisesti kolminkertainen” tehokkuus, mikä tarkoittaa taloudellista, sosiaalista ja ympäristöllistä tehokkuutta (mukaan lukien energiakustannusten alentaminen). |
| --- | --- |

3.2

Maailmanlaajuiset logistiikkaketjut edellyttävät, että modaalisten järjestelmien väliset fyysiset ja sähköiset yhteydet ovat tulevaisuudessa täysin integroituja. Tämä on tärkeää siksi, että voidaan käyttää tehokkainta liikennemuotoa tai muotojen yhdistelmää, parantaa logistiikkaa asettamalla sille tavoitteeksi saada aikaan ”samanaikaisesti kolminkertainen” tehokkuus, mikä tarkoittaa taloudellista, sosiaalista ja ympäristöllistä tehokkuutta (mukaan lukien energiakustannusten alentaminen).

| 3.3 | Kuljetusten suunnittelu vaatii useimmissa tapauksissa pitkiä määräaikoja ja lukuisten välikäsien välistä yhteistyötä. Liikenteen infrastruktuuriin ja logistiikan terminaaleihin tehdyt investoinnit tehdään erittäin pitkiksi ajanjaksoiksi ja ne ovat erittäin kalliita, ja näin on erityisesti meri- ja sisäsatamien tai lentoasemien mutta myös maaliikenneterminaalien tai yhdistettyjen kuljetusten kohdalla. Kyseiset liikennemuotojen vaihtoyhteydet aiheuttavat kuitenkin eniten ongelmia ja niihin onkin löydettävä nopeita, luotettavia ja kestäviä ratkaisuja. Komitean mielestä on ennen kaikkea optimoitava jo olemassa olevien infrastruktuurien käyttö, ja se katsoo, että tietojen ja kokemusten vaihto voi olla erittäin hyödyllistä. Jo olemassa olevien infrastruktuurien hyväksikäyttö ja turvautuminen kehittyneeseen teknologiaan eivät kuitenkaan riitä, vaan keskipitkän ja pitkän aikavälin ohjelmointi on välttämätöntä uusien investointien vuoksi. |
| --- | --- |

3.3

Kuljetusten suunnittelu vaatii useimmissa tapauksissa pitkiä määräaikoja ja lukuisten välikäsien välistä yhteistyötä. Liikenteen infrastruktuuriin ja logistiikan terminaaleihin tehdyt investoinnit tehdään erittäin pitkiksi ajanjaksoiksi ja ne ovat erittäin kalliita, ja näin on erityisesti meri- ja sisäsatamien tai lentoasemien mutta myös maaliikenneterminaalien tai yhdistettyjen kuljetusten kohdalla. Kyseiset liikennemuotojen vaihtoyhteydet aiheuttavat kuitenkin eniten ongelmia ja niihin onkin löydettävä nopeita, luotettavia ja kestäviä ratkaisuja. Komitean mielestä on ennen kaikkea optimoitava jo olemassa olevien infrastruktuurien käyttö, ja se katsoo, että tietojen ja kokemusten vaihto voi olla erittäin hyödyllistä. Jo olemassa olevien infrastruktuurien hyväksikäyttö ja turvautuminen kehittyneeseen teknologiaan eivät kuitenkaan riitä, vaan keskipitkän ja pitkän aikavälin ohjelmointi on välttämätöntä uusien investointien vuoksi.

| 3.4 | Uusia pitkäikäisiä infrastruktuureja on luotava erittäin pitkäksi ajanjaksoksi laskettujen tarpeiden mukaisesti ja siinä tapauksessa, ettei vaihtoehtoista liikennemuotojen yhteistoimintaratkaisua, esim. jo olemassa olevia muita infrastruktuureja ole käytettävissä. Rautateiden yhdistetyt kuljetusmuodot voivat olla yksi vaihtoehto nykyisen tieverkoston laajentamiselle tai uusien teiden luomiselle. Sen edellyttämään ohjelmointiin on sisällyttävä kaikki logistiikkaketjun toimijat: yhteisön viranomaiset, kansalliset ja alueelliset julkisviranomaiset, teollisuus, tavarantoimittajat ja muut lastinantajat, logistikot, tavarankuljettajat ja työmarkkinaosapuolet. Sen väestönosan, jota asia koskee, on saatava osallistua ennalta käytäviin keskusteluihin, heitä on kuultava ja heidän kantansa on ehdottomasti otettava huomioon. |
| --- | --- |

3.4

Uusia pitkäikäisiä infrastruktuureja on luotava erittäin pitkäksi ajanjaksoksi laskettujen tarpeiden mukaisesti ja siinä tapauksessa, ettei vaihtoehtoista liikennemuotojen yhteistoimintaratkaisua, esim. jo olemassa olevia muita infrastruktuureja ole käytettävissä. Rautateiden yhdistetyt kuljetusmuodot voivat olla yksi vaihtoehto nykyisen tieverkoston laajentamiselle tai uusien teiden luomiselle. Sen edellyttämään ohjelmointiin on sisällyttävä kaikki logistiikkaketjun toimijat: yhteisön viranomaiset, kansalliset ja alueelliset julkisviranomaiset, teollisuus, tavarantoimittajat ja muut lastinantajat, logistikot, tavarankuljettajat ja työmarkkinaosapuolet. Sen väestönosan, jota asia koskee, on saatava osallistua ennalta käytäviin keskusteluihin, heitä on kuultava ja heidän kantansa on ehdottomasti otettava huomioon.

| 3.5 | Ohjelmoinnin avulla on luotava pitkän aikavälin kumppanuussuhteita, jotka mahdollistavat infrastruktuurien jatkuvan kehityksen (taloudellisen, ekologisen ja sosiaalisen) turvaamisen. Ohjelmointi olisi sisällytettävä Euroopan aluekehityssuunnitelmaan, ja sen tarkoitus olisi osaltaan jäsennellä, koordinoida ja vakiinnuttaa liikenneinvestoinnit nykyistä samansuuntaisemmiksi teollisten ja kaupallisten toimien sekä maankäyttö- ja kaupunkisuunnitteluohjelmien kanssa (erityisesti logistiikkaterminaalien suunnitelmattoman lisääntymisen sekä kalliiden ja ennenaikaisten siirtymisten, tiettyjä liikenneväyliä ja alueita haittaavien pullonkaulojen sekä puutteellisista tai puuttuvista palveluista johtuvan alueiden taantumisen tai syrjäytymisen välttämiseksi). |
| --- | --- |

3.5

Ohjelmoinnin avulla on luotava pitkän aikavälin kumppanuussuhteita, jotka mahdollistavat infrastruktuurien jatkuvan kehityksen (taloudellisen, ekologisen ja sosiaalisen) turvaamisen. Ohjelmointi olisi sisällytettävä Euroopan aluekehityssuunnitelmaan, ja sen tarkoitus olisi osaltaan jäsennellä, koordinoida ja vakiinnuttaa liikenneinvestoinnit nykyistä samansuuntaisemmiksi teollisten ja kaupallisten toimien sekä maankäyttö- ja kaupunkisuunnitteluohjelmien kanssa (erityisesti logistiikkaterminaalien suunnitelmattoman lisääntymisen sekä kalliiden ja ennenaikaisten siirtymisten, tiettyjä liikenneväyliä ja alueita haittaavien pullonkaulojen sekä puutteellisista tai puuttuvista palveluista johtuvan alueiden taantumisen tai syrjäytymisen välttämiseksi).

| 3.6 | Lastausyksiköille suunniteltujen uusien standardien on luonnollisesti oltava mahdollisia uudelleenlastauksia helpottavia niin enimmäispainonsa kuin käsiteltävyytensä ja kokonsa puolesta. Kun otetaan huomioon, että tavaroiden maanpäällisiin kuljetuksiin liittyvät ongelmat koskevat yksinomaan lähinnä tiekuljetuksia, kyseiset standardit eivät saisi johtaa ylipainon syntymiseen. Tämä saattaisi heikentää infrastruktuureja ja maantiekuljetusten turvallisuutta entisestään. |
| --- | --- |

3.6

Lastausyksiköille suunniteltujen uusien standardien on luonnollisesti oltava mahdollisia uudelleenlastauksia helpottavia niin enimmäispainonsa kuin käsiteltävyytensä ja kokonsa puolesta. Kun otetaan huomioon, että tavaroiden maanpäällisiin kuljetuksiin liittyvät ongelmat koskevat yksinomaan lähinnä tiekuljetuksia, kyseiset standardit eivät saisi johtaa ylipainon syntymiseen. Tämä saattaisi heikentää infrastruktuureja ja maantiekuljetusten turvallisuutta entisestään.

| 3.7 | Komitea viittaa vuodelta 2003 peräisin olevaan ehdotukseen uudesta, vapaaehtoisuuteen perustuvasta intermodaalisesta lastausyksiköstä ja toistaa näkemyksensä todeten kiteyttäen, että mitoiltaan toisistaan poikkeavien lastausyksiköiden yhdistäminen on logistinen painajainen. Kaksi todettua haittatekijää (kiinteiden siirtolaitteiden mitoitus ja epävarmuus järjestelmän kustannusten kattamiseen osallistuvista tahoista) antavat aihetta pelätä, ettei järjestelmää tulla käyttämään. |
| --- | --- |

3.7

Komitea viittaa vuodelta 2003 peräisin olevaan ehdotukseen uudesta, vapaaehtoisuuteen perustuvasta intermodaalisesta lastausyksiköstä ja toistaa näkemyksensä todeten kiteyttäen, että mitoiltaan toisistaan poikkeavien lastausyksiköiden yhdistäminen on logistinen painajainen. Kaksi todettua haittatekijää (kiinteiden siirtolaitteiden mitoitus ja epävarmuus järjestelmän kustannusten kattamiseen osallistuvista tahoista) antavat aihetta pelätä, ettei järjestelmää tulla käyttämään.

4.   Erityistä

| 4.1 | Komitea toivoo, että siltä pyydetään lausuntoa, kun komissio vuonna 2010 laatii kertomuksen toimintasuunnitelman edistymisestä ja sen toimeenpanoon mahdollisesti liittyvistä ongelmista. |
| --- | --- |

4.1

Komitea toivoo, että siltä pyydetään lausuntoa, kun komissio vuonna 2010 laatii kertomuksen toimintasuunnitelman edistymisestä ja sen toimeenpanoon mahdollisesti liittyvistä ongelmista.

| 4.2 | Tavaroiden internet on varmasti yksi keino parantaa tavaraliikenteen logistiikkaa ja asiakkaille tarjottuja palveluja. Nimien internetistä saamansa kokemuksen perusteella komitea pohtii kuitenkin, mitä valvontamenettelyjä ja -keinoja ”nimittämisessä” olisi otettava käyttöön. Historiallisista syistä nimien internetjärjestelmää valvoo viime kädessä Yhdysvaltojen kauppaministeriö. Komitean mukaan tavaroiden internetin olisi taloudellisen merkittävyytensä takia ja siksi, että suurin osa kaupasta on alueiden välistä, perustuttava moninapaisuuteen (esim. nimittämisestä vastuussa olevat alueelliset instituutiot tai paikalliset instituutiot) eikä sitä tulisi sijoittaa yhden ainoan ja lisäksi EU:n ulkopuolisen viranomaisen valvonnan alaiseksi. Komitea puoltaa eurooppalaista hallintoa nimittämisessä ja tietokantojen hallinnoinnissa sekä teknisten standardien laatimisessa. |
| --- | --- |

4.2

Tavaroiden internet on varmasti yksi keino parantaa tavaraliikenteen logistiikkaa ja asiakkaille tarjottuja palveluja. Nimien internetistä saamansa kokemuksen perusteella komitea pohtii kuitenkin, mitä valvontamenettelyjä ja -keinoja ”nimittämisessä” olisi otettava käyttöön. Historiallisista syistä nimien internetjärjestelmää valvoo viime kädessä Yhdysvaltojen kauppaministeriö. Komitean mukaan tavaroiden internetin olisi taloudellisen merkittävyytensä takia ja siksi, että suurin osa kaupasta on alueiden välistä, perustuttava moninapaisuuteen (esim. nimittämisestä vastuussa olevat alueelliset instituutiot tai paikalliset instituutiot) eikä sitä tulisi sijoittaa yhden ainoan ja lisäksi EU:n ulkopuolisen viranomaisen valvonnan alaiseksi. Komitea puoltaa eurooppalaista hallintoa nimittämisessä ja tietokantojen hallinnoinnissa sekä teknisten standardien laatimisessa.

| 4.2.1 | Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio sisällyttää logistiikan kehityksen Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian uudistetulle asialistalle. Aikaisemman kokemuksensa perusteella komitea pyytää komissiota nopeasti korjaamaan useat uusien teknologioiden toteuttamisessa tapahtuneet myöhästelyt, ja erityisesti ne, jotka koskevat Galileo-ohjelmaa. |
| --- | --- |

4.2.1

Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio sisällyttää logistiikan kehityksen Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian uudistetulle asialistalle. Aikaisemman kokemuksensa perusteella komitea pyytää komissiota nopeasti korjaamaan useat uusien teknologioiden toteuttamisessa tapahtuneet myöhästelyt, ja erityisesti ne, jotka koskevat Galileo-ohjelmaa.

| 4.3 | Komitean mukaan tavaroiden internetin olisi taloudellisen merkittävyytensä takia ja siksi, että suurin osa kaupasta on alueidenvälistä, perustuttava moninapaisuuteen (esim. nimittämisestä vastuussa olevat alueelliset instituutiot tai paikalliset instituutiot) eikä sitä tulisi sijoittaa yhden ainoan ja lisäksi EU:n ulkopuolisen viranomaisen valvonnan alaiseksi. |
| --- | --- |

4.3

Komitean mukaan tavaroiden internetin olisi taloudellisen merkittävyytensä takia ja siksi, että suurin osa kaupasta on alueidenvälistä, perustuttava moninapaisuuteen (esim. nimittämisestä vastuussa olevat alueelliset instituutiot tai paikalliset instituutiot) eikä sitä tulisi sijoittaa yhden ainoan ja lisäksi EU:n ulkopuolisen viranomaisen valvonnan alaiseksi.

| 4.4 | Olisi myös otettava esiin yksityisyyden suojaa ja asioiden luottamuksellisuutta koskevat tiedonlevityksen välineiden monipuolistamiseen liittyvät ongelmat. Välineet on otettu käyttöön, jotta voitaisiin tunnistaa rahdin sisältö etenkin tietojen vuodon estämiseksi EU:n ulkopuolisten maiden rikollisille (tulli- ja vakuutustekniset vaikutukset huomioon ottaen), seurata rahdin liikkumista, saada tietoa sen lähettäjistä, välikäsistä ja vastaanottajista niihin liittyvien älykkäiden liikennejärjestelmien ja tietotekniikan edistämisen yhteydessä. |
| --- | --- |

4.4

Olisi myös otettava esiin yksityisyyden suojaa ja asioiden luottamuksellisuutta koskevat tiedonlevityksen välineiden monipuolistamiseen liittyvät ongelmat. Välineet on otettu käyttöön, jotta voitaisiin tunnistaa rahdin sisältö etenkin tietojen vuodon estämiseksi EU:n ulkopuolisten maiden rikollisille (tulli- ja vakuutustekniset vaikutukset huomioon ottaen), seurata rahdin liikkumista, saada tietoa sen lähettäjistä, välikäsistä ja vastaanottajista niihin liittyvien älykkäiden liikennejärjestelmien ja tietotekniikan edistämisen yhteydessä.

| 4.5 | Tämä koskee erityisesti sähköisen kaupan logistiikkaa. |
| --- | --- |

4.5

Tämä koskee erityisesti sähköisen kaupan logistiikkaa.

| 4.6 | Komitea ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että komissio aikoo modernisoida logistiikan alan ammattia toimijoiden määrittely- ja sertifiointimenetelmän avulla ja toivoo, että se tuo asialle lisäarvoa. |
| --- | --- |

4.6

Komitea ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että komissio aikoo modernisoida logistiikan alan ammattia toimijoiden määrittely- ja sertifiointimenetelmän avulla ja toivoo, että se tuo asialle lisäarvoa.

| 4.7 | Komitea on tyytyväinen myös siihen, että komissio aikoo yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa ottaa käyttöön laatu- ja koulutusvaatimuksia. Tässä yhteydessä komitea toivoo, että pätevyyttä ja koulutusta muokataan elinikäisen oppimisen ajatusten mukaisesti ja uutta tietämystä ja teknologiaa soveltaen. Komitea myös on hyvillään komission aikomuksesta saada aikaan mainittujen vapaaehtoisten sertifiointien vastavuoroisen tunnustaminen. |
| --- | --- |

4.7

Komitea on tyytyväinen myös siihen, että komissio aikoo yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa ottaa käyttöön laatu- ja koulutusvaatimuksia. Tässä yhteydessä komitea toivoo, että pätevyyttä ja koulutusta muokataan elinikäisen oppimisen ajatusten mukaisesti ja uutta tietämystä ja teknologiaa soveltaen. Komitea myös on hyvillään komission aikomuksesta saada aikaan mainittujen vapaaehtoisten sertifiointien vastavuoroisen tunnustaminen.

| 4.8 | Logistiikan alan suoritustasoa pyritään parantamaan lisäämällä uusien teknologioiden käyttöä sekä hallinnon yksinkertaistamisen, kokemusten vaihdon, pätevyyden ja koulutuksen kehittämisen avulla. Komodaalisuus on välttämätöntä. Komitea korostaa kuitenkin, että kyseisen edistyksen hyvät puolet ilmenevät vain siinä tapauksessa, että liikenteen ja logistiikan alalla toteutetaan intramodaalisen ja intermodaalisen liikenteen tasapainotus ja että ne ovat osa säänneltyä kilpailua, jota komissio suositteli vuonna 2001 julkaisemassa valkoisessa kirjassaan. Säännelty kilpailu edellyttää, että kuljetusten hinta arvioidaan suhteellisesti uudelleen ja että intramodaaliset ja intermodaaliset kilpailuehdot harmonisoidaan myös EU:n alueen sisällä. |
| --- | --- |

4.8

Logistiikan alan suoritustasoa pyritään parantamaan lisäämällä uusien teknologioiden käyttöä sekä hallinnon yksinkertaistamisen, kokemusten vaihdon, pätevyyden ja koulutuksen kehittämisen avulla. Komodaalisuus on välttämätöntä. Komitea korostaa kuitenkin, että kyseisen edistyksen hyvät puolet ilmenevät vain siinä tapauksessa, että liikenteen ja logistiikan alalla toteutetaan intramodaalisen ja intermodaalisen liikenteen tasapainotus ja että ne ovat osa säänneltyä kilpailua, jota komissio suositteli vuonna 2001 julkaisemassa valkoisessa kirjassaan. Säännelty kilpailu edellyttää, että kuljetusten hinta arvioidaan suhteellisesti uudelleen ja että intramodaaliset ja intermodaaliset kilpailuehdot harmonisoidaan myös EU:n alueen sisällä.

Bryssel 29. toukokuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  KOM(2006) 336 lopullinen.

1

(2)  KOM(2007) 607 lopullinen.

2

(3)  Ks. aihetta koskeva valmisteleva lausunto ”Radiotaajuustunnistus (RFID)” (esittelijä Peter Morgan) EUVL C 256, 27.10.2007, s. 66–72 sekä 15. ja 16. marraskuuta 2007 pidetyn Lissabonin konferenssin tulokset (Portugalin puheenjohtajakauden sivusto).

3

(RFID

(4)  KOM(2006) 314 lopullinen, 22.6.2006.

4

(5)  Katso komitean valkoista kirjaa koskevat vastaavat lausunnot KOM(2001)370, 12.9.2001: ”Valkoinen kirja — Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika” ja väliarviointi KOM(2006) 314, 22.6.2006: Kestävää liikkuvuutta Eurooppaan — Valkoisen kirjan väliarviointi.

5

(6)  Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Kestävää liikkuvuutta Eurooppaan — Euroopan komission vuoden 2001 liikennepolitiikan valkoisen kirjan väliarviointi, KOM(2006) 314 lopullinen, 22.6.2006.

6

---

| 30.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 224/50 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 224/50

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista

| — | Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annetun direktiivin 2002/21/EY, sähköisten viestintäverkkojen ja niiden liitännäistoimintojen käyttöoikeuksista ja yhteenliittämisestä annetun direktiivin 2002/19/EY sekä sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevista valtuutuksista annetun direktiivin 2002/20/EY muuttamisesta |
| --- | --- |

—

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annetun direktiivin 2002/21/EY, sähköisten viestintäverkkojen ja niiden liitännäistoimintojen käyttöoikeuksista ja yhteenliittämisestä annetun direktiivin 2002/19/EY sekä sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevista valtuutuksista annetun direktiivin 2002/20/EY muuttamisesta

| — | Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen alalla annetun direktiivin 2002/22/EY, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla annetun direktiivin 2002/58/EY ja kuluttajansuojaa koskevasta yhteistyöstä annetun asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta |
| --- | --- |

—

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen alalla annetun direktiivin 2002/22/EY, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla annetun direktiivin 2002/58/EY ja kuluttajansuojaa koskevasta yhteistyöstä annetun asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta

| — | Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan sähköisen viestinnän markkinaviranomaisen perustamisesta |
| --- | --- |

—

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan sähköisen viestinnän markkinaviranomaisen perustamisesta

KOM(2007) 697 lopullinen — 2007/0247 COD

KOM(2007) 698 lopullinen — 2007/0248 COD

KOM(2007) 699 lopullinen — 2007/0249 COD

(2008/C 224/11)

Euroopan komissio päätti 10. joulukuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheista

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annetun direktiivin 2002/21/EY, sähköisten viestintäverkkojen ja niiden liitännäistoimintojen käyttöoikeuksista ja yhteenliittämisestä annetun direktiivin 2002/19/EY sekä sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevista valtuutuksista annetun direktiivin 2002/20/EY muuttamisesta

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen alalla annetun direktiivin 2002/22/EY, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla annetun direktiivin 2002/58/EY ja kuluttajansuojaa koskevasta yhteistyöstä annetun asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan sähköisen viestinnän markkinaviranomaisen perustamisesta

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 8. toukokuuta 2008. Esittelijä oli Bernardo Hernández Bataller.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28.–29. toukokuuta 2008 pitämässään 445. täysistunnossa (toukokuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 80 ääntä puolesta ja 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK kannattaa sähköisen viestinnän markkinoita koskevia komission tavoitteita eli mahdollisimman suuren hyödyn tuottamista käyttäjille, sen varmistamista, ettei kilpailu vääristy tai rajoitu, tehokkaiden infrastruktuuri-investointien edistämistä ja innovaatioiden tukemista. Tavoitteet on tarkoitus saavuttaa kannustamalla radiotaajuuksien ja numerovarojen tehokkaaseen käyttöön ja hallintaan. |
| --- | --- |

1.1

ETSK kannattaa sähköisen viestinnän markkinoita koskevia komission tavoitteita eli mahdollisimman suuren hyödyn tuottamista käyttäjille, sen varmistamista, ettei kilpailu vääristy tai rajoitu, tehokkaiden infrastruktuuri-investointien edistämistä ja innovaatioiden tukemista. Tavoitteet on tarkoitus saavuttaa kannustamalla radiotaajuuksien ja numerovarojen tehokkaaseen käyttöön ja hallintaan.

| 1.2 | Koska sähköisen viestinnän alalle on tyypillistä vahva tekninen innovointi ja erittäin dynaamiset markkinat, ETSK pitää tyydyttävänä sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmän mallia ja ehdotettuja muutoksia. Ne perustuvat seuraaviin tekijöihin: |
| --- | --- |

1.2

Koska sähköisen viestinnän alalle on tyypillistä vahva tekninen innovointi ja erittäin dynaamiset markkinat, ETSK pitää tyydyttävänä sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmän mallia ja ehdotettuja muutoksia. Ne perustuvat seuraaviin tekijöihin:

| 1.2.1 | jäsenvaltioissa tapahtuva hajautetun sääntelyn periaate, joka velvoittaa jäsenvaltioiden kansalliset viranomaiset valvomaan markkinoita yhteisten periaatteiden ja menettelyjen mukaisesti; samalla vahvistetaan kansallisten sääntelyviranomaisten itsenäisyyttä, tehostetaan niiden päivittäistä hallintoa ja lisätään harkintavaltaa sekä taataan niille oma budjetti ja riittävät henkilöstöresurssit ja vahvistetaan niiden lainvalvontavaltuuksia sääntelyjärjestelmän täytäntöönpanon tehostamiseksi |
| --- | --- |

1.2.1

jäsenvaltioissa tapahtuva hajautetun sääntelyn periaate, joka velvoittaa jäsenvaltioiden kansalliset viranomaiset valvomaan markkinoita yhteisten periaatteiden ja menettelyjen mukaisesti; samalla vahvistetaan kansallisten sääntelyviranomaisten itsenäisyyttä, tehostetaan niiden päivittäistä hallintoa ja lisätään harkintavaltaa sekä taataan niille oma budjetti ja riittävät henkilöstöresurssit ja vahvistetaan niiden lainvalvontavaltuuksia sääntelyjärjestelmän täytäntöönpanon tehostamiseksi

| 1.2.2 | sähköisen viestinnän sisämarkkinoiden vakiinnuttaminen antamalla komissiolle tiettyä, yksittäisen jäsenvaltion toimivallan ulkopuolelle jääviä rajatylittäviä markkinoita koskevaa toimivaltaa |
| --- | --- |

1.2.2

sähköisen viestinnän sisämarkkinoiden vakiinnuttaminen antamalla komissiolle tiettyä, yksittäisen jäsenvaltion toimivallan ulkopuolelle jääviä rajatylittäviä markkinoita koskevaa toimivaltaa

| 1.2.3 | lainsäädännön johdonmukaisuuden parantaminen saattamalla ajan tasalle tietyt säännökset, jotta ne vastaisivat teknologian ja markkinoiden kehitystä, ja poistamalla vanhentuneita, epäolennaisia ja tarpeettomiksi käyneitä säännöksiä |
| --- | --- |

1.2.3

lainsäädännön johdonmukaisuuden parantaminen saattamalla ajan tasalle tietyt säännökset, jotta ne vastaisivat teknologian ja markkinoiden kehitystä, ja poistamalla vanhentuneita, epäolennaisia ja tarpeettomiksi käyneitä säännöksiä

| 1.2.4 | tehokkaan taajuushallintostrategian määrittely yhtenäisen eurooppalaisen tietoalueen toteuttamiseksi |
| --- | --- |

1.2.4

tehokkaan taajuushallintostrategian määrittely yhtenäisen eurooppalaisen tietoalueen toteuttamiseksi

| 1.2.5 | poikkeustapauksissa kansallisten sääntelyviranomaisten määräämä toimintojen eriyttäminen, joka edellyttää komission hyväksyntää ja jonka tarkoituksena on varmistaa täysin samanarvoisten käyttöoikeustuotteiden tarjonta kaikille ketjun loppupään operaattoreille, mukaan luettuina vertikaalisesti integroituneen operaattorin omat alaosastot |
| --- | --- |

1.2.5

poikkeustapauksissa kansallisten sääntelyviranomaisten määräämä toimintojen eriyttäminen, joka edellyttää komission hyväksyntää ja jonka tarkoituksena on varmistaa täysin samanarvoisten käyttöoikeustuotteiden tarjonta kaikille ketjun loppupään operaattoreille, mukaan luettuina vertikaalisesti integroituneen operaattorin omat alaosastot

| 1.2.6 | luotettavan ja tehokkaan viestinnän varmistaminen sähköisten viestintäverkkojen välityksellä; tämä edellyttää sitä, että markkinaviranomainen osallistuu soveltuvien teknisten ja organisatoristen turvatoimenpiteiden yhdenmukaistamiseen tarjoamalla asiantuntija-apua |
| --- | --- |

1.2.6

luotettavan ja tehokkaan viestinnän varmistaminen sähköisten viestintäverkkojen välityksellä; tämä edellyttää sitä, että markkinaviranomainen osallistuu soveltuvien teknisten ja organisatoristen turvatoimenpiteiden yhdenmukaistamiseen tarjoamalla asiantuntija-apua

| 1.2.7 | kuluttajaoikeuksien vahvistaminen tietyissä sopimuksiin, avoimuuteen ja tietojen julkaisemiseen, palvelujen saatavuuteen, hätä- ja tiedotuspalveluihin sekä numeroiden siirrettävyyteen liittyvissä kysymyksissä; edellä todetusta riippumatta ehdotuksilla ei kuitenkaan päästä perustamissopimuksen edellyttämään korkeatasoiseen kuluttajasuojaan, sillä niissä ei käsitellä muita näkökohtia, kuten asiakaspalvelun sääntelyä, laadun vähimmäistasoa, sopimussakkoja eikä mahdollista palvelujen ja päätelaitteiden yhteishankintaa |
| --- | --- |

1.2.7

kuluttajaoikeuksien vahvistaminen tietyissä sopimuksiin, avoimuuteen ja tietojen julkaisemiseen, palvelujen saatavuuteen, hätä- ja tiedotuspalveluihin sekä numeroiden siirrettävyyteen liittyvissä kysymyksissä; edellä todetusta riippumatta ehdotuksilla ei kuitenkaan päästä perustamissopimuksen edellyttämään korkeatasoiseen kuluttajasuojaan, sillä niissä ei käsitellä muita näkökohtia, kuten asiakaspalvelun sääntelyä, laadun vähimmäistasoa, sopimussakkoja eikä mahdollista palvelujen ja päätelaitteiden yhteishankintaa

| 1.2.8 | yksityisyyden ja yksityiselämän suojan parantaminen, vaikkakaan kaikki ehdotukset eivät tähtää riittävän pitkälle esimerkiksi, kun ajatellaan suojautumista roskapostilta (spam); ETSK:n mukaan ehdottomana lähtökohtana tulee olla kuluttajan nimenomainen ennakkosuostumus markkinointiviestinnän vastaanottamiseen. |
| --- | --- |

1.2.8

yksityisyyden ja yksityiselämän suojan parantaminen, vaikkakaan kaikki ehdotukset eivät tähtää riittävän pitkälle esimerkiksi, kun ajatellaan suojautumista roskapostilta (spam); ETSK:n mukaan ehdottomana lähtökohtana tulee olla kuluttajan nimenomainen ennakkosuostumus markkinointiviestinnän vastaanottamiseen.

| 1.3 | Komitea pitää erittäin myönteisenä, että päätelaitteet on sisällytetty sääntelyjärjestelmän piiriin, sillä se parantaa vammaisten loppukäyttäjien mahdollisuuksia käyttää ja saada sähköisiä palveluja. Komitea suhtautuu niin ikään myönteisesti ehdotuksiin vammaisia loppukäyttäjiä varten suunnitelluista, yleispalvelua koskevista sitovista toimenpiteistä sekä muista erityistoimenpiteistä, joiden tavoitteena on, että yleisesti saatavilla olevat puhelinpalvelut, mukaan luettuna hätäpalvelujen, numerotiedustelupalvelujen ja luettelojen käyttömahdollisuus, ovat vammaisten käyttäjien saatavilla vastaavalla tavalla kuin muiden loppukäyttäjien. |
| --- | --- |

1.3

Komitea pitää erittäin myönteisenä, että päätelaitteet on sisällytetty sääntelyjärjestelmän piiriin, sillä se parantaa vammaisten loppukäyttäjien mahdollisuuksia käyttää ja saada sähköisiä palveluja. Komitea suhtautuu niin ikään myönteisesti ehdotuksiin vammaisia loppukäyttäjiä varten suunnitelluista, yleispalvelua koskevista sitovista toimenpiteistä sekä muista erityistoimenpiteistä, joiden tavoitteena on, että yleisesti saatavilla olevat puhelinpalvelut, mukaan luettuna hätäpalvelujen, numerotiedustelupalvelujen ja luettelojen käyttömahdollisuus, ovat vammaisten käyttäjien saatavilla vastaavalla tavalla kuin muiden loppukäyttäjien.

| 1.4 | Yksinkertaistaminen ja hallinnollisten kustannusten alentaminen on tärkeää. Lisäksi taajuushallintoa joustavoittamalla voidaan helpottaa hallinnollisia menettelyjä ja operaattorien taajuuksien käyttöä. ETSK:n mielestä jäsenvaltioilla tulee olla mahdollisuus säätää suppeista teknisistä poikkeuksista sekä sellaisista laajemmista poikkeuksista, joilla pyritään turvaamaan yleistä etua koskevia tavoitteita, kuten kulttuurinen ja kielellinen monimuotoisuus, sananvapaus, tiedotusvälineiden moniarvoisuus, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistäminen ja ihmiselämän turvaaminen ottaen huomioon kaikkien jäsenvaltioiden tekniset, sosiaaliset, kulttuuriset ja poliittiset tarpeet siten kuin ne on yhteisön lainsäädännön mukaisesti määritelty kansallisissa lainsäädännöissä. |
| --- | --- |

1.4

Yksinkertaistaminen ja hallinnollisten kustannusten alentaminen on tärkeää. Lisäksi taajuushallintoa joustavoittamalla voidaan helpottaa hallinnollisia menettelyjä ja operaattorien taajuuksien käyttöä. ETSK:n mielestä jäsenvaltioilla tulee olla mahdollisuus säätää suppeista teknisistä poikkeuksista sekä sellaisista laajemmista poikkeuksista, joilla pyritään turvaamaan yleistä etua koskevia tavoitteita, kuten kulttuurinen ja kielellinen monimuotoisuus, sananvapaus, tiedotusvälineiden moniarvoisuus, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistäminen ja ihmiselämän turvaaminen ottaen huomioon kaikkien jäsenvaltioiden tekniset, sosiaaliset, kulttuuriset ja poliittiset tarpeet siten kuin ne on yhteisön lainsäädännön mukaisesti määritelty kansallisissa lainsäädännöissä.

| 1.5 | Euroopan sähköisen viestinnän markkinaviranomaisen perustaminen komissiosta riippumattomaksi yksiköksi, joka vahvistaa kansallisten sääntelyviranomaisten toimivaltuuksia, voi olla hyödyllistä, sillä se tarjoaa välineet tehokkaan kumppanuuden luomiseen komission ja kansallisten sääntelijöiden välille kysymyksissä, joissa tarvitaan Euroopan laajuista yhdenmukaisuutta. Tällaisia seikkoja ovat mm. markkinoiden määrittely ja analysointi sekä korjaavat toimet, radiotaajuuksien käytön yhdenmukaistaminen ja valtioiden rajat ylittävien markkinoiden määrittely. |
| --- | --- |

1.5

Euroopan sähköisen viestinnän markkinaviranomaisen perustaminen komissiosta riippumattomaksi yksiköksi, joka vahvistaa kansallisten sääntelyviranomaisten toimivaltuuksia, voi olla hyödyllistä, sillä se tarjoaa välineet tehokkaan kumppanuuden luomiseen komission ja kansallisten sääntelijöiden välille kysymyksissä, joissa tarvitaan Euroopan laajuista yhdenmukaisuutta. Tällaisia seikkoja ovat mm. markkinoiden määrittely ja analysointi sekä korjaavat toimet, radiotaajuuksien käytön yhdenmukaistaminen ja valtioiden rajat ylittävien markkinoiden määrittely.

2.   Johdanto

| 2.1 | Vuonna 2002 hyväksyttiin televiestintäalan markkinoiden uudistus, jonka seurauksena perustettiin myös kiinteät ja langattomat satelliitti- ja maanpäälliset verkot kattava sähköisen viestinnän verkkojen sääntelyjärjestelmä. Järjestelmä muodostuu puitedirektiivistä, käyttöoikeusdirektiivistä, valtuutusdirektiivistä, yleispalveludirektiivistä sekä henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta annetusta direktiivistä. |
| --- | --- |

2.1

Vuonna 2002 hyväksyttiin televiestintäalan markkinoiden uudistus, jonka seurauksena perustettiin myös kiinteät ja langattomat satelliitti- ja maanpäälliset verkot kattava sähköisen viestinnän verkkojen sääntelyjärjestelmä. Järjestelmä muodostuu puitedirektiivistä, käyttöoikeusdirektiivistä, valtuutusdirektiivistä, yleispalveludirektiivistä sekä henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta annetusta direktiivistä.

| 2.2 | EU:n sähköisten viestintäpalvelujen ja -verkkojen sääntelyjärjestelmän tarkoituksena oli helpottaa uusien operaattoreiden mahdollisuuksia käyttää olemassa olevia perusrakenteita, kiihdyttää investointeja vaihtoehtoisiin perusrakenteisiin, lisätä valinnanvaraa sekä laskea kuluttajahintoja. |
| --- | --- |

2.2

EU:n sähköisten viestintäpalvelujen ja -verkkojen sääntelyjärjestelmän tarkoituksena oli helpottaa uusien operaattoreiden mahdollisuuksia käyttää olemassa olevia perusrakenteita, kiihdyttää investointeja vaihtoehtoisiin perusrakenteisiin, lisätä valinnanvaraa sekä laskea kuluttajahintoja.

| 2.3 | Nykyinen sääntelyjärjestelmän malli perustuu jäsenvaltioissa tapahtuvan hajautetun sääntelyn periaatteeseen. Se velvoittaa kansalliset viranomaiset valvomaan markkinoita yhteisten periaatteiden ja menettelyjen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.3

Nykyinen sääntelyjärjestelmän malli perustuu jäsenvaltioissa tapahtuvan hajautetun sääntelyn periaatteeseen. Se velvoittaa kansalliset viranomaiset valvomaan markkinoita yhteisten periaatteiden ja menettelyjen mukaisesti.

| 2.4 | Järjestelmällä varmistetaan yhdenmukaistamisen vähimmäistaso, ja siinä jätetään täytäntöönpanotoimenpiteiden määrittely kansallisten sääntelyviranomaisten tai jäsenvaltioiden tehtäväksi. |
| --- | --- |

2.4

Järjestelmällä varmistetaan yhdenmukaistamisen vähimmäistaso, ja siinä jätetään täytäntöönpanotoimenpiteiden määrittely kansallisten sääntelyviranomaisten tai jäsenvaltioiden tehtäväksi.

| 2.5 | Puitedirektiivin mukaisesti tavoitteena on vähitellen vähentää alakohtaista ennakkosääntelyä kilpailun lisääntyessä markkinoilla. Tarkoitusta varten komissio nimeää antamassaan suosituksessa ne tuote- ja palvelumarkkinat, joilla ennakkosääntely saattaisi olla perusteltua. |
| --- | --- |

2.5

Puitedirektiivin mukaisesti tavoitteena on vähitellen vähentää alakohtaista ennakkosääntelyä kilpailun lisääntyessä markkinoilla. Tarkoitusta varten komissio nimeää antamassaan suosituksessa ne tuote- ja palvelumarkkinat, joilla ennakkosääntely saattaisi olla perusteltua.

| 2.5.1 | Mahdollisen ennakkosääntelyn tavoitteena on hyödyttää kuluttajia varmistamalla kilpailu vähittäismarkkinoilla. Merkityksellisten markkinoiden määritelmät voivat muuttua ajan myötä, kun tuotteiden ja palvelujen ominaisuudet kehittyvät ja kysynnän ja tarjonnan korvattavuusmahdollisuudet muuttuvat, kuten komission 17. joulukuuta 2007 antamasta suosituksesta (1) käy ilmi. |
| --- | --- |

2.5.1

Mahdollisen ennakkosääntelyn tavoitteena on hyödyttää kuluttajia varmistamalla kilpailu vähittäismarkkinoilla. Merkityksellisten markkinoiden määritelmät voivat muuttua ajan myötä, kun tuotteiden ja palvelujen ominaisuudet kehittyvät ja kysynnän ja tarjonnan korvattavuusmahdollisuudet muuttuvat, kuten komission 17. joulukuuta 2007 antamasta suosituksesta (1) käy ilmi.

3.   Komission ehdotukset

| 3.1 | Komissio ehdottaa sähköistä viestintää koskevan, EU:n nykyisen lainsäädännön (jäljempänä sääntelyjärjestelmä) huomattavaa muuttamista ja esittää






  — | kaksi ehdotusta direktiiviksi, joista toisella muutetaan puitedirektiiviä (sekä käyttöoikeus- ja valtuutusdirektiivejä) ja toisella yleispalveluja sekä yksityisyyden suojaa koskevia direktiivejä |
| --- | --- | --- |

3.1

Komissio ehdottaa sähköistä viestintää koskevan, EU:n nykyisen lainsäädännön (jäljempänä sääntelyjärjestelmä) huomattavaa muuttamista ja esittää

—

kaksi ehdotusta direktiiviksi, joista toisella muutetaan puitedirektiiviä (sekä käyttöoikeus- ja valtuutusdirektiivejä) ja toisella yleispalveluja sekä yksityisyyden suojaa koskevia direktiivejä

| — | yhden ehdotuksen asetukseksi, jolla perustetaan Euroopan sähköisen viestinnän markkinaviranomainen (jäljempänä markkinaviranomainen). |
| --- | --- |

—

yhden ehdotuksen asetukseksi, jolla perustetaan Euroopan sähköisen viestinnän markkinaviranomainen (jäljempänä markkinaviranomainen).

| 3.2 | Lyhyesti sanottuna ehdotuksilla pyritään muokkaamaan sähköistä viestintää koskevaa ”muutettua” EU:n sääntelyjärjestelmää siten, että se vastaa kansallisten sääntelytahojen, operaattoreiden sekä tuotteiden ja palvelujen kuluttajien tarpeita. |
| --- | --- |

3.2

Lyhyesti sanottuna ehdotuksilla pyritään muokkaamaan sähköistä viestintää koskevaa ”muutettua” EU:n sääntelyjärjestelmää siten, että se vastaa kansallisten sääntelytahojen, operaattoreiden sekä tuotteiden ja palvelujen kuluttajien tarpeita.

| 3.3 | Tarkoituksena on luoda johdonmukainen digitaalitalouden ”muutettu sääntelyjärjestelmä”, jossa hyödynnetään sisämarkkinoiden toteutumisen tuomia etuja. Ehdotuksilla on seuraavanlaisia vaikutuksia: |
| --- | --- |

3.3

Tarkoituksena on luoda johdonmukainen digitaalitalouden ”muutettu sääntelyjärjestelmä”, jossa hyödynnetään sisämarkkinoiden toteutumisen tuomia etuja. Ehdotuksilla on seuraavanlaisia vaikutuksia:

| 3.4 | Puitedirektiivin, valtuutusdirektiivin ja käyttöoikeusdirektiivin muuttamista koskevan ehdotuksen vaikutukset:






  a) | Ehdotetulla direktiivillä varmistetaan, että jäsenvaltiot kuulevat taajuushallintoasioissa asiaankuuluvia tahoja, kun ne harkitsevat poikkeuksia teknologia- ja palveluriippumattomuuden periaatteisiin, myös silloin kun poikkeuksilla pyritään yleishyödyllisiin tavoitteisiin. |
| --- | --- | --- |

3.4

Puitedirektiivin, valtuutusdirektiivin ja käyttöoikeusdirektiivin muuttamista koskevan ehdotuksen vaikutukset:

a)

Ehdotetulla direktiivillä varmistetaan, että jäsenvaltiot kuulevat taajuushallintoasioissa asiaankuuluvia tahoja, kun ne harkitsevat poikkeuksia teknologia- ja palveluriippumattomuuden periaatteisiin, myös silloin kun poikkeuksilla pyritään yleishyödyllisiin tavoitteisiin.

| b) | Asiaankuuluvan sääntelykehyksen johdonmukaisuutta vahvistetaan järkeistämällä useita markkinakatsausprosessin osatekijöitä mm. siten, että komissio voi ottaa hoitaakseen markkina-analyysin, jos kansallisen sääntelyviranomaisen toimet ovat merkittävästi myöhässä. |
| --- | --- |

b)

Asiaankuuluvan sääntelykehyksen johdonmukaisuutta vahvistetaan järkeistämällä useita markkinakatsausprosessin osatekijöitä mm. siten, että komissio voi ottaa hoitaakseen markkina-analyysin, jos kansallisen sääntelyviranomaisen toimet ovat merkittävästi myöhässä.

| c) | Verkkojen turvallisuutta ja eheyttä parannetaan vahvistamalla olemassa olevia velvoitteita ja laajentamalla puhelinverkkojen eheysvaatimukset koskemaan myös matkaviestintä- ja IP-verkkoja. |
| --- | --- |

c)

Verkkojen turvallisuutta ja eheyttä parannetaan vahvistamalla olemassa olevia velvoitteita ja laajentamalla puhelinverkkojen eheysvaatimukset koskemaan myös matkaviestintä- ja IP-verkkoja.

| d) | Sidosryhmien oikeudellisia takuita vahvistetaan määrittelemällä useita sääntelyviranomaisten riippumattomuutta koskevia kriteerejä sekä tunnustamalla oikeus hakea muutosta niiden päätöksiin ja mahdollisuus keskeyttää sääntelyviranomaisen säätämät toimenpiteet, jotta kiireellisen tarpeen ilmetessä voidaan estää vakava ja peruuttamaton haitta. |
| --- | --- |

d)

Sidosryhmien oikeudellisia takuita vahvistetaan määrittelemällä useita sääntelyviranomaisten riippumattomuutta koskevia kriteerejä sekä tunnustamalla oikeus hakea muutosta niiden päätöksiin ja mahdollisuus keskeyttää sääntelyviranomaisen säätämät toimenpiteet, jotta kiireellisen tarpeen ilmetessä voidaan estää vakava ja peruuttamaton haitta.

| e) | Ehdotetussa direktiivissä otetaan huomioon heikossa asemassa olevien ryhmien tarpeet asettamalla päätelaitteille teknisiä vaatimuksia, joilla parannetaan sähköisten palvelujen esteettömyyttä vammaisia käyttäjiä varten, sekä ajantasaistamalla vanhuksia koskevat kansallisten sääntelyviranomaisten tavoitteet ja sellaisia käyttäjiä koskevat tavoitteet, joilla on sosiaalisia tarpeita. |
| --- | --- |

e)

Ehdotetussa direktiivissä otetaan huomioon heikossa asemassa olevien ryhmien tarpeet asettamalla päätelaitteille teknisiä vaatimuksia, joilla parannetaan sähköisten palvelujen esteettömyyttä vammaisia käyttäjiä varten, sekä ajantasaistamalla vanhuksia koskevat kansallisten sääntelyviranomaisten tavoitteet ja sellaisia käyttäjiä koskevat tavoitteet, joilla on sosiaalisia tarpeita.

| f) | Kansalliset sääntelyviranomaiset valtuutetaan määräämään toimintojen eriyttämisestä komission etukäteisluvalla. |
| --- | --- |

f)

Kansalliset sääntelyviranomaiset valtuutetaan määräämään toimintojen eriyttämisestä komission etukäteisluvalla.

| g) | Ehdotuksella perustetaan yhteinen valintamenettely. |
| --- | --- |

g)

Ehdotuksella perustetaan yhteinen valintamenettely.

| h) | Kansallisten sääntelyviranomaisten lainvalvontavaltuuksia vahvistetaan. Niillä on mahdollisuus määrätä yleisvaltuutuksia koskevia erityisehtoja, joiden tarkoituksena on turvata palvelujen saatavuus vammaisille käyttäjille, varmistaa teollis- ja tekijänoikeuksien noudattaminen sekä turvata viranomaisten yleisötiedotustoimet uhkaavissa vaaratilanteissa. |
| --- | --- |

h)

Kansallisten sääntelyviranomaisten lainvalvontavaltuuksia vahvistetaan. Niillä on mahdollisuus määrätä yleisvaltuutuksia koskevia erityisehtoja, joiden tarkoituksena on turvata palvelujen saatavuus vammaisille käyttäjille, varmistaa teollis- ja tekijänoikeuksien noudattaminen sekä turvata viranomaisten yleisötiedotustoimet uhkaavissa vaaratilanteissa.

| 3.5 | Ehdotus, jolla muutetaan yleispalvelujärjestelmää, henkilötietojen käsittelyä ja yksityisyyden suojaa, sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen käyttäjien oikeuksia sekä kuluttajansuojaa koskevaa yhteistyöjärjestelmää, perustuu komission tällä alalla soveltamassa lainsäädännöllisessä lähestymistavassa jo saavutettuun edistymiseen. |
| --- | --- |

3.5

Ehdotus, jolla muutetaan yleispalvelujärjestelmää, henkilötietojen käsittelyä ja yksityisyyden suojaa, sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen käyttäjien oikeuksia sekä kuluttajansuojaa koskevaa yhteistyöjärjestelmää, perustuu komission tällä alalla soveltamassa lainsäädännöllisessä lähestymistavassa jo saavutettuun edistymiseen.

| 3.5.1 | Näin ollen tunnustetaan, että pelkän kilpailun avulla ei pystytä täyttämään kaikkien kansalaisten tarpeita ja suojelemaan käyttäjien oikeuksia, minkä vuoksi järjestelmään sisällytetään erityisiä säännöksiä, joilla turvataan yleispalvelu ja käyttäjien oikeudet sekä henkilötietojen suoja. |
| --- | --- |

3.5.1

Näin ollen tunnustetaan, että pelkän kilpailun avulla ei pystytä täyttämään kaikkien kansalaisten tarpeita ja suojelemaan käyttäjien oikeuksia, minkä vuoksi järjestelmään sisällytetään erityisiä säännöksiä, joilla turvataan yleispalvelu ja käyttäjien oikeudet sekä henkilötietojen suoja.

| 3.5.2 | Erityisesti tavoitteena on parantaa hintojen avoimuutta ja loppukäyttäjille tarkoitettujen tietojen julkaisemista asettamalla operaattoreille velvollisuus julkaista ajantasaisia, vertailukelpoisia ja riittäviä tietoja helposti saatavilla olevassa muodossa ja antamalla kansallisille sääntelyviranomaisille valtuudet vaatia operaattoreilta kyseisten velvollisuuksien noudattamista. |
| --- | --- |

3.5.2

Erityisesti tavoitteena on parantaa hintojen avoimuutta ja loppukäyttäjille tarkoitettujen tietojen julkaisemista asettamalla operaattoreille velvollisuus julkaista ajantasaisia, vertailukelpoisia ja riittäviä tietoja helposti saatavilla olevassa muodossa ja antamalla kansallisille sääntelyviranomaisille valtuudet vaatia operaattoreilta kyseisten velvollisuuksien noudattamista.

| 3.5.3 | Ehdotus sisältää numeron siirrettävyyttä koskevia säännöksiä, joiden avulla helpotetaan kuluttajien mahdollisuuksia vaihtaa palveluntarjoajaa (numeron tosiasiallisen siirtämisen enimmäismääräajaksi asetetaan yksi työpäivä ja kansallisille sääntelyviranomaisille annetaan valtuudet toimia sen välttämiseksi, että palveluntarjoajat yrittävät suostuttelukeinoin estää kuluttajia vaihtamasta palveluntarjoajaa). Hätäpalveluihin liittyviä soittajan sijaintitietoja koskevia ehtoja parannetaan erilaisin toimin, kuten tiukentamalla velvollisuutta välittää tietoja kyseisiä puheluja vastaanottaville viranomaisille. |
| --- | --- |

3.5.3

Ehdotus sisältää numeron siirrettävyyttä koskevia säännöksiä, joiden avulla helpotetaan kuluttajien mahdollisuuksia vaihtaa palveluntarjoajaa (numeron tosiasiallisen siirtämisen enimmäismääräajaksi asetetaan yksi työpäivä ja kansallisille sääntelyviranomaisille annetaan valtuudet toimia sen välttämiseksi, että palveluntarjoajat yrittävät suostuttelukeinoin estää kuluttajia vaihtamasta palveluntarjoajaa). Hätäpalveluihin liittyviä soittajan sijaintitietoja koskevia ehtoja parannetaan erilaisin toimin, kuten tiukentamalla velvollisuutta välittää tietoja kyseisiä puheluja vastaanottaville viranomaisille.

| 3.5.4 | Jäsenvaltioiden ”mahdollisuus” toteuttaa erityistoimenpiteitä vammaisia käyttäjiä varten korvataan nimenomaisella ”velvollisuudella” ja kansalliset sääntelyviranomaiset valtuutetaan vaatimaan operaattoreita julkaisemaan vammaisten loppukäyttäjien kannalta hyödyllisiä tietoja. |
| --- | --- |

3.5.4

Jäsenvaltioiden ”mahdollisuus” toteuttaa erityistoimenpiteitä vammaisia käyttäjiä varten korvataan nimenomaisella ”velvollisuudella” ja kansalliset sääntelyviranomaiset valtuutetaan vaatimaan operaattoreita julkaisemaan vammaisten loppukäyttäjien kannalta hyödyllisiä tietoja.

| 3.5.5 | Kansallisille sääntelyviranomaisille annetaan valtuudet estää palvelun laadun heikkeneminen vahvistamalla vähimmäislaatutasot loppukäyttäjien tiedonsiirtoverkkopalveluille. Ne valvovat myös vähittäishintoja, jos yhtäkään yritystä ei ole nimetty yleispalvelun tarjoajaksi. |
| --- | --- |

3.5.5

Kansallisille sääntelyviranomaisille annetaan valtuudet estää palvelun laadun heikkeneminen vahvistamalla vähimmäislaatutasot loppukäyttäjien tiedonsiirtoverkkopalveluille. Ne valvovat myös vähittäishintoja, jos yhtäkään yritystä ei ole nimetty yleispalvelun tarjoajaksi.

| 3.5.6 | Lisäksi varmistetaan, että loppukäyttäjille ilmoitetaan tietoturvaloukkauksista, joiden seurauksena heidän henkilötietonsa katoavat tai muutoin vaarantuvat, ja että he saavat tietoja varotoimista, joilla he voivat minimoida mahdolliset haitat. |
| --- | --- |

3.5.6

Lisäksi varmistetaan, että loppukäyttäjille ilmoitetaan tietoturvaloukkauksista, joiden seurauksena heidän henkilötietonsa katoavat tai muutoin vaarantuvat, ja että he saavat tietoja varotoimista, joilla he voivat minimoida mahdolliset haitat.

| 3.5.7 | Niin ikään kielletään vakoiluohjelmien ja muiden haittaohjelmien käyttö riippumatta siitä, millä menetelmällä niitä asennetaan käyttäjien laitteisiin. Lisäksi vahvistetaan ei-toivotun markkinointiviestinnän torjuntaa antamalla internetpalvelujen tarjoajille mahdollisuus ryhtyä oikeustoimiin roskapostin lähettäjiä vastaan. |
| --- | --- |

3.5.7

Niin ikään kielletään vakoiluohjelmien ja muiden haittaohjelmien käyttö riippumatta siitä, millä menetelmällä niitä asennetaan käyttäjien laitteisiin. Lisäksi vahvistetaan ei-toivotun markkinointiviestinnän torjuntaa antamalla internetpalvelujen tarjoajille mahdollisuus ryhtyä oikeustoimiin roskapostin lähettäjiä vastaan.

| 3.6 | Lopuksi on syytä mainita lyhyesti ehdotus uuden markkinaviranomaisen perustamisesta. Kyseinen viranomainen vastaa toiminnastaan Euroopan parlamentille. Sillä on kaikkien EU:n jäsenvaltioiden kansallisten sääntelyviranomaisten johtajista koostuva sääntelyneuvosto, joka korvaa eurooppalaisen sääntelyviranomaisten ryhmän (ERG) (2). |
| --- | --- |

3.6

Lopuksi on syytä mainita lyhyesti ehdotus uuden markkinaviranomaisen perustamisesta. Kyseinen viranomainen vastaa toiminnastaan Euroopan parlamentille. Sillä on kaikkien EU:n jäsenvaltioiden kansallisten sääntelyviranomaisten johtajista koostuva sääntelyneuvosto, joka korvaa eurooppalaisen sääntelyviranomaisten ryhmän (ERG) (2).

| 3.6.1 | Markkinaviranomainen antaa komissiolle neuvoja tiettyjen päätösten yhteydessä, toimii sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen asiantuntijakeskuksena EU:n tasolla ja ottaa hoitaakseen Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston (ENISA) tehtävät. |
| --- | --- |

3.6.1

Markkinaviranomainen antaa komissiolle neuvoja tiettyjen päätösten yhteydessä, toimii sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen asiantuntijakeskuksena EU:n tasolla ja ottaa hoitaakseen Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston (ENISA) tehtävät.

4.   Yleistä

| 4.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksiin, sillä niillä pyritään löytämään ratkaisuja sähköisen viestinnän Euroopan laajuisten markkinoiden sääntely- ja hallinnointitarpeisiin. |
| --- | --- |

4.1

ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksiin, sillä niillä pyritään löytämään ratkaisuja sähköisen viestinnän Euroopan laajuisten markkinoiden sääntely- ja hallinnointitarpeisiin.

| 4.1.1 | Komitea kannattaa komission asettamaa tavoitetta vahvistaa televiestintämarkkinoiden avaamista kilpailulle ja edistää investointeja nopeisiin verkkoihin (kaikki tekniikat — kiinteät, matkaviestin- ja satelliittiverkot — mukaan luettuina) (3) sekä tavoitetta tukea tulevaisuuden internetiä eli ns. tavaroiden internetiä ja semanttista eli merkityspohjaista internetiä myös audiovisuaalisten mediapalvelujen digitalisoimisen yhteydessä sekä varmistaa paras mahdollinen taajuushallinto sisämarkkinoilla. Tämä on kuluttajien ja yritysten yhteinen etu, sillä niillä tulee olla käytettävissään teknisesti korkeatasoiset (tehokkaat) televiestintäverkot ja -palvelut. |
| --- | --- |

4.1.1

Komitea kannattaa komission asettamaa tavoitetta vahvistaa televiestintämarkkinoiden avaamista kilpailulle ja edistää investointeja nopeisiin verkkoihin (kaikki tekniikat — kiinteät, matkaviestin- ja satelliittiverkot — mukaan luettuina) (3) sekä tavoitetta tukea tulevaisuuden internetiä eli ns. tavaroiden internetiä ja semanttista eli merkityspohjaista internetiä myös audiovisuaalisten mediapalvelujen digitalisoimisen yhteydessä sekä varmistaa paras mahdollinen taajuushallinto sisämarkkinoilla. Tämä on kuluttajien ja yritysten yhteinen etu, sillä niillä tulee olla käytettävissään teknisesti korkeatasoiset (tehokkaat) televiestintäverkot ja -palvelut.

| 4.1.2 | Komitea toteaa, että televiestintäalan nykyisen sääntelyjärjestelmän avulla on ollut mahdollista






  — | aikaansaada merkittävää edistymistä kohti entistä avoimempia ja dynaamisempia markkinoita, kuten todetaan komission kahdennessatoista raportissa televiestinnän sääntelypaketin täytäntöönpanosta |
| --- | --- | --- |

4.1.2

Komitea toteaa, että televiestintäalan nykyisen sääntelyjärjestelmän avulla on ollut mahdollista

—

aikaansaada merkittävää edistymistä kohti entistä avoimempia ja dynaamisempia markkinoita, kuten todetaan komission kahdennessatoista raportissa televiestinnän sääntelypaketin täytäntöönpanosta

| — | torjua operaattoreiden välillä vallitsevaa huomattavaa eriarvoisuutta, jonka eduista ovat hyötyneet valtion entiset monopolit. |
| --- | --- |

—

torjua operaattoreiden välillä vallitsevaa huomattavaa eriarvoisuutta, jonka eduista ovat hyötyneet valtion entiset monopolit.

| 4.2 | ETSK pitää lisäksi myönteisenä ehdotuksessa esitetyn sääntelyjärjestelmän ulottamista sähköisen viestinnän alaan ja näin kaikkiin sitä koskeviin siirtoverkkoihin ja palveluita tarjoaviin verkkoihin. |
| --- | --- |

4.2

ETSK pitää lisäksi myönteisenä ehdotuksessa esitetyn sääntelyjärjestelmän ulottamista sähköisen viestinnän alaan ja näin kaikkiin sitä koskeviin siirtoverkkoihin ja palveluita tarjoaviin verkkoihin.

| 4.3 | Edellä mainittujen puhtaasti teknisten ja hallinnollisten näkökohtien parantamisen ohella on myös aiheellista korostaa sitä, että ETSK suhtautuu myönteisesti moninaisiin säännöksiin, joilla erityisesti pyritään vahvistamaan sähköisten viestintäpalveluiden käyttäjien oikeuksia sekä operaattoreita koskevia menetelmällisiä ja hallinnollisia takeita, jotka mahdollistavat säännösten tehokkaan täytäntöönpanon kansallisella tasolla (asianomaisten tahojen oikeus tulla kuulluksi, päätösten perusteluvelvollisuus, varotoimenpiteet ja muutoksenhakuoikeus). Kyseisten takeiden käyttöönottaminen on sopusoinnussa hyvää hallintoa koskevan oikeuden kanssa, josta määrätään perusoikeuskirjan 41 artiklassa. |
| --- | --- |

4.3

Edellä mainittujen puhtaasti teknisten ja hallinnollisten näkökohtien parantamisen ohella on myös aiheellista korostaa sitä, että ETSK suhtautuu myönteisesti moninaisiin säännöksiin, joilla erityisesti pyritään vahvistamaan sähköisten viestintäpalveluiden käyttäjien oikeuksia sekä operaattoreita koskevia menetelmällisiä ja hallinnollisia takeita, jotka mahdollistavat säännösten tehokkaan täytäntöönpanon kansallisella tasolla (asianomaisten tahojen oikeus tulla kuulluksi, päätösten perusteluvelvollisuus, varotoimenpiteet ja muutoksenhakuoikeus). Kyseisten takeiden käyttöönottaminen on sopusoinnussa hyvää hallintoa koskevan oikeuden kanssa, josta määrätään perusoikeuskirjan 41 artiklassa.

| 4.4 | ETSK kannattaa erityisesti sitä, että ehdotuksiin on sisällytetty komitean aiemmissa lausunnoissaan tekemät esitykset, jotka koskevat seuraavia seikkoja:






  — | jäsenvaltioiden velvollisuus toteuttaa erityistoimenpiteitä vammaisten käyttäjien (4) hyväksi Euroopan unionin perusoikeuskirjan sekä vammaisten oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi |
| --- | --- | --- |

4.4

ETSK kannattaa erityisesti sitä, että ehdotuksiin on sisällytetty komitean aiemmissa lausunnoissaan tekemät esitykset, jotka koskevat seuraavia seikkoja:

—

jäsenvaltioiden velvollisuus toteuttaa erityistoimenpiteitä vammaisten käyttäjien (4) hyväksi Euroopan unionin perusoikeuskirjan sekä vammaisten oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi

| — | taajuushallinnon yleiset periaatteet (sillä taajuudet ovat yleisen edun mukaisia ja niitä on hallinnoitava talouden, yhteiskunnan ja ympäristön näkökulmasta), joilla on varmistettava teknologian neutraaliuden ja tarjottavan palvelun neutraaliuden lisäksi kulttuurinen ja kielellinen moninaisuus, sananvapaus ja tiedotusvälineiden moniarvoisuus ja joissa on otettava huomioon kaikkien jäsenvaltioiden tekniset, sosiaaliset, kulttuuriset ja poliittiset tarpeet. (5) |
| --- | --- |

—

taajuushallinnon yleiset periaatteet (sillä taajuudet ovat yleisen edun mukaisia ja niitä on hallinnoitava talouden, yhteiskunnan ja ympäristön näkökulmasta), joilla on varmistettava teknologian neutraaliuden ja tarjottavan palvelun neutraaliuden lisäksi kulttuurinen ja kielellinen moninaisuus, sananvapaus ja tiedotusvälineiden moniarvoisuus ja joissa on otettava huomioon kaikkien jäsenvaltioiden tekniset, sosiaaliset, kulttuuriset ja poliittiset tarpeet. (5)

| 4.4.1 | Kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden turvaamisessa on kyse myös siitä, että eri kielten aakkosten diakriittiset merkit ja kyrilliset, kreikkalaiset tai muut kirjaimet ovat luettavissa sähköpostiviesteissä. Ei myöskään voida sallia, että kyseisiä aakkosia sisältävien tekstiviestien lähettämisestä veloitettaisiin enemmän. |
| --- | --- |

4.4.1

Kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden turvaamisessa on kyse myös siitä, että eri kielten aakkosten diakriittiset merkit ja kyrilliset, kreikkalaiset tai muut kirjaimet ovat luettavissa sähköpostiviesteissä. Ei myöskään voida sallia, että kyseisiä aakkosia sisältävien tekstiviestien lähettämisestä veloitettaisiin enemmän.

| 4.5 | Komitea kannattaa niin ikään erityisesti seuraavia näkökohtia koskevia komission ehdotuksia:






  a) | markkina-analyysimenettelyjen yksinkertaistaminen, joka huojentaa kansallisten sääntelyviranomaisten hallinnollista taakkaa ja alentaa operaattoreiden hallinnollisia kustannuksia |
| --- | --- | --- |

4.5

Komitea kannattaa niin ikään erityisesti seuraavia näkökohtia koskevia komission ehdotuksia:

a)

markkina-analyysimenettelyjen yksinkertaistaminen, joka huojentaa kansallisten sääntelyviranomaisten hallinnollista taakkaa ja alentaa operaattoreiden hallinnollisia kustannuksia

| b) | verkkojen turvallisuuden ja eheyden parantaminen sähköisen viestinnän luotettavan käytön varmistamiseksi |
| --- | --- |

b)

verkkojen turvallisuuden ja eheyden parantaminen sähköisen viestinnän luotettavan käytön varmistamiseksi

| c) | kansallisten sääntelyviranomaisten riippumattomuuden lujittaminen rajoittamalla muiden julkisten elinten mahdollista vaikutusvaltaa kansallisen sääntelyviranomaisen päivittäiseen hallintoon ja takaamalla viranomaiselle oma erillinen talousarvio ja riittävät henkilöstöresurssit. |
| --- | --- |

c)

kansallisten sääntelyviranomaisten riippumattomuuden lujittaminen rajoittamalla muiden julkisten elinten mahdollista vaikutusvaltaa kansallisen sääntelyviranomaisen päivittäiseen hallintoon ja takaamalla viranomaiselle oma erillinen talousarvio ja riittävät henkilöstöresurssit.

5.   Erityistä

| 5.1 | Koska komission ehdotusten tarkoituksena on yhtäältä, että hyväksytään kansallisia lainsäädäntöjä lähentäviä toimenpiteitä sähköisen viestinnän alalla, ja toisaalta, että perustetaan uusi ylikansallinen elin, ETSK painottaa sitä, että kyseiset ehdotukset perustuvat yksinomaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklaan. |
| --- | --- |

5.1

Koska komission ehdotusten tarkoituksena on yhtäältä, että hyväksytään kansallisia lainsäädäntöjä lähentäviä toimenpiteitä sähköisen viestinnän alalla, ja toisaalta, että perustetaan uusi ylikansallinen elin, ETSK painottaa sitä, että kyseiset ehdotukset perustuvat yksinomaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklaan.

| 5.1.1 | Edellä mainittu määräys voi epäilemättä olla asianmukainen ja riittävä oikeudellinen perusta asetettujen tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi (6), mutta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan komission on huolehdittava siitä, että tässä tarkoituksessa hyväksytyillä toimenpiteillä on tosiasiallinen vaikutus kansalliseen lainsäädäntöön (aikaansaamalla niiden muuttaminen) ja että niillä säännellään ylikansallisella tasolla yksityiskohtaisesti kaikkia niitä näkökohtia, joiden tulee vahvistaa kuluttajien ja sähköisen viestinnän käyttäjien asemaa, sekä näkökohtia, jotka liittyvät ehdotuksissa mainittuihin oikeudellisiin ja menettelyllisiin takeisiin. (7) |
| --- | --- |

5.1.1

Edellä mainittu määräys voi epäilemättä olla asianmukainen ja riittävä oikeudellinen perusta asetettujen tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi (6), mutta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan komission on huolehdittava siitä, että tässä tarkoituksessa hyväksytyillä toimenpiteillä on tosiasiallinen vaikutus kansalliseen lainsäädäntöön (aikaansaamalla niiden muuttaminen) ja että niillä säännellään ylikansallisella tasolla yksityiskohtaisesti kaikkia niitä näkökohtia, joiden tulee vahvistaa kuluttajien ja sähköisen viestinnän käyttäjien asemaa, sekä näkökohtia, jotka liittyvät ehdotuksissa mainittuihin oikeudellisiin ja menettelyllisiin takeisiin. (7)

| 5.1.2 | Lyhyesti sanottuna kyseisellä alalla tulevaisuudessa hyväksyttävän ylikansallisen sääntelykehyksen ei pidä jäädä pelkäksi sähköisen viestinnän alan nykyistä ylikansallista sääntelyjärjestelmää koskevaksi kosmeettiseksi toimeksi. |
| --- | --- |

5.1.2

Lyhyesti sanottuna kyseisellä alalla tulevaisuudessa hyväksyttävän ylikansallisen sääntelykehyksen ei pidä jäädä pelkäksi sähköisen viestinnän alan nykyistä ylikansallista sääntelyjärjestelmää koskevaksi kosmeettiseksi toimeksi.

| 5.1.3 | Edellä esitetty huomio koskee myös markkinaviranomaisen perustamista. Markkinaviranomaisen olemassaolo on täysin perusteltua, sillä se kykenee osaltaan edistämään ehdotettavien moninaisten säännösten — joista se on periaatteessa vastuussa sille osoitettujen erityisvaltuuksien nojalla — yhdenmukaista ja tehokasta täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

5.1.3

Edellä esitetty huomio koskee myös markkinaviranomaisen perustamista. Markkinaviranomaisen olemassaolo on täysin perusteltua, sillä se kykenee osaltaan edistämään ehdotettavien moninaisten säännösten — joista se on periaatteessa vastuussa sille osoitettujen erityisvaltuuksien nojalla — yhdenmukaista ja tehokasta täytäntöönpanoa.

| 5.1.4 | Markkinaviranomaisen perustaminen on sopusoinnussa toissijaisuusperiaatteen kanssa, sillä nykyisenlainen yhteistyö






  a) | on jäsentymätöntä ja tehottomiin mekanismeihin perustuvana pirstoo sisämarkkinoita |
| --- | --- | --- |

5.1.4

Markkinaviranomaisen perustaminen on sopusoinnussa toissijaisuusperiaatteen kanssa, sillä nykyisenlainen yhteistyö

a)

on jäsentymätöntä ja tehottomiin mekanismeihin perustuvana pirstoo sisämarkkinoita

| b) | ei takaa tasapuolisia toimintaolosuhteita eri jäsenvaltioissa toimiville operaattoreille |
| --- | --- |

b)

ei takaa tasapuolisia toimintaolosuhteita eri jäsenvaltioissa toimiville operaattoreille

| c) | estää valtioiden rajat ylittävästä kilpailusta ja palveluntarjonnasta syntyvien kuluttajahyötyjen toteutumisen. |
| --- | --- |

c)

estää valtioiden rajat ylittävästä kilpailusta ja palveluntarjonnasta syntyvien kuluttajahyötyjen toteutumisen.

| 5.1.5 | Uuden markkinaviranomaisen perustaminen on myös suhteellisuusperiaatteen mukaista, sillä se tarjoaa välineet tehokkaan kumppanuuden luomiseen komission ja kansallisten sääntelyviranomaisten välillä kysymyksissä, joissa tarvitaan Euroopan laajuista yhdenmukaisuutta. |
| --- | --- |

5.1.5

Uuden markkinaviranomaisen perustaminen on myös suhteellisuusperiaatteen mukaista, sillä se tarjoaa välineet tehokkaan kumppanuuden luomiseen komission ja kansallisten sääntelyviranomaisten välillä kysymyksissä, joissa tarvitaan Euroopan laajuista yhdenmukaisuutta.

| 5.2 | Markkinaviranomaisen tulisi toimia kansallisten sääntelyviranomaisten ainoana yhteistyöfoorumina niiden toteuttaessa sääntelyjärjestelmän mukaisia tehtäviään. |
| --- | --- |

5.2

Markkinaviranomaisen tulisi toimia kansallisten sääntelyviranomaisten ainoana yhteistyöfoorumina niiden toteuttaessa sääntelyjärjestelmän mukaisia tehtäviään.

| 5.2.1 | ETSK odottaa suunniteltua arviointia markkinaviranomaisen toiminnasta varmistuakseen siitä, että sen toiminta perustuu avoimuuteen, vastuullisuuteen ja riippumattomuuteen ja että kansallisten sääntelyviranomaisten toimivaltuuksia on vahvistettu myöntämällä niille vankka ja avoin perusta yhteisön lainsäädännössä. |
| --- | --- |

5.2.1

ETSK odottaa suunniteltua arviointia markkinaviranomaisen toiminnasta varmistuakseen siitä, että sen toiminta perustuu avoimuuteen, vastuullisuuteen ja riippumattomuuteen ja että kansallisten sääntelyviranomaisten toimivaltuuksia on vahvistettu myöntämällä niille vankka ja avoin perusta yhteisön lainsäädännössä.

| 5.3 | Ehdotetun sääntelykehyksen lainsäädännöllisen lähestymistavasta on todettava, että alan sääntelyyn on hyödyllistä soveltaa erityiskriteerejä, vapaata kilpailua sisämarkkinoilla koskevien periaatteiden ja sääntöjen ohella. (8) Tämä on erityisen aiheellista tarkasteltavana olevalla alalla, jolla tarvitaan hallinnollisia ennakkotoimia, jotka puolestaan edellyttävät pitkälle kehitettyjä taloudellisia analyysejä kyseisistä markkinoista — menettely, joka ei ole välttämätön muilla sisämarkkinoiden osa-alueilla. (9) |
| --- | --- |

5.3

Ehdotetun sääntelykehyksen lainsäädännöllisen lähestymistavasta on todettava, että alan sääntelyyn on hyödyllistä soveltaa erityiskriteerejä, vapaata kilpailua sisämarkkinoilla koskevien periaatteiden ja sääntöjen ohella. (8) Tämä on erityisen aiheellista tarkasteltavana olevalla alalla, jolla tarvitaan hallinnollisia ennakkotoimia, jotka puolestaan edellyttävät pitkälle kehitettyjä taloudellisia analyysejä kyseisistä markkinoista — menettely, joka ei ole välttämätön muilla sisämarkkinoiden osa-alueilla. (9)

| 5.3.1 | ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että sääntelykehyksen tavoitteena on vähitellen vähentää alakohtaisia ennakkosääntelyä kilpailun lisääntyessä markkinoilla, kuten komissio on vähin erin toiminut esimerkiksi 17. joulukuuta 2007 antamassaan suosituksessa. ETSK toivoo, että — ottaen huomioon sähköisen viestinnän markkinoiden dynaamisuus — tuotteiden ja palveluiden ominaisuuksien kehittyminen ja korvattavuusmahdollisuuksien muuttuminen johtavat siihen, että turvautuminen tämänkaltaisiin interventiotoimenpiteisiin on tarpeetonta. |
| --- | --- |

5.3.1

ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että sääntelykehyksen tavoitteena on vähitellen vähentää alakohtaisia ennakkosääntelyä kilpailun lisääntyessä markkinoilla, kuten komissio on vähin erin toiminut esimerkiksi 17. joulukuuta 2007 antamassaan suosituksessa. ETSK toivoo, että — ottaen huomioon sähköisen viestinnän markkinoiden dynaamisuus — tuotteiden ja palveluiden ominaisuuksien kehittyminen ja korvattavuusmahdollisuuksien muuttuminen johtavat siihen, että turvautuminen tämänkaltaisiin interventiotoimenpiteisiin on tarpeetonta.

| 5.3.2 | ETSK katsoo, että toimintojen eriyttäminen on poikkeuksellinen toimenpide, jota on käytettävä rajallisesti. Kansallisten sääntelyviranomaisten tulisi määrätä kyseisestä toimenpiteestä ainoastaan komission ennalta antaman hyväksynnän jälkeen. Komission tulee puolestaan pyytää uudelta markkinaviranomaiselta asiasta lausunto. |
| --- | --- |

5.3.2

ETSK katsoo, että toimintojen eriyttäminen on poikkeuksellinen toimenpide, jota on käytettävä rajallisesti. Kansallisten sääntelyviranomaisten tulisi määrätä kyseisestä toimenpiteestä ainoastaan komission ennalta antaman hyväksynnän jälkeen. Komission tulee puolestaan pyytää uudelta markkinaviranomaiselta asiasta lausunto.

| 5.3.3 | Edellä esitetty ratkaisu olisi perusteltavissa ainoastaan silloin, kun on toistuvasti epäonnistuttu saavuttamaan todellinen syrjimättömyys useilla kyseisistä markkinoista ja kun on hyvin vähän tai ei lainkaan merkkejä infrastruktuurien välisen kilpailun syntymisestä kohtuullisessa ajassa sen jälkeen, kun on turvauduttu yhteen tai useampaan aiemmin tarkoituksenmukaisena pidettyyn korjaavaan toimeen. |
| --- | --- |

5.3.3

Edellä esitetty ratkaisu olisi perusteltavissa ainoastaan silloin, kun on toistuvasti epäonnistuttu saavuttamaan todellinen syrjimättömyys useilla kyseisistä markkinoista ja kun on hyvin vähän tai ei lainkaan merkkejä infrastruktuurien välisen kilpailun syntymisestä kohtuullisessa ajassa sen jälkeen, kun on turvauduttu yhteen tai useampaan aiemmin tarkoituksenmukaisena pidettyyn korjaavaan toimeen.

| 5.4 | Alalle ehdotetuissa erityissäännöksissä ei kuitenkaan oteta huomioon monia keskeisiä seikkoja, jotka vaikuttavat yhtäältä vapaan kilpailun kriteerien tehokkaaseen ja avoimeen soveltamiseen operaattoreiden ja palveluntarjoajien välillä Euroopan laajuisilla markkinoilla ja toisaalta eräisiin keskeisiin käyttäjien oikeuksiin liittyviin näkökohtiin. |
| --- | --- |

5.4

Alalle ehdotetuissa erityissäännöksissä ei kuitenkaan oteta huomioon monia keskeisiä seikkoja, jotka vaikuttavat yhtäältä vapaan kilpailun kriteerien tehokkaaseen ja avoimeen soveltamiseen operaattoreiden ja palveluntarjoajien välillä Euroopan laajuisilla markkinoilla ja toisaalta eräisiin keskeisiin käyttäjien oikeuksiin liittyviin näkökohtiin.

| 5.5 | Ensinnäkin on täsmennettävä käsitteen ”kansallinen turvallisuus” kattavuutta; Lissabonin sopimuksella muutetun, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 3 a artiklan 2 kohdan viimeisen virkkeen mukaan kansallinen turvallisuus on ”yksinomaan kunkin jäsenvaltion vastuulla”. |
| --- | --- |

5.5

Ensinnäkin on täsmennettävä käsitteen ”kansallinen turvallisuus” kattavuutta; Lissabonin sopimuksella muutetun, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 3 a artiklan 2 kohdan viimeisen virkkeen mukaan kansallinen turvallisuus on ”yksinomaan kunkin jäsenvaltion vastuulla”.

| 5.5.1 | Sääntelyn piiriin kuulumattomien valtuuksien tunnustaminen johtaa siihen, että käytettävissä on paljon harkintavaltaa, kun määrätään perusteista ja toimenpiteistä, jotka kansalliseen turvallisuuteen liittyvistä syistä voivat muodostaa poikkeuksia sovellettaessa komission ehdotuksiin sisältyviä alakohtaisia ja kilpailuoikeudellisia sääntöjä ja periaatteita |
| --- | --- |

5.5.1

Sääntelyn piiriin kuulumattomien valtuuksien tunnustaminen johtaa siihen, että käytettävissä on paljon harkintavaltaa, kun määrätään perusteista ja toimenpiteistä, jotka kansalliseen turvallisuuteen liittyvistä syistä voivat muodostaa poikkeuksia sovellettaessa komission ehdotuksiin sisältyviä alakohtaisia ja kilpailuoikeudellisia sääntöjä ja periaatteita

| 5.5.2 | Sähköisen viestinnän alaa koskevissa kansallisissa lainsäädännöissä jäsenvaltiot pidättävät itsellään nykyisin mahdollisuuden yksilöidä televiestintäverkot, -palvelut, -järjestelmät ja -laitteet, jotka ovat maanpuolustuksen ja yleisen turvallisuuden takaamisen kannalta olennaisen tärkeitä. (10) ETSK muistuttaa, että Galileo-hankkeen täytäntöönpanossa noudatettava käytäntö saattaa olla hyödyllinen vertailukohta. |
| --- | --- |

5.5.2

Sähköisen viestinnän alaa koskevissa kansallisissa lainsäädännöissä jäsenvaltiot pidättävät itsellään nykyisin mahdollisuuden yksilöidä televiestintäverkot, -palvelut, -järjestelmät ja -laitteet, jotka ovat maanpuolustuksen ja yleisen turvallisuuden takaamisen kannalta olennaisen tärkeitä. (10) ETSK muistuttaa, että Galileo-hankkeen täytäntöönpanossa noudatettava käytäntö saattaa olla hyödyllinen vertailukohta.

| 5.6 | Jotta varmistetaan taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus rakennettaessa uusia verkkoinfrastruktuureja, etenkin niin kutsuttuja seuraavan sukupolven verkkoja, viranomaisten on tuettava taloudellista ja sosiaalista kehitystä sekä korkeaa työllisyyttä yhteisön lainsäädäntöä ja demokraattisia periaatteita noudattaen huolehtimalla tasapainoisesta ja kestävästä kehityksestä huipputeknologian sähköisten viestintämarkkinoiden kehittämiseksi. |
| --- | --- |

5.6

Jotta varmistetaan taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus rakennettaessa uusia verkkoinfrastruktuureja, etenkin niin kutsuttuja seuraavan sukupolven verkkoja, viranomaisten on tuettava taloudellista ja sosiaalista kehitystä sekä korkeaa työllisyyttä yhteisön lainsäädäntöä ja demokraattisia periaatteita noudattaen huolehtimalla tasapainoisesta ja kestävästä kehityksestä huipputeknologian sähköisten viestintämarkkinoiden kehittämiseksi.

| 5.6.1 | Interventiotoimenpiteiden tarkoituksena on tukea julkisen, erityisesti paikallisviranomaisten myöntämän rahoituksen avulla seuraavan sukupolven verkkojen yleistymistä ja varmistaa samalla, että sillä ei ole vaikutuksia teknologian neutraaliuteen ja että suhteellisuusperiaatteen mukaisesti vältetään verkkoresurssien tarpeeton päällekkäisyys. |
| --- | --- |

5.6.1

Interventiotoimenpiteiden tarkoituksena on tukea julkisen, erityisesti paikallisviranomaisten myöntämän rahoituksen avulla seuraavan sukupolven verkkojen yleistymistä ja varmistaa samalla, että sillä ei ole vaikutuksia teknologian neutraaliuteen ja että suhteellisuusperiaatteen mukaisesti vältetään verkkoresurssien tarpeeton päällekkäisyys.

| 5.7 | Tarkasteltaessa komission ehdottaman sääntelyjärjestelmän vaikutuksia käyttäjien oikeuksiin on pidettävä mielessä, että eräissä tapauksissa on erityisesti analysoitava sitä, miten turvataan oikeus yleisiin taloudellista etua koskeviin palveluihin (11) — se tunnustetaan perusoikeudeksi EU:n perusoikeuskirjan 36 artiklassa, ja siitä määrätään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklassa sekä perussopimuksiin liitettävässä pöytäkirjassa N:o 9 — ja miten turvataan vapaa kilpailu; vapaata kilpailua ei katsota EU:n erityistavoitteeksi Lissabonin sopimuksen 3 artiklassa, ja siihen sovelletaan erityisjärjestelmää perussopimuksien liitteenä olevan, sisämarkkinoita ja kilpailua koskevan pöytäkirjan nojalla. |
| --- | --- |

5.7

Tarkasteltaessa komission ehdottaman sääntelyjärjestelmän vaikutuksia käyttäjien oikeuksiin on pidettävä mielessä, että eräissä tapauksissa on erityisesti analysoitava sitä, miten turvataan oikeus yleisiin taloudellista etua koskeviin palveluihin (11) — se tunnustetaan perusoikeudeksi EU:n perusoikeuskirjan 36 artiklassa, ja siitä määrätään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklassa sekä perussopimuksiin liitettävässä pöytäkirjassa N:o 9 — ja miten turvataan vapaa kilpailu; vapaata kilpailua ei katsota EU:n erityistavoitteeksi Lissabonin sopimuksen 3 artiklassa, ja siihen sovelletaan erityisjärjestelmää perussopimuksien liitteenä olevan, sisämarkkinoita ja kilpailua koskevan pöytäkirjan nojalla.

| 5.7.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että yleispalvelua koskevassa ehdotuksessa jäsenvaltioihin perustetaan kuulemismekanismi, jolla varmistetaan, että päätöksentekoprosessissa otetaan asianmukaisesti huomioon kuluttajien edut. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, ettei yhdessäkään säännöksessä viitata järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan rooliin kuulemis- ja osallistumisprosessissa, jossa toimivaltaiset ylikansalliset elimet hyväksyvät asianmukaiset toimenpiteet kuulemisen tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi EU:ssa. |
| --- | --- |

5.7.1

ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että yleispalvelua koskevassa ehdotuksessa jäsenvaltioihin perustetaan kuulemismekanismi, jolla varmistetaan, että päätöksentekoprosessissa otetaan asianmukaisesti huomioon kuluttajien edut. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, ettei yhdessäkään säännöksessä viitata järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan rooliin kuulemis- ja osallistumisprosessissa, jossa toimivaltaiset ylikansalliset elimet hyväksyvät asianmukaiset toimenpiteet kuulemisen tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi EU:ssa.

| 5.7.2 | ETSK odottaa yleispalvelun fyysisiä näkökohtia koskevaa komission ehdotusta, jonka komissio on ilmoittanut antavansa kuluvan vuoden aikana, ennen kuin se lausuu asiasta lopullisen kantansa. Komitea esittää seuraavassa jälleen kerran (12) alustavasti periaatteet, joita sen mielestä olisi sovellettava:






  a) | laadukkaiden, kohtuuhintaisten, asianmukaisten ja helppokäyttöisten palvelujen saatavuus |
| --- | --- | --- |

5.7.2

ETSK odottaa yleispalvelun fyysisiä näkökohtia koskevaa komission ehdotusta, jonka komissio on ilmoittanut antavansa kuluvan vuoden aikana, ennen kuin se lausuu asiasta lopullisen kantansa. Komitea esittää seuraavassa jälleen kerran (12) alustavasti periaatteet, joita sen mielestä olisi sovellettava:

a)

laadukkaiden, kohtuuhintaisten, asianmukaisten ja helppokäyttöisten palvelujen saatavuus

| b) | laajakaistaan perustuvien tieto- ja kehittyneiden televiestintäpalvelujen nopeat ja julkiset käyttömahdollisuudet kaikilla alueilla |
| --- | --- |

b)

laajakaistaan perustuvien tieto- ja kehittyneiden televiestintäpalvelujen nopeat ja julkiset käyttömahdollisuudet kaikilla alueilla

| c) | käyttömahdollisuuksien tarjoaminen kaikille kuluttajille riippumatta heidän varallisuudestaan ja maantieteellisestä asuinpaikastaan, mukaan luettuna oikeus hintojen tasaamiseen |
| --- | --- |

c)

käyttömahdollisuuksien tarjoaminen kaikille kuluttajille riippumatta heidän varallisuudestaan ja maantieteellisestä asuinpaikastaan, mukaan luettuna oikeus hintojen tasaamiseen

| d) | kaikkien sähköisten viestintäpalvelujen tarjoajien osallistuminen tasapuolisesti ja syrjimättömästi yleispalvelun säilyttämiseen ja edistämiseen |
| --- | --- |

d)

kaikkien sähköisten viestintäpalvelujen tarjoajien osallistuminen tasapuolisesti ja syrjimättömästi yleispalvelun säilyttämiseen ja edistämiseen

| e) | yleispalvelun ylläpitämisen ja laajentamisen varmistavien erityisten, ennakoitavien ja riittävien järjestelyiden olemassaolo teknologian ja sosiaalisen kehityksen mukaan |
| --- | --- |

e)

yleispalvelun ylläpitämisen ja laajentamisen varmistavien erityisten, ennakoitavien ja riittävien järjestelyiden olemassaolo teknologian ja sosiaalisen kehityksen mukaan

| f) | muut periaatteet, jotka katsotaan tarpeellisiksi, jotta jäsenvaltioiden sääntelyviranomaiset voivat suojella yleistä etua |
| --- | --- |

f)

muut periaatteet, jotka katsotaan tarpeellisiksi, jotta jäsenvaltioiden sääntelyviranomaiset voivat suojella yleistä etua

| g) | ”sähköisen viestinnän seurantaryhmän” tai ”foorumin” perustaminen yhteisön tasolla, jotta voitaisiin ottaa huomioon kaikkien talous- ja yhteiskuntaelämän sekä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan muiden toimijoiden mielipiteet. |
| --- | --- |

g)

”sähköisen viestinnän seurantaryhmän” tai ”foorumin” perustaminen yhteisön tasolla, jotta voitaisiin ottaa huomioon kaikkien talous- ja yhteiskuntaelämän sekä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan muiden toimijoiden mielipiteet.

| 5.7.3 | Yleispalvelun osalta direktiivissä tulisi ottaa huomioon seuraavat näkökohdat:






  a) | tarve säännellä operaattoreiden asiakaspalvelua tarkastelemalla mahdollisuutta määrätä asiakaspalvelun laadun tasosta, kun palvelu alkaa huonontua |
| --- | --- | --- |

5.7.3

Yleispalvelun osalta direktiivissä tulisi ottaa huomioon seuraavat näkökohdat:

a)

tarve säännellä operaattoreiden asiakaspalvelua tarkastelemalla mahdollisuutta määrätä asiakaspalvelun laadun tasosta, kun palvelu alkaa huonontua

| b) | sopimussakkojen määritteleminen oikeusvarmuuden lisäämiseksi |
| --- | --- |

b)

sopimussakkojen määritteleminen oikeusvarmuuden lisäämiseksi

| c) | sopimuksen muuttaminen |
| --- | --- |

c)

sopimuksen muuttaminen

| d) | vähimmäislaatuvaatimukset tiettyjen seikkojen osalta myöntämällä kansallisille sääntelyviranomaisille valtuudet siihen, että ne voivat halutessaan asettaa vähimmäislaatuvaatimuksia kaikille palveluille |
| --- | --- |

d)

vähimmäislaatuvaatimukset tiettyjen seikkojen osalta myöntämällä kansallisille sääntelyviranomaisille valtuudet siihen, että ne voivat halutessaan asettaa vähimmäislaatuvaatimuksia kaikille palveluille

| e) | seikkaperäinen laskutus ja lisämaksulliset palvelut; noudatetaan periaatetta, jonka mukaan laskuissa on eriteltävä kaikki palvelut, jotka eivät kuulu sähköisen viestinnän piiriin |
| --- | --- |

e)

seikkaperäinen laskutus ja lisämaksulliset palvelut; noudatetaan periaatetta, jonka mukaan laskuissa on eriteltävä kaikki palvelut, jotka eivät kuulu sähköisen viestinnän piiriin

| f) | palveluiden ja päätelaitteiden yhteisiä hankintoja koskevat entistä avoimemmat sopimuskäytännöt. |
| --- | --- |

f)

palveluiden ja päätelaitteiden yhteisiä hankintoja koskevat entistä avoimemmat sopimuskäytännöt.

| 5.7.4 | Yleispalvelua koskevassa ehdotuksessa tarkasteltu kuluttajansuojan lisääminen ei takaa kuluttajille kaikilta osin korkeatasoista suojaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 153 artiklan mukaisesti, sillä ehdotuksessa ei oteta huomioon yleisperiaatetta, jonka mukaan tilaajilla on oikeus sanoa irti sähköisten viestintäverkkojen tai -palvelujen tarjoajien kanssa tekemänsä vakinaiset sopimukset seuraamuksitta. |
| --- | --- |

5.7.4

Yleispalvelua koskevassa ehdotuksessa tarkasteltu kuluttajansuojan lisääminen ei takaa kuluttajille kaikilta osin korkeatasoista suojaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 153 artiklan mukaisesti, sillä ehdotuksessa ei oteta huomioon yleisperiaatetta, jonka mukaan tilaajilla on oikeus sanoa irti sähköisten viestintäverkkojen tai -palvelujen tarjoajien kanssa tekemänsä vakinaiset sopimukset seuraamuksitta.

| 5.7.5 | Ehdotukseen sisältyy kuitenkin kuluttajansuojaa parantavia näkökohtia, joista voidaan mainita esimerkiksi seuraavat:






  — | avoimet, ajan tasalla olevat ja vertailukelpoiset hintatiedot sekä tiedot tarjottavien palvelujen tyypeistä |
| --- | --- | --- |

5.7.5

Ehdotukseen sisältyy kuitenkin kuluttajansuojaa parantavia näkökohtia, joista voidaan mainita esimerkiksi seuraavat:

—

avoimet, ajan tasalla olevat ja vertailukelpoiset hintatiedot sekä tiedot tarjottavien palvelujen tyypeistä

| — | asetuksen N:o 2006/2004 uudistaminen, joka mahdollistaa kansainvälisen yhteistyön verkkourkinnan (phishing) (13), verkkokiusaamisen (cyberstalking) ja petostarkoituksessa internetissä tehtävän väärän identiteetin omaksumisen (spoofing) kaltaisten ei toivottavien käytäntöjen estämiseksi. |
| --- | --- |

—

asetuksen N:o 2006/2004 uudistaminen, joka mahdollistaa kansainvälisen yhteistyön verkkourkinnan (phishing) (13), verkkokiusaamisen (cyberstalking) ja petostarkoituksessa internetissä tehtävän väärän identiteetin omaksumisen (spoofing) kaltaisten ei toivottavien käytäntöjen estämiseksi.

| 5.8 | Sähköisen viestinnän tietosuojan osalta ETSK katsoo, että ehdotus merkitsee edistymistä suhteessa nykyiseen lainsäädäntöön, ja kehottaa komissiota vahvistamaan yleisen viestintäverkon ja yleisesti saatavilla olevien sähköisten viestintäpalvelujen välityksellä tapahtuvan viestinnän ja siihen liittyvien liikennetietojen luottamuksellisuutta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä esitettyjen kriteerien mukaisesti (14). |
| --- | --- |

5.8

Sähköisen viestinnän tietosuojan osalta ETSK katsoo, että ehdotus merkitsee edistymistä suhteessa nykyiseen lainsäädäntöön, ja kehottaa komissiota vahvistamaan yleisen viestintäverkon ja yleisesti saatavilla olevien sähköisten viestintäpalvelujen välityksellä tapahtuvan viestinnän ja siihen liittyvien liikennetietojen luottamuksellisuutta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä esitettyjen kriteerien mukaisesti (14).

| 5.8.1 | ETSK:n mielestä on vahvistettava sähköiseen viestintään liittyvien perusoikeuksien sääntelyä. Esimerkkeinä voidaan mainita yksityisyyden suoja ja yksityiselämän kunnioittaminen, henkilötietojen suoja, viestinnän salaisuus, luottamuksellisuus sekä eräät kaupalliset näkökohdat, jotka liittyvät teollis- ja tekijänoikeuksiin. |
| --- | --- |

5.8.1

ETSK:n mielestä on vahvistettava sähköiseen viestintään liittyvien perusoikeuksien sääntelyä. Esimerkkeinä voidaan mainita yksityisyyden suoja ja yksityiselämän kunnioittaminen, henkilötietojen suoja, viestinnän salaisuus, luottamuksellisuus sekä eräät kaupalliset näkökohdat, jotka liittyvät teollis- ja tekijänoikeuksiin.

| 5.8.2 | Turvallisuuden (15) osalta on toteutettava tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä, joilla varmistetaan verkkojen turvallisuus (16) sekä riittävän luotettavan koodausmateriaalin käyttö yksityisyyden suojan vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

5.8.2

Turvallisuuden (15) osalta on toteutettava tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä, joilla varmistetaan verkkojen turvallisuus (16) sekä riittävän luotettavan koodausmateriaalin käyttö yksityisyyden suojan vahvistamiseksi.

| 5.8.3 | ETSK pitää myönteisenä sitä, että direktiivissä kaavailtua suojaa sovelletaan myös tiedonkeruu- ja tunnistuslaitteita tukeviin yleisiin viestintäverkkoihin (mukaan luettuina kontaktittomat laitteet, kuten radiotaajuiset etätunnistuslaitteet). (17) |
| --- | --- |

5.8.3

ETSK pitää myönteisenä sitä, että direktiivissä kaavailtua suojaa sovelletaan myös tiedonkeruu- ja tunnistuslaitteita tukeviin yleisiin viestintäverkkoihin (mukaan luettuina kontaktittomat laitteet, kuten radiotaajuiset etätunnistuslaitteet). (17)

| 5.9 | Ei-toivotun markkinointiviestinnän (”roskaposti”) osalta ETSK toistaa (18) näkemyksensä siitä, että lainsäädännön lähtökohtana on yksiselitteisesti oltava periaate kuluttajan ennalta antamasta nimenomaisesta suostumuksesta; tärkeimmällä sijalla on oltava kuluttajan etu ei-toivotun markkinointiviestinnän estämiseksi. Tästä syystä olisi tarkasteltava kaikkia tarvittavia toimenpiteitä kyseisen periaatteen toteutumisen varmistamiseksi määräämällä tarvittaessa seuraamuksista, jotka ovat tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. |
| --- | --- |

5.9

Ei-toivotun markkinointiviestinnän (”roskaposti”) osalta ETSK toistaa (18) näkemyksensä siitä, että lainsäädännön lähtökohtana on yksiselitteisesti oltava periaate kuluttajan ennalta antamasta nimenomaisesta suostumuksesta; tärkeimmällä sijalla on oltava kuluttajan etu ei-toivotun markkinointiviestinnän estämiseksi. Tästä syystä olisi tarkasteltava kaikkia tarvittavia toimenpiteitä kyseisen periaatteen toteutumisen varmistamiseksi määräämällä tarvittaessa seuraamuksista, jotka ovat tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.

Bryssel 29. toukokuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  EUVL L 344, 28.12.2007, s. 65.

1

(2)  ERG perustettiin 29. heinäkuuta 2002 tehdyllä komission päätöksellä 2002/627/EY, jota on viimeksi muutettu 6. joulukuuta 2007 tehdyllä komission päätöksellä, EUVL L 323, 8.12.2007, s. 43.

2

(3)  Ks. ETSK:n hyväksymä lausunto EUVL C 44, 16.2.2008, s. 50, esittelijä Daniel Retureau.

3

(4)  Valmisteleva lausunto aiheesta ”Esteetöntä tietoyhteiskuntaa koskeva tuleva lainsäädäntö”, EUVL C 175, 27.7.2007, s. 91–95.

4

(5)  EUVL C 151, 17.6.2008, s. 25.

5

(6)  Euroopan yhteisön tuomioistuimen 2. toukokuuta 2006 antama tuomio asiassa C-436/03.

6

(7)  Ks. ed. alaviite, perustelukohdat 44 ja 45.

7

(8)  Ks. A. Bavasso: Electronics Communications: A New Paradigm for European Regulation, CML Rev. 41, 2004, s. 110 ja seur.

8

Electronics Communications: A New Paradigm for European Regulation

(9)  A. de Streel: The Integration of Competition Law Principles in the New European Regulatory Framework for Electronics Communications, World Competition 26, 2003, s. 497.

9

The Integration of Competition Law Principles in the New European Regulatory Framework for Electronics Communications

(10)  Tarkempi analyysi aiheesta julkaisussa Carlos J. Moreiro González: Las cláusulas de Seguridad Nacional, Iustel 2007, s. 26–31 ja 53–64.

10

Las cláusulas de Seguridad Nacional

(11)  Ks. ETSK:n 14. helmikuuta 2008 antama lausunto CESE 267/2008, esittelijä Raymond Hencks.

11

(12)  28. helmikuuta ja 1. maaliskuuta 2001 pidetyssä täysistunnossa annettu ETSK:n lausunto, EYVL C 139, 11.5.2001, s.15.

12

(13)  Kyse on petoksellisesta toiminnasta, jossa henkilöltä pyritään anastamaan käyttötilin tunnukset ja hankkimaan näin pääsy tilille rahojen siirtämiseksi.

13

(14)  Ks. erityisesti tuomio, jonka Euroopan yhteisöjen tuomioistuin antoi 29. tammikuuta 2008 asiassa C-275/06.

14

(15)  ETSK laatii parhaillaan lausuntoa (asiakokonaisuus INT/417, DT R/CESE 480/2008) käteiselle vaihtoehtoisiin maksuvälineisiin kohdistuvien petosten ja väärennösten torjunnasta.

15

(16)  Ks. ETSK:n lausunto ”Verkko- ja tietoturva”, esittelijä: Daniel Retureau. EYVL C 48, 21.2.2002, s. 33.

16

(17)  Ks. ETSK:n lausunto ”Radiotaajuustunnistus (RFID)”, esittelijä: Peter Morgan. EUVL C 256, 27.10.2007, s. 66.

17

(18)  24. ja 25. tammikuuta 2001 pidetyssä täysistunnossa annettu lausunto, EYVL C 123, 25.4.2001, s. 53.

18

---

| 30.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 224/57 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 224/57

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus tietokonepohjaisia paikanvarausjärjestelmiä koskevista käytännesäännöistä

KOM(2007) 709 lopullinen — 2007/0243 COD

(2008/C 224/12)

Neuvosto päätti 5. joulukuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 71 artiklan ja 80 artiklan 2 kohdan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus tietokonepohjaisia paikanvarausjärjestelmiä koskevista käytännesäännöistä

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 8. toukokuuta 2008. Esittelijä oli Thomas McDonogh.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28.–29. toukokuuta 2008 pitämässään 445. täysistunnossa (toukokuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 75 ääntä puolesta 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Suositukset

ETSK on samaa mieltä komission suosituksista ja tukee niitä mutta suosittaa seuraavien seikkojen lisäämistä:

| 1.1 | Otetaan käyttöön lainsäädäntö, jonka myötä emoliikenteenharjoittajat luopuvat EU:ssa täysin omistuksestaan tietokonepohjaisissa paikanvarausjärjestelmissä (TPJ), sekä toteutetaan toimet, joilla estetään tulevaisuudessa lentoyhtiöiden suorat tai epäsuorat investoinnit TPJ:iin. |
| --- | --- |

1.1

Otetaan käyttöön lainsäädäntö, jonka myötä emoliikenteenharjoittajat luopuvat EU:ssa täysin omistuksestaan tietokonepohjaisissa paikanvarausjärjestelmissä (TPJ), sekä toteutetaan toimet, joilla estetään tulevaisuudessa lentoyhtiöiden suorat tai epäsuorat investoinnit TPJ:iin.

| 1.2 | Säilytetään emoliikenteenharjoittajia koskevat säännöt, kunnes kyseiset lentoyhtiöt ovat luopuneet omistuksestaan TPJ:issä. |
| --- | --- |

1.2

Säilytetään emoliikenteenharjoittajia koskevat säännöt, kunnes kyseiset lentoyhtiöt ovat luopuneet omistuksestaan TPJ:issä.

| 1.3 | Poistetaan puolueetonta näyttöä koskevat säännökset. Pääasiallisia näyttöjä voidaan tuskin säilyttää käytännössä, sillä yksityis- tai liikematkustajat noudattavat omia toiveitaan tai yrityksen toimintatapoja. Lisäksi internetissä toimivat matkatoimistot noudattavat harvoin puolueettomuutta koskevia säännöksiä, tai käytännesääntöjä ei sovelleta niihin. |
| --- | --- |

1.3

Poistetaan puolueetonta näyttöä koskevat säännökset. Pääasiallisia näyttöjä voidaan tuskin säilyttää käytännössä, sillä yksityis- tai liikematkustajat noudattavat omia toiveitaan tai yrityksen toimintatapoja. Lisäksi internetissä toimivat matkatoimistot noudattavat harvoin puolueettomuutta koskevia säännöksiä, tai käytännesääntöjä ei sovelleta niihin.

| 1.4 | Säädetään siitä, että näytössä on kaikissa vaiheissa tuotava esiin hinnat, joihin sisältyvät kaikki verot, maksut, lisämaksut ja TPJ-kustannukset. Lisäksi on varmistettava lentotietojen avoimuus etenkin harhaanjohtavien käytänteiden, kuten yhteistunnusten käytön, yhteydessä, jotta kuluttaja tietää, mitkä lentoyhtiöt huolehtivat lennosta. |
| --- | --- |

1.4

Säädetään siitä, että näytössä on kaikissa vaiheissa tuotava esiin hinnat, joihin sisältyvät kaikki verot, maksut, lisämaksut ja TPJ-kustannukset. Lisäksi on varmistettava lentotietojen avoimuus etenkin harhaanjohtavien käytänteiden, kuten yhteistunnusten käytön, yhteydessä, jotta kuluttaja tietää, mitkä lentoyhtiöt huolehtivat lennosta.

| 1.5 | Sallitaan matkatoimistojen ja lentoyhtiöiden neuvotella vapaasti TPJ:ien kanssa markkinointitietonauhojen (MIDT-nauhojen) käytöstä ja ostosta. |
| --- | --- |

1.5

Sallitaan matkatoimistojen ja lentoyhtiöiden neuvotella vapaasti TPJ:ien kanssa markkinointitietonauhojen (MIDT-nauhojen) käytöstä ja ostosta.

| 1.6 | Tiukennetaan tietosuojaa, jotta suojellaan kaikkia matkustajarekisterissä olevia, myös muita kuin matkustavia henkilöitä. |
| --- | --- |

1.6

Tiukennetaan tietosuojaa, jotta suojellaan kaikkia matkustajarekisterissä olevia, myös muita kuin matkustavia henkilöitä.

| 1.7 | EU:n on taattava se, että käytännesääntöjen tietosuojaa koskevaa osuutta noudatetaan. Tämä koskee etenkin lentoyhtiöiden hallussa olevien henkilötietojen siirtämistä kolmansille maille (yrityksille ja valtion organisaatioille). Se on tunnustettava asianomaisen kolmannen maan hallituksen kanssa tehtävässä kahdenvälisessä sopimuksessa, oikeudellisesti sitomattomien asiakirjojen sijaan. |
| --- | --- |

1.7

EU:n on taattava se, että käytännesääntöjen tietosuojaa koskevaa osuutta noudatetaan. Tämä koskee etenkin lentoyhtiöiden hallussa olevien henkilötietojen siirtämistä kolmansille maille (yrityksille ja valtion organisaatioille). Se on tunnustettava asianomaisen kolmannen maan hallituksen kanssa tehtävässä kahdenvälisessä sopimuksessa, oikeudellisesti sitomattomien asiakirjojen sijaan.

| 1.8 | Otetaan käyttöön uudet säännöt, joiden mukaan kaikkiin TPJ-tilaajien luomiin matkustajarekistereihin on poikkeuksetta sovellettava käytännesääntöjen tietosuojasääntöjä. Näitä sääntöjä on sovellettava myös lentoyhtiöihin, jotka ulkoistavat matkustajarekisteritietokantansa hallinnoinnin (hosting) TPJ-toimittajille, sekä matkatoimistoihin, matkanjärjestäjiin ja yrityksiin. |
| --- | --- |

1.8

Otetaan käyttöön uudet säännöt, joiden mukaan kaikkiin TPJ-tilaajien luomiin matkustajarekistereihin on poikkeuksetta sovellettava käytännesääntöjen tietosuojasääntöjä. Näitä sääntöjä on sovellettava myös lentoyhtiöihin, jotka ulkoistavat matkustajarekisteritietokantansa hallinnoinnin (hosting) TPJ-toimittajille, sekä matkatoimistoihin, matkanjärjestäjiin ja yrityksiin.

| 1.9 | Poistetaan säännös, jonka mukaan tilaajat voivat irtisanoa sopimuksensa TPJ-toimittajien kanssa kolmen kuukauden irtisanomisajalla. |
| --- | --- |

1.9

Poistetaan säännös, jonka mukaan tilaajat voivat irtisanoa sopimuksensa TPJ-toimittajien kanssa kolmen kuukauden irtisanomisajalla.

| 1.10 | Tunnustetaan virallisesti TPJ:t rekisterinpitäjiksi sekä lento- ja rautatieliikennettä että järjestelmään sisältyvien, majoitusta, vuokra-autoja, lauttapaikkaa, vakuutusta ja muita palveluja koskevien tietojen osalta. |
| --- | --- |

1.10

Tunnustetaan virallisesti TPJ:t rekisterinpitäjiksi sekä lento- ja rautatieliikennettä että järjestelmään sisältyvien, majoitusta, vuokra-autoja, lauttapaikkaa, vakuutusta ja muita palveluja koskevien tietojen osalta.

| 1.11 | Kannustetaan uusia TPJ-toimijoita tulemaan markkinoille järjestelmätoimittajien välisen kilpailun lisäämiseksi. Tilaajat ja kuluttajat hyötyvät palvelun ja tekniikan parantumisesta sekä hintakilpailusta. |
| --- | --- |

1.11

Kannustetaan uusia TPJ-toimijoita tulemaan markkinoille järjestelmätoimittajien välisen kilpailun lisäämiseksi. Tilaajat ja kuluttajat hyötyvät palvelun ja tekniikan parantumisesta sekä hintakilpailusta.

| 1.12 | Kannustetaan rautatieliikenteenharjoittajia antamaan tietonsa TPJ:n kautta, mikä edistäisi ympäristöä säästävämpiä matkustusmuotoja EU:ssa. |
| --- | --- |

1.12

Kannustetaan rautatieliikenteenharjoittajia antamaan tietonsa TPJ:n kautta, mikä edistäisi ympäristöä säästävämpiä matkustusmuotoja EU:ssa.

2.   Johdanto

| 2.1 | Komissio ehdotti 15. marraskuuta 2007 tietokonepohjaisten paikanvarausjärjestelmien käyttöä koskevista käyttäytymissäännöistä annetun asetuksen (ETY) N:o 2299/89 tarkistusta. Asetuksen tarkoituksena oli estää kilpailun vastaista toimintaa kyseisillä markkinoilla, joilla yleiset kilpailusäännöt eivät olisi riittävät. Tuolloin TPJ:t olivat kuluttajien ainoa mahdollisuus saada matkatietoa, ja kaikkein olennaisinta oli, että lentoyhtiöt omistivat ne ja valvoivat niitä. |
| --- | --- |

2.1

Komissio ehdotti 15. marraskuuta 2007 tietokonepohjaisten paikanvarausjärjestelmien käyttöä koskevista käyttäytymissäännöistä annetun asetuksen (ETY) N:o 2299/89 tarkistusta. Asetuksen tarkoituksena oli estää kilpailun vastaista toimintaa kyseisillä markkinoilla, joilla yleiset kilpailusäännöt eivät olisi riittävät. Tuolloin TPJ:t olivat kuluttajien ainoa mahdollisuus saada matkatietoa, ja kaikkein olennaisinta oli, että lentoyhtiöt omistivat ne ja valvoivat niitä.

| 2.2 | TPJ on tietokonepohjainen järjestelmä, jota käytetään matkatietojen tallentamiseen, etsimiseen ja jakeluun sekä varaamiseen. |
| --- | --- |

2.2

TPJ on tietokonepohjainen järjestelmä, jota käytetään matkatietojen tallentamiseen, etsimiseen ja jakeluun sekä varaamiseen.

| 2.2.1 | Nykyisin toimivat neljä TPJ:ää ovat Sabre, Galileo, Worldspan ja Amadeus. Eurooppalaisessa omistuksessa olevaa Amadeusta lukuun ottamatta kaikki ovat yhdysvaltalaisia yhtiöitä. Galileo ja Worldspan yhdistyivät vuonna 2007, mutta toimivat edelleen erillisinä kokonaisuuksina. |
| --- | --- |

2.2.1

Nykyisin toimivat neljä TPJ:ää ovat Sabre, Galileo, Worldspan ja Amadeus. Eurooppalaisessa omistuksessa olevaa Amadeusta lukuun ottamatta kaikki ovat yhdysvaltalaisia yhtiöitä. Galileo ja Worldspan yhdistyivät vuonna 2007, mutta toimivat edelleen erillisinä kokonaisuuksina.

| 2.3 | TPJ:ien toimintaedellytykset ovat perusteellisesti muuttuneet, seuraavista syistä: |
| --- | --- |

2.3

TPJ:ien toimintaedellytykset ovat perusteellisesti muuttuneet, seuraavista syistä:

| 2.3.1 | Useimmat lentoyhtiöt ovat Air Francea, Lufthansaa ja Iberiaa lukuun ottamatta myyneet osuutensa TPJ:issä (1). |
| --- | --- |

2.3.1

Useimmat lentoyhtiöt ovat Air Francea, Lufthansaa ja Iberiaa lukuun ottamatta myyneet osuutensa TPJ:issä (1).

| 2.3.2 | Internetin myötä TPJ ei ole enää ainoa tarjolla oleva keino varata lentoja. Kun internetin käyttö yleistyy edelleen EU:n jäsenvaltioissa (2) ja sähköinen varaustekniikka parantuu, TPJ on yhä harvemmissa tapauksissa ainoa mahdollisuus saada matkatietoja. |
| --- | --- |

2.3.2

Internetin myötä TPJ ei ole enää ainoa tarjolla oleva keino varata lentoja. Kun internetin käyttö yleistyy edelleen EU:n jäsenvaltioissa (2) ja sähköinen varaustekniikka parantuu, TPJ on yhä harvemmissa tapauksissa ainoa mahdollisuus saada matkatietoja.

| 2.4 | Yhdysvaltojen TPJ-markkinoita ei ole säännelty vuodesta 2004 lähtien, mikä edellytti sitä, että emoliikenteenharjoittajat luopuivat täysin osuuksistaan TPJ:issä. Siitä lähtien varausmaksut ovat laskeneet 20–30 prosenttia. EU:n lentoyhtiöiden on vaikea kilpailla yhdysvaltalaisten lentoyhtiöiden kanssa, sillä ne eivät kykene neuvottelemaan edullisempia sopimuksia TPJ-toimittajien kanssa. |
| --- | --- |

2.4

Yhdysvaltojen TPJ-markkinoita ei ole säännelty vuodesta 2004 lähtien, mikä edellytti sitä, että emoliikenteenharjoittajat luopuivat täysin osuuksistaan TPJ:issä. Siitä lähtien varausmaksut ovat laskeneet 20–30 prosenttia. EU:n lentoyhtiöiden on vaikea kilpailla yhdysvaltalaisten lentoyhtiöiden kanssa, sillä ne eivät kykene neuvottelemaan edullisempia sopimuksia TPJ-toimittajien kanssa.

| 2.5 | Käytännesääntöjen vuoksi TPJ-markkinoilla vallitsee EU:ssa oligopoli, ja tärkeimpien toimijoiden neuvotteluvoima on epätasapainoinen. TPJ:illä on taatut markkinat, ja ne ovat vahvassa asemassa suhteissa matkatoimistoihin, kun taas lentoyhtiöt ovat vahvistaneet neuvotteluvoimaansa kehittämällä internetpohjaisia jakelumahdollisuuksia. |
| --- | --- |

2.5

Käytännesääntöjen vuoksi TPJ-markkinoilla vallitsee EU:ssa oligopoli, ja tärkeimpien toimijoiden neuvotteluvoima on epätasapainoinen. TPJ:illä on taatut markkinat, ja ne ovat vahvassa asemassa suhteissa matkatoimistoihin, kun taas lentoyhtiöt ovat vahvistaneet neuvotteluvoimaansa kehittämällä internetpohjaisia jakelumahdollisuuksia.

| 2.6 | Emoliikenteenharjoittajaa koskevaa sääntöä lukuun ottamatta EU:n yleisiä kilpailusäädöksiä pidetään riittävinä estämään väärinkäytökset, kuten hintojen määrääminen, vaikkei alakohtaisia erityissäännöksiä ole. |
| --- | --- |

2.6

Emoliikenteenharjoittajaa koskevaa sääntöä lukuun ottamatta EU:n yleisiä kilpailusäädöksiä pidetään riittävinä estämään väärinkäytökset, kuten hintojen määrääminen, vaikkei alakohtaisia erityissäännöksiä ole.

3.   Huomiot

3.1   Emoliikenteenharjoittajat

| 3.1.1 | Lentoyhtiöt, jotka omistavat osuuksia TPJ:stä, ovat emoliikenteenharjoittajia. Emoliikenteenharjoittajia koskevien sääntöjen poistaminen olisi liian uskaliasta, sillä kolme Euroopan suurinta lentoyhtiötä (Iberia, Lufthansa ja Air France) omistavat huomattavia osuuksia Amadeuksesta. Kilpailun vastaisten käytänteiden vaara on edelleen hyvin suuri, ja kaksinkertainen määräävä asema kotimarkkinoilla uhkaa edelleen huomattavasti muita TPJ:iä sekä lentoyhtiöitä, jotka eivät omista niistä osuuksia. |
| --- | --- |

3.1.1

Lentoyhtiöt, jotka omistavat osuuksia TPJ:stä, ovat emoliikenteenharjoittajia. Emoliikenteenharjoittajia koskevien sääntöjen poistaminen olisi liian uskaliasta, sillä kolme Euroopan suurinta lentoyhtiötä (Iberia, Lufthansa ja Air France) omistavat huomattavia osuuksia Amadeuksesta. Kilpailun vastaisten käytänteiden vaara on edelleen hyvin suuri, ja kaksinkertainen määräävä asema kotimarkkinoilla uhkaa edelleen huomattavasti muita TPJ:iä sekä lentoyhtiöitä, jotka eivät omista niistä osuuksia.

| 3.1.2 | EU:n tulisi toimia niin, että kaikilta lentoyhtiöiltä kiellettäisiin täysin TPJ:ien omistus tai osakkeenomistus niissä (nykyiset ja tulevat tapaukset). |
| --- | --- |

3.1.2

EU:n tulisi toimia niin, että kaikilta lentoyhtiöiltä kiellettäisiin täysin TPJ:ien omistus tai osakkeenomistus niissä (nykyiset ja tulevat tapaukset).

| 3.1.3 | Kun lentoyhtiöiltä ja muilta liikenteenharjoittajilta kielletään TPJ:ien omistaminen kokonaan, poistuu emoliikenteenharjoittajilta loppujen lopuksi mahdollisuus salaiseen yhteistoimintaan ja vilpilliseen kilpailuun. Tässä katsannossa pystytään käytännesääntöjä yksinkertaistamaan entisestäänkin poistamalla lukuisat emoliikenteenharjoittajia koskevat suojalausekkeet, jotka sisältyvät komission ehdotukseen KOM(2007) 709 lopullinen. Jakelutoiminta matkamarkkinoilla kaiken kaikkiaan hyötyisi kuvatusta kehityksestä, koska sekä TPJ:t että lentoyhtiöt kilpailisivat tasavertaisin edellytyksin, ilman epäilystä tai pelkoa väärinkäytöksistä. |
| --- | --- |

3.1.3

Kun lentoyhtiöiltä ja muilta liikenteenharjoittajilta kielletään TPJ:ien omistaminen kokonaan, poistuu emoliikenteenharjoittajilta loppujen lopuksi mahdollisuus salaiseen yhteistoimintaan ja vilpilliseen kilpailuun. Tässä katsannossa pystytään käytännesääntöjä yksinkertaistamaan entisestäänkin poistamalla lukuisat emoliikenteenharjoittajia koskevat suojalausekkeet, jotka sisältyvät komission ehdotukseen KOM(2007) 709 lopullinen. Jakelutoiminta matkamarkkinoilla kaiken kaikkiaan hyötyisi kuvatusta kehityksestä, koska sekä TPJ:t että lentoyhtiöt kilpailisivat tasavertaisin edellytyksin, ilman epäilystä tai pelkoa väärinkäytöksistä.

| 3.1.4 | Kunnes kyseiset ehdot täytetään, on kilpailun vastaisten käytänteiden estämiseksi säilytettävä 10 artiklaan sisältyvät emoliikenteenharjoittajia koskevat erityissäännöt. |
| --- | --- |

3.1.4

Kunnes kyseiset ehdot täytetään, on kilpailun vastaisten käytänteiden estämiseksi säilytettävä 10 artiklaan sisältyvät emoliikenteenharjoittajia koskevat erityissäännöt.

3.2   Puolueettomat näytöt sähköisessä toimintaympäristössä toimiville ja perinteisille matkatoimistoille

| 3.2.1 | Käytännesäännöissä vahvistetaan, että kaikki TPJ:ien lentotietonäytöt ovat puolueettomia ja syrjimättömiä. Matkatoimistojen on ilmoitettava asiakkailleen lentovaihtoehdoista lentoajan mukaan (alkaen suorasta lennosta välilaskun vaativaan lentoon ja vaihtoa vaativaan lentoon). Asiakkaat voivat kuitenkin vaatia lentotietojen näyttöä omien henkilökohtaisten tarpeidensa mukaan. |
| --- | --- |

3.2.1

Käytännesäännöissä vahvistetaan, että kaikki TPJ:ien lentotietonäytöt ovat puolueettomia ja syrjimättömiä. Matkatoimistojen on ilmoitettava asiakkailleen lentovaihtoehdoista lentoajan mukaan (alkaen suorasta lennosta välilaskun vaativaan lentoon ja vaihtoa vaativaan lentoon). Asiakkaat voivat kuitenkin vaatia lentotietojen näyttöä omien henkilökohtaisten tarpeidensa mukaan.

| 3.2.2 | Puolueettomien näyttöjen säilyttäminen nykyisillä markkinoilla on tehotonta etenkin siksi, etteivät puolueettomuussäännöt koske sähköisiä jakelukanavia, kuten lentoyhtiöiden internetsivustoja tai matkatoimistojen itsevarausjärjestelmiä. |
| --- | --- |

3.2.2

Puolueettomien näyttöjen säilyttäminen nykyisillä markkinoilla on tehotonta etenkin siksi, etteivät puolueettomuussäännöt koske sähköisiä jakelukanavia, kuten lentoyhtiöiden internetsivustoja tai matkatoimistojen itsevarausjärjestelmiä.

| 3.2.3 | Markkinoiden kysynnän mukaisesti kaikki lentoyhtiöt ovat kuluttajan ulottuvilla. Yleensä näytetään kaikkien lentoyhtiöiden varattavissa olevat lennot — jotka voidaan varata jopa TPJ:ien omistamien sähköisten matkatoimistojen, kuten Lastminute.com ja ebookers, kautta — vaikkakin näyttöjärjestys on puolueellinen. |
| --- | --- |

3.2.3

Markkinoiden kysynnän mukaisesti kaikki lentoyhtiöt ovat kuluttajan ulottuvilla. Yleensä näytetään kaikkien lentoyhtiöiden varattavissa olevat lennot — jotka voidaan varata jopa TPJ:ien omistamien sähköisten matkatoimistojen, kuten Lastminute.com ja ebookers, kautta — vaikkakin näyttöjärjestys on puolueellinen.

| 3.2.4 | Lentoyhtiöt tai matkatoimistot voivat lentomatkojen vertailun mahdollistavissa internetsivustoissa (3) maksaa hakutulosten kärkisijasta, huolimatta hinnasta tai aikataulusta. Kuluttaja voi ryhmitellä lennot erilaisten kriteerien, kuten kokonaishinnan, lähtöajan, lentoyhtiön tai lentoajan, perusteella. Kuluttajalta ei näin ollen evätä puolueetonta tietoa, sillä se on edelleen heidän saatavillaan. Kuluttaja valitsee viime kädessä itselleen soveltuvimman vaihtoehdon. |
| --- | --- |

3.2.4

Lentoyhtiöt tai matkatoimistot voivat lentomatkojen vertailun mahdollistavissa internetsivustoissa (3) maksaa hakutulosten kärkisijasta, huolimatta hinnasta tai aikataulusta. Kuluttaja voi ryhmitellä lennot erilaisten kriteerien, kuten kokonaishinnan, lähtöajan, lentoyhtiön tai lentoajan, perusteella. Kuluttajalta ei näin ollen evätä puolueetonta tietoa, sillä se on edelleen heidän saatavillaan. Kuluttaja valitsee viime kädessä itselleen soveltuvimman vaihtoehdon.

| 3.2.5 | Liikematkustajien lentotietonäytöissä otetaan yleensä puolueettomuuden sijaan huomioon yhtiön liikematkasäännöt, hinnat ja tietyt lentoyhtiöt. |
| --- | --- |

3.2.5

Liikematkustajien lentotietonäytöissä otetaan yleensä puolueettomuuden sijaan huomioon yhtiön liikematkasäännöt, hinnat ja tietyt lentoyhtiöt.

| 3.2.6 | Jos näyttöjen puolueettomuus poistetaan, lentoyhtiöt voisivat maksaa kärkisijasta TPJ-näytöillä. Edellä mainituista syistä on kuitenkin epätodennäköistä, että pienet lentoyhtiöt menettäisivät merkittäviä markkinaosuuksia: kuluttaja tekee valintansa omien tarpeidensa, ei lentomatkatietojen järjestyksen perusteella. Asiaa voidaan verrata Googlen hakutuloksiin, sillä tieto on hakukoneessa vapaasti saatavilla, mutta eräät tarjoajat voivat maksaa paremmasta asemasta hakutulosluettelossa. Matkailualalla voidaan toimia samoin. |
| --- | --- |

3.2.6

Jos näyttöjen puolueettomuus poistetaan, lentoyhtiöt voisivat maksaa kärkisijasta TPJ-näytöillä. Edellä mainituista syistä on kuitenkin epätodennäköistä, että pienet lentoyhtiöt menettäisivät merkittäviä markkinaosuuksia: kuluttaja tekee valintansa omien tarpeidensa, ei lentomatkatietojen järjestyksen perusteella. Asiaa voidaan verrata Googlen hakutuloksiin, sillä tieto on hakukoneessa vapaasti saatavilla, mutta eräät tarjoajat voivat maksaa paremmasta asemasta hakutulosluettelossa. Matkailualalla voidaan toimia samoin.

| 3.2.7 | Mainittujen olosuhteiden vuoksi komitea suosittaa 5 artiklan kumoamista. Tietoainesta ei ole tarpeen säännellä, koska markkinavoimat ja kuluttajavalinnat takaavat, että saatavilla olevat matkatiedot esitetään tasapuolisesti. |
| --- | --- |

3.2.7

Mainittujen olosuhteiden vuoksi komitea suosittaa 5 artiklan kumoamista. Tietoainesta ei ole tarpeen säännellä, koska markkinavoimat ja kuluttajavalinnat takaavat, että saatavilla olevat matkatiedot esitetään tasapuolisesti.

| 3.2.8 | On kuluttajien edun mukaista varmistaa, että hinnat ovat mahdollisimman selkeitä ja että kaikki verot, maksut ja lisämaksut, mukaan luettuina TPJ-maksut, näytetään ensimmäisissä hakutuloksissa. Näin estetään lentoyhtiöiden harhaanjohtavat näytöt, joissa esitetään lisämaksut vasta ostoprosessin myöhemmässä vaiheessa. |
| --- | --- |

3.2.8

On kuluttajien edun mukaista varmistaa, että hinnat ovat mahdollisimman selkeitä ja että kaikki verot, maksut ja lisämaksut, mukaan luettuina TPJ-maksut, näytetään ensimmäisissä hakutuloksissa. Näin estetään lentoyhtiöiden harhaanjohtavat näytöt, joissa esitetään lisämaksut vasta ostoprosessin myöhemmässä vaiheessa.

3.3   MIDT-säännöt

| 3.3.1 | MIDT-tiedoissa on yksityiskohtaista tietoa matkatoimistojen ja lentoyhtiöiden varaustoiminnasta koko maailmassa. TPJ:t keräävät kyseisen tiedon ja myyvät sen lentoyhtiöille. MIDT antaa lentoyhtiöille arvokasta kilpailukykyyn liittyvää tietoa esimerkiksi matkatoimistojen varauksista, tuloista ja liikennemalleista. |
| --- | --- |

3.3.1

MIDT-tiedoissa on yksityiskohtaista tietoa matkatoimistojen ja lentoyhtiöiden varaustoiminnasta koko maailmassa. TPJ:t keräävät kyseisen tiedon ja myyvät sen lentoyhtiöille. MIDT antaa lentoyhtiöille arvokasta kilpailukykyyn liittyvää tietoa esimerkiksi matkatoimistojen varauksista, tuloista ja liikennemalleista.

| 3.3.2 | Lentoyhtiöiden ja matkatoimistojen välisen tasapainon luomiseksi ja kuluttajien edun turvaamiseksi matkatoimistojen tunnisteiden peittäminen joko suoraan tai epäsuorasti hyödyttäisi markkinoita kokonaisuudessaan. Koska MIDT-tiedot voidaan kuitenkin saada muista lähteistä, kuten IATAsta, tulisi tilaajien voida neuvotella vapaasti TPJ:ien kanssa tietojen käyttötavasta, jotta kyseisten tietojen arvoa ei alennettaisi liikaa. |
| --- | --- |

3.3.2

Lentoyhtiöiden ja matkatoimistojen välisen tasapainon luomiseksi ja kuluttajien edun turvaamiseksi matkatoimistojen tunnisteiden peittäminen joko suoraan tai epäsuorasti hyödyttäisi markkinoita kokonaisuudessaan. Koska MIDT-tiedot voidaan kuitenkin saada muista lähteistä, kuten IATAsta, tulisi tilaajien voida neuvotella vapaasti TPJ:ien kanssa tietojen käyttötavasta, jotta kyseisten tietojen arvoa ei alennettaisi liikaa.

| 3.3.3 | Ehdotetun asetuksen 7 artiklaan olisi syytä lisätä lauseke, jolla sallittaisiin lentoyhtiöiden ja tilaajien neuvotella vapaasti TPJ:ien kanssa MIDT-tietojen ostoehdoista. |
| --- | --- |

3.3.3

Ehdotetun asetuksen 7 artiklaan olisi syytä lisätä lauseke, jolla sallittaisiin lentoyhtiöiden ja tilaajien neuvotella vapaasti TPJ:ien kanssa MIDT-tietojen ostoehdoista.

3.4   TPJ-tilaajia koskevat säännökset

| 3.4.1 | Nykyisissä säännöksissä pyritään suojelemaan matkatoimistoja antamalla niille mahdollisuus lopettaa TPJ-toimittajan kanssa tehty sopimus kolmen kuukauden irtisanomisajalla. |
| --- | --- |

3.4.1

Nykyisissä säännöksissä pyritään suojelemaan matkatoimistoja antamalla niille mahdollisuus lopettaa TPJ-toimittajan kanssa tehty sopimus kolmen kuukauden irtisanomisajalla.

| 3.4.2 | Komitea suosittaa 6 artiklan 2 kohdan kumoamista, sillä näin asianosaiset voisivat neuvotella vapaasti ilman sääntelyä. |
| --- | --- |

3.4.2

Komitea suosittaa 6 artiklan 2 kohdan kumoamista, sillä näin asianosaiset voisivat neuvotella vapaasti ilman sääntelyä.

3.5   Hosting-sopimukset

| 3.5.1 | Hosting-palvelujen ei tulisi sisältyä TPJ-sopimuksiin, jotta voidaan estää kyseisiä palveluja käyttävien lentoyhtiöiden, etenkin emoliikenteenharjoittajien, etuuskohtelu. Jos emoliikenteenharjoittajat luopuvat TPJ-osuuksistaan, säännös raukeaa. |
| --- | --- |

3.5.1

Hosting-palvelujen ei tulisi sisältyä TPJ-sopimuksiin, jotta voidaan estää kyseisiä palveluja käyttävien lentoyhtiöiden, etenkin emoliikenteenharjoittajien, etuuskohtelu. Jos emoliikenteenharjoittajat luopuvat TPJ-osuuksistaan, säännös raukeaa.

3.6   Tietosuoja

| 3.6.1 | Matkustajarekisteri on asiakirja, jonka TPJ laatii aina, kun matkustaja on varannut lennon, junamatkan, majoituksen, vuokra-auton, vakuutuksen ja muun matkaan liittyvän palvelun. Asiakirjaan sisältyvä tieto on erittäin luottamuksellista, ja siihen tulisi näin ollen soveltaa tiukkoja henkilösuojasäännöksiä. Matkustajarekisteriin sisältyviä tietoja ovat muun muassa matkustajan nimi, yhteystiedot, syntymäaika, henkilökohtaiset mieltymykset, joista saattaa ilmetä henkilön uskonto (esimerkiksi kosher-ateria), lentoliput maksavan henkilön tiedot, luottokorttitiedot, samalle reitille lentolipun varanneiden ystävien, perheenjäsenten tai liikekumppanien nimet sekä matkatoimiston nimi ja yhteystiedot. Liikematkustajien osalta matkustajarekisteriin lisätään usein koodit, joista ilmenee, mikä yksikkö tai asiakas huolehtii matkakustannuksista tai että matkustaja kuuluu ammattiliittoon. Sekä matkustajista että varaukseen liittyvistä muista henkilöistä voidaan näin ollen laatia erittäin yksityiskohtainen profiili, ja EU:n on varmistettava kyseisten henkilötietojen suojaaminen käytännesääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

3.6.1

Matkustajarekisteri on asiakirja, jonka TPJ laatii aina, kun matkustaja on varannut lennon, junamatkan, majoituksen, vuokra-auton, vakuutuksen ja muun matkaan liittyvän palvelun. Asiakirjaan sisältyvä tieto on erittäin luottamuksellista, ja siihen tulisi näin ollen soveltaa tiukkoja henkilösuojasäännöksiä. Matkustajarekisteriin sisältyviä tietoja ovat muun muassa matkustajan nimi, yhteystiedot, syntymäaika, henkilökohtaiset mieltymykset, joista saattaa ilmetä henkilön uskonto (esimerkiksi kosher-ateria), lentoliput maksavan henkilön tiedot, luottokorttitiedot, samalle reitille lentolipun varanneiden ystävien, perheenjäsenten tai liikekumppanien nimet sekä matkatoimiston nimi ja yhteystiedot. Liikematkustajien osalta matkustajarekisteriin lisätään usein koodit, joista ilmenee, mikä yksikkö tai asiakas huolehtii matkakustannuksista tai että matkustaja kuuluu ammattiliittoon. Sekä matkustajista että varaukseen liittyvistä muista henkilöistä voidaan näin ollen laatia erittäin yksityiskohtainen profiili, ja EU:n on varmistettava kyseisten henkilötietojen suojaaminen käytännesääntöjen mukaisesti.

| 3.6.2 | TPJ:issä rikotaan järjestelmällisesti käytännesääntöjen henkilösuojasäännöksiä silloin, kun






  a) | tietoa siirretään EU:sta unionin ulkopuoliseen maahan |
| --- | --- | --- |

3.6.2

TPJ:issä rikotaan järjestelmällisesti käytännesääntöjen henkilösuojasäännöksiä silloin, kun

a)

tietoa siirretään EU:sta unionin ulkopuoliseen maahan

| b) | henkilötietoja käsitellään ilman kyseisen henkilön lupaa |
| --- | --- |

b)

henkilötietoja käsitellään ilman kyseisen henkilön lupaa

| c) | TPJ:n hallussa olevaa tietoa käsitellään muissa kuin varaukseen liittyvissä yhteyksissä. |
| --- | --- |

c)

TPJ:n hallussa olevaa tietoa käsitellään muissa kuin varaukseen liittyvissä yhteyksissä.

| 3.6.3 | EU:n direktiiviä 95/46/EY (joka täydentää käytännesääntöjen henkilösuojasäännöksiä) ei myöskään noudateta, sillä sen mukaan TPJ:ien on ”rekisterinpitäjän” ominaisuudessa saatava asianomaisen henkilön lupa henkilötietojen paljastamiseen. Tietoja ei myöskään saa siirtää EU:n ulkopuolelle, jollei kyseessä olevassa maassa sovelleta yhtäläistä tietosuojan tasoa. Yhdysvalloissa ei ole vastaavaa henkilötietoja suojelevaa lainsäädäntöä, joten Yhdysvaltojen viranomaiset tai yritykset voivat laatia EU:sta tulevien matkustustietojen perusteella profiileja, ja kyseiset tiedot voidaan tallentaa pysyvästi. Mainittakoon esimerkkinä Yhdysvaltojen APIS-järjestelmä (Advanced Passenger Informations), jossa Yhdysvaltojen viranomaiset käsittelevät EU:sta tulevaa matkustajatietoa maahantulon sallimisesta päättäessään. |
| --- | --- |

3.6.3

EU:n direktiiviä 95/46/EY (joka täydentää käytännesääntöjen henkilösuojasäännöksiä) ei myöskään noudateta, sillä sen mukaan TPJ:ien on ”rekisterinpitäjän” ominaisuudessa saatava asianomaisen henkilön lupa henkilötietojen paljastamiseen. Tietoja ei myöskään saa siirtää EU:n ulkopuolelle, jollei kyseessä olevassa maassa sovelleta yhtäläistä tietosuojan tasoa. Yhdysvalloissa ei ole vastaavaa henkilötietoja suojelevaa lainsäädäntöä, joten Yhdysvaltojen viranomaiset tai yritykset voivat laatia EU:sta tulevien matkustustietojen perusteella profiileja, ja kyseiset tiedot voidaan tallentaa pysyvästi. Mainittakoon esimerkkinä Yhdysvaltojen APIS-järjestelmä (Advanced Passenger Informations), jossa Yhdysvaltojen viranomaiset käsittelevät EU:sta tulevaa matkustajatietoa maahantulon sallimisesta päättäessään.

| 3.6.4 | On tiukennettava tietosuojaa, jotta suojellaan kaikkia matkustajarekisterissä olevia, myös muita kuin matkustavia henkilöitä. |
| --- | --- |

3.6.4

On tiukennettava tietosuojaa, jotta suojellaan kaikkia matkustajarekisterissä olevia, myös muita kuin matkustavia henkilöitä.

| 3.6.5 | EU:n on taattava, että käytännesääntöjen tietosuojaa koskevaa osuutta noudatetaan. Tämä koskee etenkin matkustajarekisteritietokantojen sisältämien henkilötietojen siirtämistä kolmansille maille. Se on tunnustettava asianomaisen kolmannen maan hallituksen kanssa tehtävässä kahdenvälisessä sopimuksessa. Yhdysvaltojen ja EU:n väliset nykyiset sopimukset eivät ”velvoittautumistoimina” ole täytäntöönpanokelpoisia eivätkä oikeudellisesti sitovia. |
| --- | --- |

3.6.5

EU:n on taattava, että käytännesääntöjen tietosuojaa koskevaa osuutta noudatetaan. Tämä koskee etenkin matkustajarekisteritietokantojen sisältämien henkilötietojen siirtämistä kolmansille maille. Se on tunnustettava asianomaisen kolmannen maan hallituksen kanssa tehtävässä kahdenvälisessä sopimuksessa. Yhdysvaltojen ja EU:n väliset nykyiset sopimukset eivät ”velvoittautumistoimina” ole täytäntöönpanokelpoisia eivätkä oikeudellisesti sitovia.

| 3.6.6 | Olisi otettava käyttöön uusi säännös, jonka mukaan kaikkiin TPJ-tilaajien luomiin matkustajarekistereihin on poikkeuksetta sovellettava käytännesääntöjen tietosuojasääntöjä. Tätä säännöstä on sovellettava myös lentoyhtiöihin, jotka ulkoistavat matkustajarekisteritietokantansa hallinnoinnin TPJ-toimittajille, sekä matkatoimistoihin, matkanjärjestäjiin ja yrityksiin sekä kaikkiin muihin matkanvarauslähteisiin, jotka ovat kytköksissä TPJ:iin. |
| --- | --- |

3.6.6

Olisi otettava käyttöön uusi säännös, jonka mukaan kaikkiin TPJ-tilaajien luomiin matkustajarekistereihin on poikkeuksetta sovellettava käytännesääntöjen tietosuojasääntöjä. Tätä säännöstä on sovellettava myös lentoyhtiöihin, jotka ulkoistavat matkustajarekisteritietokantansa hallinnoinnin TPJ-toimittajille, sekä matkatoimistoihin, matkanjärjestäjiin ja yrityksiin sekä kaikkiin muihin matkanvarauslähteisiin, jotka ovat kytköksissä TPJ:iin.

4.   Päätelmät ja jatkotoimet

| 4.1 | Käytännesääntöjen yksinkertaistamisella pyritään luomaan nykyistä luonnollisempi taloustoimintaympäristö, jossa TPJ:t kilpailevat hintojen ja palvelun laadun perusteella ja jossa kuluttajien intressit ovat ehdottomasti etusijalla. |
| --- | --- |

4.1

Käytännesääntöjen yksinkertaistamisella pyritään luomaan nykyistä luonnollisempi taloustoimintaympäristö, jossa TPJ:t kilpailevat hintojen ja palvelun laadun perusteella ja jossa kuluttajien intressit ovat ehdottomasti etusijalla.

| 4.2 | Hinnoitteluvapauteen perustuvaa tietojen sisällyttämisen laajuutta (esimerkiksi uudet raideliikenneyritykset ja halpalentoyhtiöt) tulisi seurata tiiviisti. Raideliikenneyritysten ja halpalentoyhtiöiden nivominen TPJ:iin tarkoittaa kuluttajan kannalta alhaisempia hintoja (ja enemmän matkustusvaihtoehtoja) lyhyillä ja keskipitkillä matkoilla. Tämä saattaa johtaa reittilentoyhtiöiden hintakilpailuun sekä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä yleisesti ottaen alentaa lentohintoja. Tämä voi hyödyttää etenkin niitä, jotka saavat matkatiedot TPJ-toimittajilta. |
| --- | --- |

4.2

Hinnoitteluvapauteen perustuvaa tietojen sisällyttämisen laajuutta (esimerkiksi uudet raideliikenneyritykset ja halpalentoyhtiöt) tulisi seurata tiiviisti. Raideliikenneyritysten ja halpalentoyhtiöiden nivominen TPJ:iin tarkoittaa kuluttajan kannalta alhaisempia hintoja (ja enemmän matkustusvaihtoehtoja) lyhyillä ja keskipitkillä matkoilla. Tämä saattaa johtaa reittilentoyhtiöiden hintakilpailuun sekä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä yleisesti ottaen alentaa lentohintoja. Tämä voi hyödyttää etenkin niitä, jotka saavat matkatiedot TPJ-toimittajilta.

| 4.3 | Raideliikennettä koskevien tietojen nivomista TPJ:ien näyttöihin tulisi kannustaa, sillä se on keskeinen tekijä vähennettäessä lentomatkailun ympäristövaikutusta ja edistettäessä ympäristöä säästäviä liikennemuotoja. |
| --- | --- |

4.3

Raideliikennettä koskevien tietojen nivomista TPJ:ien näyttöihin tulisi kannustaa, sillä se on keskeinen tekijä vähennettäessä lentomatkailun ympäristövaikutusta ja edistettäessä ympäristöä säästäviä liikennemuotoja.

| 4.4 | On seurattava puolueettomien näyttöjen poistamisen vaikutuksia. Markkinavoimien tulisi torjua jopa emoliikenteenharjoittajien soveltamien kilpailun vastaisten käytänteiden mahdollisuus. Käytännesäännöillä ei tulisi sääntelyn avulla pyrkiä siihen, että luodaan TPJ:ien muodossa toteutettava yksi vakiintunut ja puolueeton tiedon lähde. Muuttuvien markkinaolojen, etenkin internetin, vuoksi tällä on yhä vähemmän merkitystä. |
| --- | --- |

4.4

On seurattava puolueettomien näyttöjen poistamisen vaikutuksia. Markkinavoimien tulisi torjua jopa emoliikenteenharjoittajien soveltamien kilpailun vastaisten käytänteiden mahdollisuus. Käytännesäännöillä ei tulisi sääntelyn avulla pyrkiä siihen, että luodaan TPJ:ien muodossa toteutettava yksi vakiintunut ja puolueeton tiedon lähde. Muuttuvien markkinaolojen, etenkin internetin, vuoksi tällä on yhä vähemmän merkitystä.

| 4.5 | Käytännesääntöihin ehdotetuista muutoksista johtuvien sosioekonomisten vaikutusten tulisi kohdistua myös pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, lentoyhtiöt ja matkatoimistot mukaan luettuina, sillä ne saattavat olla TPJ-markkinoiden uuden joustavuuden vuoksi heikossa asemassa. |
| --- | --- |

4.5

Käytännesääntöihin ehdotetuista muutoksista johtuvien sosioekonomisten vaikutusten tulisi kohdistua myös pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, lentoyhtiöt ja matkatoimistot mukaan luettuina, sillä ne saattavat olla TPJ-markkinoiden uuden joustavuuden vuoksi heikossa asemassa.

| 4.6 | EU:n on parannettava valveutuneisuutta henkilötietojen käytöstä varausrekistereissä. Suuri yleisö on pitkälti tietämätön tietopohjaisten paikanvarausjärjestelmien olemassaolosta sekä siitä, mitä niissä käsitellyille henkilötiedoille tapahtuu. Käytännesäännöissä mainitulla kyseisten henkilöiden oikeudella saada itsestään koskevat tiedot käsiinsä ei ilman tätä valveutuneisuutta ole mitään merkitystä. On epätodennäköistä, että yksikään matkustaja on koskaan kysynyt TPJ:ltä henkilötiedoistaan, sillä matkustajat eivät yksinkertaisesti tiedä, mitä niille tapahtuu. Jos he tietäisivät, he eivät sallisi niiden käyttöä. |
| --- | --- |

4.6

EU:n on parannettava valveutuneisuutta henkilötietojen käytöstä varausrekistereissä. Suuri yleisö on pitkälti tietämätön tietopohjaisten paikanvarausjärjestelmien olemassaolosta sekä siitä, mitä niissä käsitellyille henkilötiedoille tapahtuu. Käytännesäännöissä mainitulla kyseisten henkilöiden oikeudella saada itsestään koskevat tiedot käsiinsä ei ilman tätä valveutuneisuutta ole mitään merkitystä. On epätodennäköistä, että yksikään matkustaja on koskaan kysynyt TPJ:ltä henkilötiedoistaan, sillä matkustajat eivät yksinkertaisesti tiedä, mitä niille tapahtuu. Jos he tietäisivät, he eivät sallisi niiden käyttöä.

| 4.7 | Kuulemisprosessissa tulisi lisätä niiden eturyhmien edustusta, jotka eivät osallistu suorasti matkojen jakelujärjestelmään. Mainittakoon esimerkkeinä kuluttajansuojajärjestöt ja henkilösuojan asiantuntijat. Näin saataisiin huomattavasti tasapuolisempi kuva TPJ-markkinoiden tilasta EU:ssa. |
| --- | --- |

4.7

Kuulemisprosessissa tulisi lisätä niiden eturyhmien edustusta, jotka eivät osallistu suorasti matkojen jakelujärjestelmään. Mainittakoon esimerkkeinä kuluttajansuojajärjestöt ja henkilösuojan asiantuntijat. Näin saataisiin huomattavasti tasapuolisempi kuva TPJ-markkinoiden tilasta EU:ssa.

| 4.8 | On arvioitava sähköisen varaustekniikan kehittymistä. TPJ:t ja muut varaustekniikkaa käyttävät yritykset ovat kehittäneet merkittäviä parannuksia saatavuuden, varauksen ja varauksen jälkeisten toimintojen osalta. Kyseiset sähköisen varaustekniikan parannukset vahvistavat kuluttajan asemaa ja edistävät mahdollisesti lainsäädännön lisämuutoksia. |
| --- | --- |

4.8

On arvioitava sähköisen varaustekniikan kehittymistä. TPJ:t ja muut varaustekniikkaa käyttävät yritykset ovat kehittäneet merkittäviä parannuksia saatavuuden, varauksen ja varauksen jälkeisten toimintojen osalta. Kyseiset sähköisen varaustekniikan parannukset vahvistavat kuluttajan asemaa ja edistävät mahdollisesti lainsäädännön lisämuutoksia.

| 4.9 | Tekniikan kehittymisen ansiosta yhdysvaltalaiset lentoyhtiöt ovat voineet luoda suorat yhteydet matkatoimistoihin (ja ohittaa TPJ:t), mikä edelleen muuttaa TPJ:ien toimintaympäristöä. Kuluttajat, matkatoimistot ja lentoyhtiöt ovat yhä vähemmän riippuvaisia TPJ-toimittajista ja lisäävät näin painoarvoaan. |
| --- | --- |

4.9

Tekniikan kehittymisen ansiosta yhdysvaltalaiset lentoyhtiöt ovat voineet luoda suorat yhteydet matkatoimistoihin (ja ohittaa TPJ:t), mikä edelleen muuttaa TPJ:ien toimintaympäristöä. Kuluttajat, matkatoimistot ja lentoyhtiöt ovat yhä vähemmän riippuvaisia TPJ-toimittajista ja lisäävät näin painoarvoaan.

| 4.10 | On kannustettava uusien toimijoiden tuloa markkinoille. Kilpailun lisääminen EU:n oligopoli-asetelmassa vauhdittaa TPJ-markkinoita. Yhdysvalloissa on sääntelyn purkamisen jälkeen syntynyt uusi TPJ-toimittajien sukupolvi (4). Uuden tekniikan hyödyntämisen ansiosta ne kykenevät tarjoamaan lentoyhtiöille erittäin kiinnostavia palveluja aiempaa edullisemmin. |
| --- | --- |

4.10

On kannustettava uusien toimijoiden tuloa markkinoille. Kilpailun lisääminen EU:n oligopoli-asetelmassa vauhdittaa TPJ-markkinoita. Yhdysvalloissa on sääntelyn purkamisen jälkeen syntynyt uusi TPJ-toimittajien sukupolvi (4). Uuden tekniikan hyödyntämisen ansiosta ne kykenevät tarjoamaan lentoyhtiöille erittäin kiinnostavia palveluja aiempaa edullisemmin.

| 4.11 | On arvioitava jakelukustannusten alenemisen vaikutusta sekä kotimaisilla että kansainvälisillä markkinoilla niin hinnoittelussa kuin kilpailuasemassa yhdysvaltalaisiin lentoyhtiöihin nähden. |
| --- | --- |

4.11

On arvioitava jakelukustannusten alenemisen vaikutusta sekä kotimaisilla että kansainvälisillä markkinoilla niin hinnoittelussa kuin kilpailuasemassa yhdysvaltalaisiin lentoyhtiöihin nähden.

| 4.12 | Käytännesääntöjä on tarkasteltava kahden tai kolmen vuoden kuluttua, jotta voidaan arvioida emoliikenteenharjoittajien asemaa, henkilötietosuojan soveltamista ja markkinaoloja sekä toteuttaa kuuleminen muiden intressiryhmien kanssa ennen kuin harkitaan lisätarkistusta. |
| --- | --- |

4.12

Käytännesääntöjä on tarkasteltava kahden tai kolmen vuoden kuluttua, jotta voidaan arvioida emoliikenteenharjoittajien asemaa, henkilötietosuojan soveltamista ja markkinaoloja sekä toteuttaa kuuleminen muiden intressiryhmien kanssa ennen kuin harkitaan lisätarkistusta.

Bryssel 29. toukokuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Omistusosuus Amadeuksesta yhteensä 46,4 prosenttia.

1

(2)  Internetin nykyinen käyttöaste kaikissa EU:n jäsenvaltioissa on 50 prosenttia.

2

(3)  Esimerkiksi Kelkoo (http://www.kelkoo.fr).

3

(4)  Esimerkiksi G2 Switchworks ja Farelogix, jotka tunnetaan jakelujärjestelmän (Global Distribution System) uusina toimijoina (GDS New Entrants).

4

Global Distribution System

GDS New Entrants

---

| 30.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 224/61 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 224/61

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös internetiä ja muita viestintäteknologioita käyttävien lasten suojelua koskevan monivuotisen yhteisön ohjelman perustamisesta

KOM(2008) 106 lopullinen — 2008/0047 COD

(2008/C 224/13)

Neuvosto päätti 7. huhtikuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 153 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös internetiä ja muita viestintäteknologioita käyttävien lasten suojelua koskevan monivuotisen yhteisön ohjelman perustamisesta

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean työvaliokunta päätti 11. maaliskuuta 2008 antaa asian valmistelun ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaoston tehtäväksi.

Asian kiireellisyyden vuoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 28.–29. toukokuuta 2008 pitämässään 445. täysistunnossa (toukokuun 29. päivän kokouksessa) yleisesittelijäksi Madi Sharman ja hyväksyi seuraavan lausunnon yksimielisesti.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ilmaisee tyytyväisyytensä komission tähän mennessä tekemään työhön ”verkkoteknologioita” (1) käyttävien lasten suojelemiseksi ja huomauttaa erityisesti, että kansalaisten keskimääräinen tietoisuus näistä kysymyksistä on lisääntynyt työmarkkinaosapuolten järjestämien kampanjoiden ja etenkin kansalaisjärjestöjen ja komission vuosittaisten ”Turvallisempi internet” -päivien ansiosta. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ilmaisee tyytyväisyytensä komission tähän mennessä tekemään työhön ”verkkoteknologioita” (1) käyttävien lasten suojelemiseksi ja huomauttaa erityisesti, että kansalaisten keskimääräinen tietoisuus näistä kysymyksistä on lisääntynyt työmarkkinaosapuolten järjestämien kampanjoiden ja etenkin kansalaisjärjestöjen ja komission vuosittaisten ”Turvallisempi internet” -päivien ansiosta.

| 1.2 | ETSK on itsekin laatinut monia lausuntoja, joissa näitä kysymyksiä korostetaan (2). Lisäksi se suosittaa kansainväliseen kumppanuuteen perustuvaa lähestymistapaa, jolla edistetään seuraavia seikkoja: |
| --- | --- |

1.2

ETSK on itsekin laatinut monia lausuntoja, joissa näitä kysymyksiä korostetaan (2). Lisäksi se suosittaa kansainväliseen kumppanuuteen perustuvaa lähestymistapaa, jolla edistetään seuraavia seikkoja:

| 1.2.1 | Kansainvälinen tietojenvaihto ja ideoiden yhdistäminen hallitusten, lainvalvontaviranomaisten, vihjelinjojen (Hotlines), pankkien, rahoituslaitosten ja luottokorttiyritysten, lasten hyväksikäyttöä käsittelevien neuvontakeskusten ja lapsijärjestöjen sekä internet-yritysten välillä. |
| --- | --- |

1.2.1

Kansainvälinen tietojenvaihto ja ideoiden yhdistäminen hallitusten, lainvalvontaviranomaisten, vihjelinjojen (Hotlines), pankkien, rahoituslaitosten ja luottokorttiyritysten, lasten hyväksikäyttöä käsittelevien neuvontakeskusten ja lapsijärjestöjen sekä internet-yritysten välillä.

| 1.2.2 | Neljännesvuosittain kokoontuva EU:n ja/tai kansainvälinen työryhmä, jonka tehtävänä on edistää tietojen, asiantuntemuksen ja hyvien käytäntöjen vaihtoa sidosryhmien, kuten vihjelinjojen, lainvalvontaviranomaisten, hallitusten ja etenkin kansainvälisen internet-alan välillä. |
| --- | --- |

1.2.2

Neljännesvuosittain kokoontuva EU:n ja/tai kansainvälinen työryhmä, jonka tehtävänä on edistää tietojen, asiantuntemuksen ja hyvien käytäntöjen vaihtoa sidosryhmien, kuten vihjelinjojen, lainvalvontaviranomaisten, hallitusten ja etenkin kansainvälisen internet-alan välillä.

| 1.2.3 | Kansainvälisen ja eurooppalaisen hyvien käytäntöjen mallin määrittely ja edistäminen lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyvän verkkosisällön torjumiseksi vihjelinjojen avulla. |
| --- | --- |

1.2.3

Kansainvälisen ja eurooppalaisen hyvien käytäntöjen mallin määrittely ja edistäminen lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyvän verkkosisällön torjumiseksi vihjelinjojen avulla.

| 1.2.4 | Kaikkien nykyisten ja tulevien vihjelinjojen tarkastelu nykyisin voimassa olevien hyvien käytäntöjen valossa sekä vihjelinjojen toimivuuden arviointi uuden hyvien käytäntöjen mallien perusteella. |
| --- | --- |

1.2.4

Kaikkien nykyisten ja tulevien vihjelinjojen tarkastelu nykyisin voimassa olevien hyvien käytäntöjen valossa sekä vihjelinjojen toimivuuden arviointi uuden hyvien käytäntöjen mallien perusteella.

| 1.2.5 | Ohjelman resurssien ja rahoituksen myöntämisen yksinkertaistaminen tulevaisuudessa vihjelinjojen tarkastelun tulosten perusteella. |
| --- | --- |

1.2.5

Ohjelman resurssien ja rahoituksen myöntämisen yksinkertaistaminen tulevaisuudessa vihjelinjojen tarkastelun tulosten perusteella.

| 1.2.6 | Vihjelinjojen osallistuminen eurooppalaista tietokantaa koskevaan hankkeeseen. |
| --- | --- |

1.2.6

Vihjelinjojen osallistuminen eurooppalaista tietokantaa koskevaan hankkeeseen.

| 1.2.7 | Vihjelinjojen ja muiden asianomaisten organisaatioiden sekä kansallisten verkkotunnusrekisterien välisten kumppanuuksien edistäminen sellaisten verkkotunnusten poistamiseksi rekisteristä, joissa kannustetaan lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön tai joiden kautta on pääsy tällaiseen sisältöön. |
| --- | --- |

1.2.7

Vihjelinjojen ja muiden asianomaisten organisaatioiden sekä kansallisten verkkotunnusrekisterien välisten kumppanuuksien edistäminen sellaisten verkkotunnusten poistamiseksi rekisteristä, joissa kannustetaan lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön tai joiden kautta on pääsy tällaiseen sisältöön.

| 1.2.8 | Yhteiset ponnistelut tietoisuuden lisäämiseksi viekoittelun (grooming) ja verkkokiusaamisen (cyber-bullying) (3) ongelmista ja tarvittaessa niistä ilmoittamiseksi asianomaisille lainvalvontaviranomaisille ja lastensuojelujärjestöille. |
| --- | --- |

1.2.8

Yhteiset ponnistelut tietoisuuden lisäämiseksi viekoittelun (grooming) ja verkkokiusaamisen (cyber-bullying) (3) ongelmista ja tarvittaessa niistä ilmoittamiseksi asianomaisille lainvalvontaviranomaisille ja lastensuojelujärjestöille.

| 1.2.9 | Tukipalvelujen käyttöönotto analyyseja suorittaville ja niille, jotka joutuvat näkemään lasten hyväksikäyttöä esittäviä kuvia työskennellessään vihjelinjoilla. |
| --- | --- |

1.2.9

Tukipalvelujen käyttöönotto analyyseja suorittaville ja niille, jotka joutuvat näkemään lasten hyväksikäyttöä esittäviä kuvia työskennellessään vihjelinjoilla.

| 1.2.10 | Jäsenvaltioiden asiaa koskevan lainsäädännön yhdenmukaistaminen. |
| --- | --- |

1.2.10

Jäsenvaltioiden asiaa koskevan lainsäädännön yhdenmukaistaminen.

| 1.2.11 | Komission tasolla perustettava verkostotoimisto, joka suorittaa riippumattomia arviointeja, koordinoi tutkimusta ja seuraa ohjelman täytäntöönpanoa ja suositusten toteutumista. |
| --- | --- |

1.2.11

Komission tasolla perustettava verkostotoimisto, joka suorittaa riippumattomia arviointeja, koordinoi tutkimusta ja seuraa ohjelman täytäntöönpanoa ja suositusten toteutumista.

| 1.2.12 | Vuosittain kokoontuvan asiantuntijapaneelin perustaminen tietämyksen siirron tehostamiseksi. |
| --- | --- |

1.2.12

Vuosittain kokoontuvan asiantuntijapaneelin perustaminen tietämyksen siirron tehostamiseksi.

| 1.2.13 | Nuorisofoorumin perustaminen, jotta varmistetaan lasten ja nuorten mielipiteiden ja kokemusten huomioon ottaminen tutkimuksessa ja ohjelman tulevassa täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

1.2.13

Nuorisofoorumin perustaminen, jotta varmistetaan lasten ja nuorten mielipiteiden ja kokemusten huomioon ottaminen tutkimuksessa ja ohjelman tulevassa täytäntöönpanossa.

| 1.2.14 | Esimerkiksi Daphne-ohjelmasta ja Safer Internet -ohjelmista saatavan rahoituksen ennakoiva ja yhteistyöhön perustuva käyttö. |
| --- | --- |

1.2.14

Esimerkiksi Daphne-ohjelmasta ja Safer Internet -ohjelmista saatavan rahoituksen ennakoiva ja yhteistyöhön perustuva käyttö.

| 1.2.15 | Yhteyksien luominen Yhdysvaltain asianomaisiin viranomaisiin Yhdysvalloissa ylläpidettävän lasten hyväksikäyttöä sisältävän materiaalin vähentämiseksi ja aktiivisen transatlanttisen tiedonvaihdon vakiinnuttamiseksi. |
| --- | --- |

1.2.15

Yhteyksien luominen Yhdysvaltain asianomaisiin viranomaisiin Yhdysvalloissa ylläpidettävän lasten hyväksikäyttöä sisältävän materiaalin vähentämiseksi ja aktiivisen transatlanttisen tiedonvaihdon vakiinnuttamiseksi.

| 1.3 | Kumppanuuteen perustuvalla lähestymistavalla taataan mahdollisimman laaja asiantuntemus ja tietämys sekä tiedon ja rahoituksen levittäminen. Mikä tärkeintä, sillä taataan sidosryhmien ja työmarkkinaosapuolten osallistuminen EU:n yleisiin pyrkimyksiin vähentää laitonta verkkosisältöä ja sen saatavuutta. |
| --- | --- |

1.3

Kumppanuuteen perustuvalla lähestymistavalla taataan mahdollisimman laaja asiantuntemus ja tietämys sekä tiedon ja rahoituksen levittäminen. Mikä tärkeintä, sillä taataan sidosryhmien ja työmarkkinaosapuolten osallistuminen EU:n yleisiin pyrkimyksiin vähentää laitonta verkkosisältöä ja sen saatavuutta.

2.   Yleishuomioita komission ehdotuksesta

| 2.1 | Internet ja muut viestintäteknologiat (jäljempänä ”verkkoteknologiat”) (4) olivat alun perin lähinnä asiantuntijoiden ja tutkijoiden käyttämä viestintäväline, mutta nykyään niitä käytetään kodeissa, kouluissa, yrityksissä ja julkishallinnoissa lähes kaikkialla maailmassa. |
| --- | --- |

2.1

Internet ja muut viestintäteknologiat (jäljempänä ”verkkoteknologiat”) (4) olivat alun perin lähinnä asiantuntijoiden ja tutkijoiden käyttämä viestintäväline, mutta nykyään niitä käytetään kodeissa, kouluissa, yrityksissä ja julkishallinnoissa lähes kaikkialla maailmassa.

| 2.2 | Lapset ovat verkkoteknologioiden aktiivisia käyttäjiä, ja tämä suuntaus on vahvistumassa. Verkkoympäristössä tapahtuvan vuorovaikutuksen ja osallistumisen tarjoamien hyötyjen lisäksi lapsiin kohdistuu kuitenkin eräitä vakavia vaaroja:






  a) | Lapsen suoranainen vahingoittaminen käyttämällä häntä seksuaalisesti hyväksi dokumentoimalla hänet valokuvina, elokuvina tai äänitiedostoina ja toimittamalla materiaali verkkoon. |
| --- | --- | --- |

2.2

Lapset ovat verkkoteknologioiden aktiivisia käyttäjiä, ja tämä suuntaus on vahvistumassa. Verkkoympäristössä tapahtuvan vuorovaikutuksen ja osallistumisen tarjoamien hyötyjen lisäksi lapsiin kohdistuu kuitenkin eräitä vakavia vaaroja:

a)

Lapsen suoranainen vahingoittaminen käyttämällä häntä seksuaalisesti hyväksi dokumentoimalla hänet valokuvina, elokuvina tai äänitiedostoina ja toimittamalla materiaali verkkoon.

| b) | Uhrin seksuaalisen hyväksikäytön jatkaminen siitä tehtyjen tallenteiden toistuvalla katselulla, jonka laaja verkossa tapahtuva levitys ja maailmanlaajuinen saatavuus mahdollistavat. |
| --- | --- |

b)

Uhrin seksuaalisen hyväksikäytön jatkaminen siitä tehtyjen tallenteiden toistuvalla katselulla, jonka laaja verkossa tapahtuva levitys ja maailmanlaajuinen saatavuus mahdollistavat.

| c) | Tapaukset, joissa hyväksikäyttäjä yrittää suoraan ystävystyä lapsen kanssa käyttääkseen häntä seksuaalisesti hyväkseen (ns. viekoittelu eli grooming). |
| --- | --- |

c)

Tapaukset, joissa hyväksikäyttäjä yrittää suoraan ystävystyä lapsen kanssa käyttääkseen häntä seksuaalisesti hyväkseen (ns. viekoittelu eli grooming).

| d) | Tapaukset, joissa lapsi joutuu verkkokiusaamisen uhriksi. |
| --- | --- |

d)

Tapaukset, joissa lapsi joutuu verkkokiusaamisen uhriksi.

| 2.3 | Muita kehityssuuntauksia (ks. liite 1 (5)) ovat seuraavat:






  a) | Uudet teknologiamaisemat kehittyvät nopeasti ja dynaamisesti, ja niihin vaikuttavat yhä enemmän digitaalinen konvergenssi, entistä nopeammat jakelukanavat, langaton internet, Web 2.0, Wi-Fi-yhteydet ja muut uudet sisältömuodot ja verkkoteknologiapalvelut. |
| --- | --- | --- |

2.3

Muita kehityssuuntauksia (ks. liite 1 (5)) ovat seuraavat:

a)

Uudet teknologiamaisemat kehittyvät nopeasti ja dynaamisesti, ja niihin vaikuttavat yhä enemmän digitaalinen konvergenssi, entistä nopeammat jakelukanavat, langaton internet, Web 2.0, Wi-Fi-yhteydet ja muut uudet sisältömuodot ja verkkoteknologiapalvelut.

| b) | Uhreiksi joutuvat lapset ovat hyvin nuoria ja heihin kohdistuu äärimmäisen vakavaa seksuaalista hyväksikäyttöä. |
| --- | --- |

b)

Uhreiksi joutuvat lapset ovat hyvin nuoria ja heihin kohdistuu äärimmäisen vakavaa seksuaalista hyväksikäyttöä.

| c) | Lasten seksuaalista hyväksikäyttöä esittävien, yleisesti saatavilla olevien verkkosivustojen ongelman laajuus on selkiytymässä, toisin sanoen konkreettinen ”realistinen” tavoite on vuosittain noin 3 000 eri puolilla maailmaa ylläpidettyä verkkosivustoa, joiden kautta on saatavissa satoja tuhansia lasten hyväksikäyttöä esittäviä kuvia. |
| --- | --- |

c)

Lasten seksuaalista hyväksikäyttöä esittävien, yleisesti saatavilla olevien verkkosivustojen ongelman laajuus on selkiytymässä, toisin sanoen konkreettinen ”realistinen” tavoite on vuosittain noin 3 000 eri puolilla maailmaa ylläpidettyä verkkosivustoa, joiden kautta on saatavissa satoja tuhansia lasten hyväksikäyttöä esittäviä kuvia.

| d) | Tuoreet tiedot lasten hyväksikäyttörenkaiden sivustojen ylläpidosta viittaavat siihen, että suurinta osaa tällaisesta sisällöstä ylläpidetään Yhdysvalloissa. |
| --- | --- |

d)

Tuoreet tiedot lasten hyväksikäyttörenkaiden sivustojen ylläpidosta viittaavat siihen, että suurinta osaa tällaisesta sisällöstä ylläpidetään Yhdysvalloissa.

| e) | Tuoreiden tietojen mukaan lasten seksuaalista hyväksikäyttöä sisältävät verkkosivustot vaihtavat säännöllisesti ylläpitoyritystä ja -maata sivustojen paljastumisen ja poistamisen välttämiseksi. Tämä hankaloittaa lainvalvontaviranomaisten pelkästään valtiotasolla tehtäviä tutkimuksia. |
| --- | --- |

e)

Tuoreiden tietojen mukaan lasten seksuaalista hyväksikäyttöä sisältävät verkkosivustot vaihtavat säännöllisesti ylläpitoyritystä ja -maata sivustojen paljastumisen ja poistamisen välttämiseksi. Tämä hankaloittaa lainvalvontaviranomaisten pelkästään valtiotasolla tehtäviä tutkimuksia.

| f) | Verkkotunnusrekisterit eivät tee kansainvälistä yhteistyötä sellaisten verkkotunnusten poistamiseksi rekisteristä, joissa kannustetaan lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön tai joiden kautta on pääsy tällaiseen sisältöön. |
| --- | --- |

f)

Verkkotunnusrekisterit eivät tee kansainvälistä yhteistyötä sellaisten verkkotunnusten poistamiseksi rekisteristä, joissa kannustetaan lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön tai joiden kautta on pääsy tällaiseen sisältöön.

| g) | ”Sukupolvikuilu” toisaalta lasten ja nuorten verkkoteknologian käytön ja riskikäsitysten ja toisaalta aikuisten tätä käyttöä koskevan ymmärryksen välillä on edelleen olemassa ja mahdollisesti jopa kasvamassa. |
| --- | --- |

g)

”Sukupolvikuilu” toisaalta lasten ja nuorten verkkoteknologian käytön ja riskikäsitysten ja toisaalta aikuisten tätä käyttöä koskevan ymmärryksen välillä on edelleen olemassa ja mahdollisesti jopa kasvamassa.

| h) | Yleisön altistumista lasten seksuaalista hyväksikäyttöä sisältävälle materiaalille voidaan vähentää siten, että internet-palvelujen toimittajat vapaaehtoisesti estävät pääsyn yksittäisiin URL-osoitteisiin. |
| --- | --- |

h)

Yleisön altistumista lasten seksuaalista hyväksikäyttöä sisältävälle materiaalille voidaan vähentää siten, että internet-palvelujen toimittajat vapaaehtoisesti estävät pääsyn yksittäisiin URL-osoitteisiin.

| i) | Suodatusohjelmien ja hakukoneiden turvallisuusasetuksien kaltaisia haitallisen verkkosisällön torjuntavälineitä koskevat jäsenvaltioiden suositukset ovat osoittautuneet hyödyllisiksi. |
| --- | --- |

i)

Suodatusohjelmien ja hakukoneiden turvallisuusasetuksien kaltaisia haitallisen verkkosisällön torjuntavälineitä koskevat jäsenvaltioiden suositukset ovat osoittautuneet hyödyllisiksi.

| 2.4 | Internetin käyttäjien ja etenkin lasten suojeleminen laittomalta ja haitalliselta verkkosisällöltä ja -käyttäytymiseltä sekä laittoman sisällön jakelun torjuminen askarruttavat jatkuvasti poliittisia päättäjiä ja lainlaatijoita, toimialaa itseään ja loppukäyttäjiä, erityisesti lasten vanhempia, huoltajia ja kasvattajia. |
| --- | --- |

2.4

Internetin käyttäjien ja etenkin lasten suojeleminen laittomalta ja haitalliselta verkkosisällöltä ja -käyttäytymiseltä sekä laittoman sisällön jakelun torjuminen askarruttavat jatkuvasti poliittisia päättäjiä ja lainlaatijoita, toimialaa itseään ja loppukäyttäjiä, erityisesti lasten vanhempia, huoltajia ja kasvattajia.

| 2.5 | Oikeudellisesta näkökulmasta on olennaista tehdä ero laittoman ja haitallisen sisällön välillä, sillä kumpikin vaatii omat menetelmänsä, strategiansa ja välineensä. Se, mitä pidetään laittomana, voi vaihdella maittain, määritellään kansallisessa lainsäädännössä ja kuuluu lainvalvontaviranomaisten, muiden julkishallinnon elinten sekä asianmukaisesti valtuutettujen vihjelinjojen toiminta-alaan. |
| --- | --- |

2.5

Oikeudellisesta näkökulmasta on olennaista tehdä ero laittoman ja haitallisen sisällön välillä, sillä kumpikin vaatii omat menetelmänsä, strategiansa ja välineensä. Se, mitä pidetään laittomana, voi vaihdella maittain, määritellään kansallisessa lainsäädännössä ja kuuluu lainvalvontaviranomaisten, muiden julkishallinnon elinten sekä asianmukaisesti valtuutettujen vihjelinjojen toiminta-alaan.

| 2.6 | ETSK toivoo, että jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen yhdenmukaistamispyrkimyksiä toteutetaan ja pannaan täytäntöön valtiotasolla. Yhdenmukaistamisen tulee kattaa vähintään seuraavat seikat Euroopan neuvoston tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen mukaisesti (6):






  a) | mikä on lasten hyväksikäyttömateriaalia |
| --- | --- | --- |

2.6

ETSK toivoo, että jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen yhdenmukaistamispyrkimyksiä toteutetaan ja pannaan täytäntöön valtiotasolla. Yhdenmukaistamisen tulee kattaa vähintään seuraavat seikat Euroopan neuvoston tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen mukaisesti (6):

a)

mikä on lasten hyväksikäyttömateriaalia

| b) | lasten seksuaalisen hyväksikäytön uhreja määriteltäessä ”lapsen” ikäraja on 18 vuotta |
| --- | --- |

b)

lasten seksuaalisen hyväksikäytön uhreja määriteltäessä ”lapsen” ikäraja on 18 vuotta

| c) | verkossa levitettävän lasten hyväksikäyttömateriaalin hallussapito ja katselu tai lataaminen ovat rikoksia, joista seuraa ankaria vankeusrangaistuksia. |
| --- | --- |

c)

verkossa levitettävän lasten hyväksikäyttömateriaalin hallussapito ja katselu tai lataaminen ovat rikoksia, joista seuraa ankaria vankeusrangaistuksia.

| 2.7 | Vaikka on annettu tiettyjä Euroopan laajuisia normeja, joilla oikeudellisia kysymyksiä selvennetään erilaisin suosituksin ja suuntaviivoin, olisi myös selvitettävä noudatetaanko niitä jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

2.7

Vaikka on annettu tiettyjä Euroopan laajuisia normeja, joilla oikeudellisia kysymyksiä selvennetään erilaisin suosituksin ja suuntaviivoin, olisi myös selvitettävä noudatetaanko niitä jäsenvaltioissa.

| 2.8 | ”Haitallinen” sisältö tarkoittaa sisältöä, jonka vanhemmat, opettajat ja muut aikuiset katsovat mahdollisesti olevan haitallista lapsille. Tällaisen sisällön määritelmät vaihtelevat eri maissa ja kulttuureissa: ne voivat sisältää pornografiaa, väkivaltaa, rasismia, muukalaisvihaa, vihaa lietsovaa puhetta ja musiikkia, itsensä silpomista, anoreksiaa ja itsemurhasivustoja. ETSK myöntää kyllä, että tällaista materiaalia koskevia kansainvälisiä kumppanuuksia on vaikea luoda, mutta jäsenvaltiotasolla voitaisiin pyrkiä lisäämään tietoisuutta niistä välineistä, menetelmistä ja teknologioista, joilla lapsia suojellaan tällaiselle sisällölle altistumiselta. |
| --- | --- |

2.8

”Haitallinen” sisältö tarkoittaa sisältöä, jonka vanhemmat, opettajat ja muut aikuiset katsovat mahdollisesti olevan haitallista lapsille. Tällaisen sisällön määritelmät vaihtelevat eri maissa ja kulttuureissa: ne voivat sisältää pornografiaa, väkivaltaa, rasismia, muukalaisvihaa, vihaa lietsovaa puhetta ja musiikkia, itsensä silpomista, anoreksiaa ja itsemurhasivustoja. ETSK myöntää kyllä, että tällaista materiaalia koskevia kansainvälisiä kumppanuuksia on vaikea luoda, mutta jäsenvaltiotasolla voitaisiin pyrkiä lisäämään tietoisuutta niistä välineistä, menetelmistä ja teknologioista, joilla lapsia suojellaan tällaiselle sisällölle altistumiselta.

| 2.9 | EU on ollut vuodesta 1996 edelläkävijä lasten suojelemisessa verkkouhkilta. Peräkkäiset internetin käyttöturvallisuutta koskevat ohjelmat (Internetin käyttöturvallisuuden parantamista koskeva toimintasuunnitelma 1999–2004 ja Safer Internet plus -ohjelma 2004–2008) ovat olleet tärkein työkalu tällä alueella. Komissio antoi tiedonannon Safer Internet plus -ohjelman toteuttamisesta vuosina 2005–2006. (7) Lisäksi vuoden 2007 huhti- ja heinäkuun välisenä aikana suoritetussa vaikutusten arvioinnissa (8) vahvistui, että toteutetut toimet olivat olleet tuloksellisia, ja samalla korostui, että niitä on tarpeen mukauttaa uusiin internet-teknologioihin ja alan nopeasti kehittyvään rikollisuuteen. |
| --- | --- |

2.9

EU on ollut vuodesta 1996 edelläkävijä lasten suojelemisessa verkkouhkilta. Peräkkäiset internetin käyttöturvallisuutta koskevat ohjelmat (Internetin käyttöturvallisuuden parantamista koskeva toimintasuunnitelma 1999–2004 ja Safer Internet plus -ohjelma 2004–2008) ovat olleet tärkein työkalu tällä alueella. Komissio antoi tiedonannon Safer Internet plus -ohjelman toteuttamisesta vuosina 2005–2006. (7) Lisäksi vuoden 2007 huhti- ja heinäkuun välisenä aikana suoritetussa vaikutusten arvioinnissa (8) vahvistui, että toteutetut toimet olivat olleet tuloksellisia, ja samalla korostui, että niitä on tarpeen mukauttaa uusiin internet-teknologioihin ja alan nopeasti kehittyvään rikollisuuteen.

| 2.10 | Uuden ohjelman tavoitteena on edistää internetin ja muiden viestintäteknologioiden käyttöturvallisuutta erityisesti lasten näkökulmasta. Lisäksi pyritään torjumaan laitonta sisältöä ja haitallista käyttäytymistä verkossa helpottamalla yhteistyötä sekä kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtamista kaikilla tasoilla kysymyksissä, jotka liittyvät lasten turvallisuuteen verkkoympäristössä, ja varmistamaan siten eurooppalainen lisäarvo. |
| --- | --- |

2.10

Uuden ohjelman tavoitteena on edistää internetin ja muiden viestintäteknologioiden käyttöturvallisuutta erityisesti lasten näkökulmasta. Lisäksi pyritään torjumaan laitonta sisältöä ja haitallista käyttäytymistä verkossa helpottamalla yhteistyötä sekä kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtamista kaikilla tasoilla kysymyksissä, jotka liittyvät lasten turvallisuuteen verkkoympäristössä, ja varmistamaan siten eurooppalainen lisäarvo.

| 2.11 | Ohjelmassa on neljä toimenpidekokonaisuutta, ja jokaisessa niistä edistetään kansainvälistä yhteistyötä niiden erottamattomana osana. Toimenpidekokonaisuudet ovat:






  a) | laittoman verkkosisällön vähentäminen ja haitallisen verkkokäyttäytymisen torjuminen |
| --- | --- | --- |

2.11

Ohjelmassa on neljä toimenpidekokonaisuutta, ja jokaisessa niistä edistetään kansainvälistä yhteistyötä niiden erottamattomana osana. Toimenpidekokonaisuudet ovat:

a)

laittoman verkkosisällön vähentäminen ja haitallisen verkkokäyttäytymisen torjuminen

| b) | turvallisemman verkkoympäristön edistäminen |
| --- | --- |

b)

turvallisemman verkkoympäristön edistäminen

| c) | yleisön tietoisuuden varmistaminen |
| --- | --- |

c)

yleisön tietoisuuden varmistaminen

| d) | tietämyspohjan luominen. |
| --- | --- |

d)

tietämyspohjan luominen.

| 2.12 | ETSK toivoisi kuitenkin sanojen ”haitallinen” ja ”käyttäytyminen” määrittelyä ja oikeudellista selventämistä, erityisesti ajatellen säännösten saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. Myös vihjelinjojen rooli kaipaa lisäselvennystä. Vihjelinjat eivät tutki epäiltyjä, eikä niillä ole siihen tarvittavaa toimivaltaa (ks. liite 2) (9). |
| --- | --- |

2.12

ETSK toivoisi kuitenkin sanojen ”haitallinen” ja ”käyttäytyminen” määrittelyä ja oikeudellista selventämistä, erityisesti ajatellen säännösten saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. Myös vihjelinjojen rooli kaipaa lisäselvennystä. Vihjelinjat eivät tutki epäiltyjä, eikä niillä ole siihen tarvittavaa toimivaltaa (ks. liite 2) (9).

3.   Kansainvälinen malli

| 3.1 | Internetiä eivät omista tai hallinnoi sisältöä valvovat valtavat monikansalliset yhtiöt. Internet koostuu sadoista miljoonista lukuisten eri julkaisijoiden verkkoon saataville asettamista sivuista, mikä vaikeuttaa laittoman sisällön seuraamista ja valvontaa. Niin paikallisilla (kodit), kansallisilla kuin kansainvälisillä (kyberavaruus mukaan lukien) toimilla on kuitenkin mahdollista vähentää laittoman sisällön saatavuutta, jos kaikki sidosryhmät tekevät yhteistyötä. |
| --- | --- |

3.1

Internetiä eivät omista tai hallinnoi sisältöä valvovat valtavat monikansalliset yhtiöt. Internet koostuu sadoista miljoonista lukuisten eri julkaisijoiden verkkoon saataville asettamista sivuista, mikä vaikeuttaa laittoman sisällön seuraamista ja valvontaa. Niin paikallisilla (kodit), kansallisilla kuin kansainvälisillä (kyberavaruus mukaan lukien) toimilla on kuitenkin mahdollista vähentää laittoman sisällön saatavuutta, jos kaikki sidosryhmät tekevät yhteistyötä.

| 3.2 | Internet Watch Foundation löysi vuoden 2007 aikana 2755 eri maissa ylläpidettävää lasten seksuaalista hyväksikäyttöä sisältävää verkkosivustoa; 80 prosenttia näistä verkkosivustoista on kaupallisia, ja ne vaihtavat säännöllisesti ylläpitoyhtiötä ja -aluetta paljastumisen välttämiseksi (10). Tällaisten taktiikoiden sekä kyseisten rikosten mutkikkaan monikansallisen luonteen vuoksi näitä verkkosivustoja, niiden sisältöä ja niiden taustaorganisaatioita on mahdollista tutkia tehokkaasti vain maailmanlaajuisella yhteistoiminnalla, johon lainvalvontaviranomaiset, hallitukset ja kansainvälinen internet-ala osallistuvat. |
| --- | --- |

3.2

Internet Watch Foundation löysi vuoden 2007 aikana 2755 eri maissa ylläpidettävää lasten seksuaalista hyväksikäyttöä sisältävää verkkosivustoa; 80 prosenttia näistä verkkosivustoista on kaupallisia, ja ne vaihtavat säännöllisesti ylläpitoyhtiötä ja -aluetta paljastumisen välttämiseksi (10). Tällaisten taktiikoiden sekä kyseisten rikosten mutkikkaan monikansallisen luonteen vuoksi näitä verkkosivustoja, niiden sisältöä ja niiden taustaorganisaatioita on mahdollista tutkia tehokkaasti vain maailmanlaajuisella yhteistoiminnalla, johon lainvalvontaviranomaiset, hallitukset ja kansainvälinen internet-ala osallistuvat.

| 3.3 | ETSK toteaa, että lasten suojelun varmistaminen edellyttää ”kumppanuuslähestymistapaa”. Työmarkkinaosapuolten, valtiovalta mukaan luettuna, internet-alan, lainvalvontaviranomaisten, lastensuojelujärjestöjen, yritysten, työntekijöiden edustajien, valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden, mm. kuluttajajärjestöjen, ja suuren yleisön on tehtävä yhteistyötä vaarojen ja riskien esiin tuomiseksi, mutta annettava samalla nuorille mahdollisuus hyötyä tästä vallankumouksellisesta yhteydenpidon, oppimisen ja innovoinnin välineestä. |
| --- | --- |

3.3

ETSK toteaa, että lasten suojelun varmistaminen edellyttää ”kumppanuuslähestymistapaa”. Työmarkkinaosapuolten, valtiovalta mukaan luettuna, internet-alan, lainvalvontaviranomaisten, lastensuojelujärjestöjen, yritysten, työntekijöiden edustajien, valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden, mm. kuluttajajärjestöjen, ja suuren yleisön on tehtävä yhteistyötä vaarojen ja riskien esiin tuomiseksi, mutta annettava samalla nuorille mahdollisuus hyötyä tästä vallankumouksellisesta yhteydenpidon, oppimisen ja innovoinnin välineestä.

| 3.4 | Internetin ansioksi voidaan lukea, että se parantaa monien ihmisten, etenkin nuorten, iäkkäiden ja monien vammaisten elämänlaatua. Se on ainutlaatuinen viestintäväline ja nykyisin yhä enemmän ”sosiaalinen verkosto”. Elämäntapojen, perheiden ja työllisyysrakenteen muutokset ovat lisänneet vapaan tai yksin vietettävän ajan määrää. Tästä syystä etenkin haavoittuvassa asemassa olevien käyttäjien ja erityisesti lasten suojelu on ensisijaisen tärkeä tavoite, jota ei voida jättää vain huoltajien vastuulle. |
| --- | --- |

3.4

Internetin ansioksi voidaan lukea, että se parantaa monien ihmisten, etenkin nuorten, iäkkäiden ja monien vammaisten elämänlaatua. Se on ainutlaatuinen viestintäväline ja nykyisin yhä enemmän ”sosiaalinen verkosto”. Elämäntapojen, perheiden ja työllisyysrakenteen muutokset ovat lisänneet vapaan tai yksin vietettävän ajan määrää. Tästä syystä etenkin haavoittuvassa asemassa olevien käyttäjien ja erityisesti lasten suojelu on ensisijaisen tärkeä tavoite, jota ei voida jättää vain huoltajien vastuulle.

| 3.5 | Uusien teknologioiden ja palvelujen syntyminen on innovaatioiden ja liiketoiminnan kasvun avain koko maailmassa. Nuoret ymmärtävät usein ensimmäisinä näiden innovaatioiden mahdollisuudet ja ottavat ne käyttöön. Käsi kädessä kehityksen kanssa kulkee kuitenkin myös väärinkäyttö, ja tämä herättää yhä suurempaa huolta. Sekä itse alan että sidosryhmien itsesääntelyelimillä on syvällistä tietämystä näistä teknologioista ja siten mahdollisuus kehittää vastatoimia väärinkäytön torjumiseksi. Tietämyksen jakaminen, tietoisuuden parantaminen ja kuluttajien valistaminen sivustoista ilmoittamisesta yhdessä varojen jakamisen kanssa mahdollisuuksien mukaan tällaisen väärinkäytön ja etenkin lasten seksuaalisen hyväksikäytön kitkemiseksi on internet-alan yritysten keskeinen velvollisuus ja osa niiden sosiaalista vastuuta. |
| --- | --- |

3.5

Uusien teknologioiden ja palvelujen syntyminen on innovaatioiden ja liiketoiminnan kasvun avain koko maailmassa. Nuoret ymmärtävät usein ensimmäisinä näiden innovaatioiden mahdollisuudet ja ottavat ne käyttöön. Käsi kädessä kehityksen kanssa kulkee kuitenkin myös väärinkäyttö, ja tämä herättää yhä suurempaa huolta. Sekä itse alan että sidosryhmien itsesääntelyelimillä on syvällistä tietämystä näistä teknologioista ja siten mahdollisuus kehittää vastatoimia väärinkäytön torjumiseksi. Tietämyksen jakaminen, tietoisuuden parantaminen ja kuluttajien valistaminen sivustoista ilmoittamisesta yhdessä varojen jakamisen kanssa mahdollisuuksien mukaan tällaisen väärinkäytön ja etenkin lasten seksuaalisen hyväksikäytön kitkemiseksi on internet-alan yritysten keskeinen velvollisuus ja osa niiden sosiaalista vastuuta.

| 3.6 | Verkossa levitettävän lasten seksuaalista hyväksikäyttöä sisältävän materiaalin muodostaman ongelman laajuudesta on monia arvauksia. Kuten komission raportissa todetaan, tilastotietoa EU:n eri jäsenvaltioista on kuitenkin niukasti. Toimet tulisi kohdentaa lasten hyväksikäyttömateriaalin jakeluun yhdistettyjen verkkosivustojen liikkeiden ja toiminnan jäljittämiseen, jotta toimivaltaiset elimet ja kansainväliset lainvalvontaviranomaiset saavat tietoa, jonka perusteella ne voivat poistaa tällaisen materiaalin, ja käynnistää sen jakelijoiden tutkinnan. |
| --- | --- |

3.6

Verkossa levitettävän lasten seksuaalista hyväksikäyttöä sisältävän materiaalin muodostaman ongelman laajuudesta on monia arvauksia. Kuten komission raportissa todetaan, tilastotietoa EU:n eri jäsenvaltioista on kuitenkin niukasti. Toimet tulisi kohdentaa lasten hyväksikäyttömateriaalin jakeluun yhdistettyjen verkkosivustojen liikkeiden ja toiminnan jäljittämiseen, jotta toimivaltaiset elimet ja kansainväliset lainvalvontaviranomaiset saavat tietoa, jonka perusteella ne voivat poistaa tällaisen materiaalin, ja käynnistää sen jakelijoiden tutkinnan.

| 3.7 | Tällaisia organisaatioita on perustettava jäsenvaltiotasolla, ja niiden edustajien tulee tavata säännöllisesti EU:n komission edustajia strategioiden laatimiseksi. Teollisuuden, hallitusten, pankkien, rahoituslaitosten ja luottokorttiyritysten, valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden, koulutusalan, työnantajien ja työntekijöiden edustajista koostuva EU:n tason foorumi voisi olla arvokas koko unionin kattava nopean analysoinnin ja toiminnan väline, joka levittäisi tietoa myös EU:n rajojen ulkopuolelle kansainvälisen lainvalvontayhteistyön helpottamiseksi. |
| --- | --- |

3.7

Tällaisia organisaatioita on perustettava jäsenvaltiotasolla, ja niiden edustajien tulee tavata säännöllisesti EU:n komission edustajia strategioiden laatimiseksi. Teollisuuden, hallitusten, pankkien, rahoituslaitosten ja luottokorttiyritysten, valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden, koulutusalan, työnantajien ja työntekijöiden edustajista koostuva EU:n tason foorumi voisi olla arvokas koko unionin kattava nopean analysoinnin ja toiminnan väline, joka levittäisi tietoa myös EU:n rajojen ulkopuolelle kansainvälisen lainvalvontayhteistyön helpottamiseksi.

| 3.8 | Tällaisen teknologian kehitystä, psykososiaalisia tekijöitä ja lainvalvontaa käsittelevän vuosittaisen EU:n ”asiantuntijakokouksen” perustamista tulisi rohkaista tietämyksen siirron tehostamiseksi. Näiden kokousten päätelmät välitettäisiin kaikille EU:n jäsenvaltioille sekä foorumin jäsenille mukautettaviksi, integroitaviksi tai käytettäviksi valtio- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

3.8

Tällaisen teknologian kehitystä, psykososiaalisia tekijöitä ja lainvalvontaa käsittelevän vuosittaisen EU:n ”asiantuntijakokouksen” perustamista tulisi rohkaista tietämyksen siirron tehostamiseksi. Näiden kokousten päätelmät välitettäisiin kaikille EU:n jäsenvaltioille sekä foorumin jäsenille mukautettaviksi, integroitaviksi tai käytettäviksi valtio- ja paikallistasolla.

| 3.9 | Komission tasolla perustettava ”verkostotoimisto”, joka tutkisi paitsi eurooppalaisia myös maailmanlaajuisia hankkeita, auttaisi foorumia varmistamaan, että tiedot, myös tilastot, ovat ajan tasalla ja merkityksellisiä, sekä levittämään tehokkaita menettelyjä, joilla torjutaan ongelmia ja jotka voidaan nopeasti siirtää aktiivisille kumppaneille. Verkostotoimiston tehtäviin kuuluisivat myös vierailut ja seuranta. Lisäksi toimisto voisi toimia riippumattomana vihjelinjojen arvioijana ja tarkastaa uudet hankehakemukset päällekkäisen työn estämiseksi ja tehokkaan ja taloudellisen varainkäytön varmistamiseksi. Toimisto voisi myös ehdottaa kumppanuuksia. Sen tehtävänä olisi reagoida uusiin haasteisiin sitä mukaa kuin niitä syntyy. |
| --- | --- |

3.9

Komission tasolla perustettava ”verkostotoimisto”, joka tutkisi paitsi eurooppalaisia myös maailmanlaajuisia hankkeita, auttaisi foorumia varmistamaan, että tiedot, myös tilastot, ovat ajan tasalla ja merkityksellisiä, sekä levittämään tehokkaita menettelyjä, joilla torjutaan ongelmia ja jotka voidaan nopeasti siirtää aktiivisille kumppaneille. Verkostotoimiston tehtäviin kuuluisivat myös vierailut ja seuranta. Lisäksi toimisto voisi toimia riippumattomana vihjelinjojen arvioijana ja tarkastaa uudet hankehakemukset päällekkäisen työn estämiseksi ja tehokkaan ja taloudellisen varainkäytön varmistamiseksi. Toimisto voisi myös ehdottaa kumppanuuksia. Sen tehtävänä olisi reagoida uusiin haasteisiin sitä mukaa kuin niitä syntyy.

| 3.10 | ”Nuorisofoorumin” perustaminen voisi olla arvokas keino nuorten saamiseksi osallistumaan ja tiedon levittämiseksi haavoittuvimmassa asemassa olevien käyttämiin sosiaalisiin verkostoihin. Nuorilla on oma kielensä, ja he kuuntelevat usein vastahakoisesti viranomaisia, mutta ottavat mielellään vastaan neuvoja tovereiltaan omassa sosiaalisessa ympäristössään. ”Lasten oikeudet” on otettava huomioon, ja siksi nuoret on kutsuttava osallistumaan prosessiin. |
| --- | --- |

3.10

”Nuorisofoorumin” perustaminen voisi olla arvokas keino nuorten saamiseksi osallistumaan ja tiedon levittämiseksi haavoittuvimmassa asemassa olevien käyttämiin sosiaalisiin verkostoihin. Nuorilla on oma kielensä, ja he kuuntelevat usein vastahakoisesti viranomaisia, mutta ottavat mielellään vastaan neuvoja tovereiltaan omassa sosiaalisessa ympäristössään. ”Lasten oikeudet” on otettava huomioon, ja siksi nuoret on kutsuttava osallistumaan prosessiin.

| 3.11 | Tarvitaan tehokasta mallia, jossa sidosryhmät sitoutuvat jakamaan tietoja keskenään, jotta voidaan mukautua verkkorikollisuuden eri puolilla maailmaa kehittyviin uusiin muotoihin ja vaihtaa tietämystä. |
| --- | --- |

3.11

Tarvitaan tehokasta mallia, jossa sidosryhmät sitoutuvat jakamaan tietoja keskenään, jotta voidaan mukautua verkkorikollisuuden eri puolilla maailmaa kehittyviin uusiin muotoihin ja vaihtaa tietämystä.

4.   Suuntaviivat vihjelinjojen toteuttamiseksi

| 4.1 | Vihjelinjojen hyvien käytäntöjen malli: |
| --- | --- |

4.1

Vihjelinjojen hyvien käytäntöjen malli:

| 4.1.1 | Vihjelinjojen tutkijat koulutetaan ja valtuutetaan laittoman verkkosisällön arviointiin. |
| --- | --- |

4.1.1

Vihjelinjojen tutkijat koulutetaan ja valtuutetaan laittoman verkkosisällön arviointiin.

| 4.1.2 | Vihjelinjojen tutkijoilla on asiantuntemusta mahdollisesti laittoman verkkosisällön jäljittämisessä. |
| --- | --- |

4.1.2

Vihjelinjojen tutkijoilla on asiantuntemusta mahdollisesti laittoman verkkosisällön jäljittämisessä.

| 4.1.3 | Sovelletaan kumppanuuteen perustuvaa lähestymistapaa, johon osallistuvat kaikki valtiotason sidosryhmät, kuten julkishallinto, pankit, rahoituslaitokset ja luottokorttiyritykset, lainvalvontaviranomaiset, lasten parissa toimivat organisaatiot, lastensuojelujärjestöt ja etenkin internet-alan yritykset. |
| --- | --- |

4.1.3

Sovelletaan kumppanuuteen perustuvaa lähestymistapaa, johon osallistuvat kaikki valtiotason sidosryhmät, kuten julkishallinto, pankit, rahoituslaitokset ja luottokorttiyritykset, lainvalvontaviranomaiset, lasten parissa toimivat organisaatiot, lastensuojelujärjestöt ja etenkin internet-alan yritykset.

| 4.1.4 | Vihjelinjojen sääntely perustuu yhteis- ja itsesääntelyyn, ja ne toimivat tehokkaassa kumppanuusyhteistyössä kunkin valtion internet-alan kanssa, jotka sitoutuvat noudattamaan sovittuja käytännesääntöjä. |
| --- | --- |

4.1.4

Vihjelinjojen sääntely perustuu yhteis- ja itsesääntelyyn, ja ne toimivat tehokkaassa kumppanuusyhteistyössä kunkin valtion internet-alan kanssa, jotka sitoutuvat noudattamaan sovittuja käytännesääntöjä.

| 4.1.5 | Minkä tahansa kyseisessä valtiossa toimivan yrityksen ylläpitämään laittomaan verkkosisältöön sovelletaan yleistä ”ilmoitus- ja poistomenettelyä”. |
| --- | --- |

4.1.5

Minkä tahansa kyseisessä valtiossa toimivan yrityksen ylläpitämään laittomaan verkkosisältöön sovelletaan yleistä ”ilmoitus- ja poistomenettelyä”.

| 4.1.6 | Vihjelinjat osallistuvat hankkeeseen, jolla luodaan keskitetty eurooppalainen tietokanta lasten seksuaalista hyväksikäyttöä sisältävistä URL-osoitteista. |
| --- | --- |

4.1.6

Vihjelinjat osallistuvat hankkeeseen, jolla luodaan keskitetty eurooppalainen tietokanta lasten seksuaalista hyväksikäyttöä sisältävistä URL-osoitteista.

| 4.1.7 | Käyttäjien suojaamiseksi vahingossa tapahtuvalta altistumiselta kansalliset internet-yritykset sitoutuvat estämään verkoston tasolla pääsyn lasten seksuaalista hyväksikäyttöä sisältäville verkkosivustoille, joista pidetään päivitettävää luetteloa. |
| --- | --- |

4.1.7

Käyttäjien suojaamiseksi vahingossa tapahtuvalta altistumiselta kansalliset internet-yritykset sitoutuvat estämään verkoston tasolla pääsyn lasten seksuaalista hyväksikäyttöä sisältäville verkkosivustoille, joista pidetään päivitettävää luetteloa.

| 4.1.8 | Vihjelinjoilla on oltava kunkin maan kielellä ylläpidettävät laajat verkkosivut, joilla on yksinkertainen ja anonyymi vihjeiden vastaanottomekanismi ja jotka toimittavat selkeitä ilmoituksia auttaville puhelimille ja muille asianomaisille organisaatioille vihjelinjojen toimivaltuuksien ulkopuolisista kysymyksistä kuten viekoittelusta ja verkkokiusaamisesta. |
| --- | --- |

4.1.8

Vihjelinjoilla on oltava kunkin maan kielellä ylläpidettävät laajat verkkosivut, joilla on yksinkertainen ja anonyymi vihjeiden vastaanottomekanismi ja jotka toimittavat selkeitä ilmoituksia auttaville puhelimille ja muille asianomaisille organisaatioille vihjelinjojen toimivaltuuksien ulkopuolisista kysymyksistä kuten viekoittelusta ja verkkokiusaamisesta.

| 4.1.9 | Tietoisuutta vihjelinjojen tehtävästä ja niihin liittyvistä seikoista tulee lisätä. |
| --- | --- |

4.1.9

Tietoisuutta vihjelinjojen tehtävästä ja niihin liittyvistä seikoista tulee lisätä.

| 4.1.10 | Vihjelinjojen tehtäviin kuuluu eurooppalaisen ja kansainvälisen tiedon esitteleminen sekä tiedon ja asiantuntemuksen jakaminen. |
| --- | --- |

4.1.10

Vihjelinjojen tehtäviin kuuluu eurooppalaisen ja kansainvälisen tiedon esitteleminen sekä tiedon ja asiantuntemuksen jakaminen.

| 4.1.11 | Vihjelinjat osallistuvat sidosryhmien kanssa eurooppalaisiin ja kansainvälisiin kumppanuuksiin, joiden tarkoituksena on jakaa tietoja ja kerätä ideoita näiden rajatylittävien rikosten torjumiseksi. |
| --- | --- |

4.1.11

Vihjelinjat osallistuvat sidosryhmien kanssa eurooppalaisiin ja kansainvälisiin kumppanuuksiin, joiden tarkoituksena on jakaa tietoja ja kerätä ideoita näiden rajatylittävien rikosten torjumiseksi.

| 4.1.12 | Toteutetaan EU:n ja kansainvälisellä tasolla toimia, joilla mahdollistetaan lasten hyväksikäyttömateriaalin poistaminen internetistä sekä sen levittäjien tutkinta riippumatta siitä, missä päin maailmaa kyseistä sisältöä ylläpidetään. |
| --- | --- |

4.1.12

Toteutetaan EU:n ja kansainvälisellä tasolla toimia, joilla mahdollistetaan lasten hyväksikäyttömateriaalin poistaminen internetistä sekä sen levittäjien tutkinta riippumatta siitä, missä päin maailmaa kyseistä sisältöä ylläpidetään.

| 4.1.13 | Vihjelinjat auttavat panoksellaan kansallisia ja kansainvälisiä elimiä, joita perustetaan torjumaan tällaisia verkkosivustoja kansainvälisellä tasolla sekä edistämään monikansallisten lainvalvontaviranomaisten yhteistyötä. |
| --- | --- |

4.1.13

Vihjelinjat auttavat panoksellaan kansallisia ja kansainvälisiä elimiä, joita perustetaan torjumaan tällaisia verkkosivustoja kansainvälisellä tasolla sekä edistämään monikansallisten lainvalvontaviranomaisten yhteistyötä.

| 4.1.14 | Vihjelinjat tiedottavat suuntaviivoista työnantajille, opettajille, organisaatioille, vanhemmille ja lapsille. Esimerkkinä mainittakoon Yhdistyneen kuningaskunnan poliisin Child Exploitation and Online Protection Centren (CEOP) ThinkuKnow-valistusohjelma. |
| --- | --- |

4.1.14

Vihjelinjat tiedottavat suuntaviivoista työnantajille, opettajille, organisaatioille, vanhemmille ja lapsille. Esimerkkinä mainittakoon Yhdistyneen kuningaskunnan poliisin Child Exploitation and Online Protection Centren (CEOP) ThinkuKnow-valistusohjelma.

| 4.1.15 | Valistuksessa keskitytään internetin käyttäjiin yhteistyössä kunkin valtion internet-yritysten kanssa tai niiden sponsorituen avulla. |
| --- | --- |

4.1.15

Valistuksessa keskitytään internetin käyttäjiin yhteistyössä kunkin valtion internet-yritysten kanssa tai niiden sponsorituen avulla.

| 4.1.16 | Organisaatioiden tulee kuulua eurooppalaiseen vihjelinjojen INHOPE-verkkoon. Näin varmistetaan, että kansainvälistä hyvien käytäntöjen vaihtoa vihjelinjojen ja internet-alan välillä voidaan käyttää tietynlaisen sisällön poistamiseen. (11) |
| --- | --- |

4.1.16

Organisaatioiden tulee kuulua eurooppalaiseen vihjelinjojen INHOPE-verkkoon. Näin varmistetaan, että kansainvälistä hyvien käytäntöjen vaihtoa vihjelinjojen ja internet-alan välillä voidaan käyttää tietynlaisen sisällön poistamiseen. (11)

| 4.1.17 | Ilmoitusmenettelyjen tulee olla yksinkertaisia, niissä tulee suojella ilmoittajan anonyymiutta, ja ilmoitukset tulee käsitellä nopeasti. |
| --- | --- |

4.1.17

Ilmoitusmenettelyjen tulee olla yksinkertaisia, niissä tulee suojella ilmoittajan anonyymiutta, ja ilmoitukset tulee käsitellä nopeasti.

| 4.1.18 | Vihjelinjojen ylläpitäjien täytyy tarjota tuki- ja neuvontapalveluja analyyseja tekeville henkilöille, joiden täytyy katsella materiaalia ja käsitellä tietoja. |
| --- | --- |

4.1.18

Vihjelinjojen ylläpitäjien täytyy tarjota tuki- ja neuvontapalveluja analyyseja tekeville henkilöille, joiden täytyy katsella materiaalia ja käsitellä tietoja.

| 4.2 | Lisäksi vihjelinjojen tulee






  a) | kehittää kumppanuuksia kotivaltioidensa verkkotunnusrekisteriyhtiöiden kanssa, jotta varmistetaan, että verkkotunnuksista, jotka säännöllisesti pitävät saatavilla lasten seksuaalista hyväksikäyttöä esittävää sisältöä tai joiden nimet viittaavat sukupuoliseen kanssakäymiseen lasten kanssa, aloitetaan tutkinta ja ne poistetaan rekisteristä. |
| --- | --- | --- |

4.2

Lisäksi vihjelinjojen tulee

a)

kehittää kumppanuuksia kotivaltioidensa verkkotunnusrekisteriyhtiöiden kanssa, jotta varmistetaan, että verkkotunnuksista, jotka säännöllisesti pitävät saatavilla lasten seksuaalista hyväksikäyttöä esittävää sisältöä tai joiden nimet viittaavat sukupuoliseen kanssakäymiseen lasten kanssa, aloitetaan tutkinta ja ne poistetaan rekisteristä.

| b) | pyrkiä hankkimaan vapaaehtoista rahoitusta itsesääntelyn pohjalta oman valtionsa internet-yrityksiltä, jotka hyötyvät vihjelinjojen hoitamista ilmoitusmekanismeista, ”ilmoitus- ja poistopalvelusta” ja päivitettävistä pääsynestoluetteloista |
| --- | --- |

b)

pyrkiä hankkimaan vapaaehtoista rahoitusta itsesääntelyn pohjalta oman valtionsa internet-yrityksiltä, jotka hyötyvät vihjelinjojen hoitamista ilmoitusmekanismeista, ”ilmoitus- ja poistopalvelusta” ja päivitettävistä pääsynestoluetteloista

| c) | rohkaista kyseisen valtion internet-yrityksiä estämään pääsy lasten seksuaalista hyväksikäyttöä sisältäville verkkosivustoille ja helpottaa estämistä |
| --- | --- |

c)

rohkaista kyseisen valtion internet-yrityksiä estämään pääsy lasten seksuaalista hyväksikäyttöä sisältäville verkkosivustoille ja helpottaa estämistä

| d) | edistää vihjelinjojen ja uhrien tukijärjestöihin ohjaavien auttavien puhelimien myönteisiä suhteita, jotta voidaan antaa täydentävää valistusta tärkeistä ja ajankohtaisista kysymyksistä. |
| --- | --- |

d)

edistää vihjelinjojen ja uhrien tukijärjestöihin ohjaavien auttavien puhelimien myönteisiä suhteita, jotta voidaan antaa täydentävää valistusta tärkeistä ja ajankohtaisista kysymyksistä.

5.   Erityishuomioita: komission ehdotus

| 5.1 | Komission ehdotuksessa jätetään vastaamatta useisiin kysymyksiin:






  a) | Kuka koordinoi ehdotettuja toimenpiteitä ja millä pätevyydellä? |
| --- | --- | --- |

5.1

Komission ehdotuksessa jätetään vastaamatta useisiin kysymyksiin:

a)

Kuka koordinoi ehdotettuja toimenpiteitä ja millä pätevyydellä?

| b) | Miten yksittäisten alojen kriteerit muotoillaan? Monet jo perustetuista ohjelmista täyttäisivät useamman kuin yhden ehdotetun tietokannan kriteereistä. (12) |
| --- | --- |

b)

Miten yksittäisten alojen kriteerit muotoillaan? Monet jo perustetuista ohjelmista täyttäisivät useamman kuin yhden ehdotetun tietokannan kriteereistä. (12)

| c) | Kuka valitsee sopivat ehdokkaat? |
| --- | --- |

c)

Kuka valitsee sopivat ehdokkaat?

| d) | Kuka vastaa näiden hankkeiden jatkuvasta arvioinnista ja verkostoitumisesta? |
| --- | --- |

d)

Kuka vastaa näiden hankkeiden jatkuvasta arvioinnista ja verkostoitumisesta?

| 5.2 | Ratkaisemalla edellä mainitut kysymykset voitaisiin estää pyörän keksiminen uudelleen eli jo tehdyn työn tekeminen toiseen kertaan ja varmistaa tehokas ja taloudellinen varainkäyttö. Tärkeintä on taata kentällä toimivien asiantuntijoiden aktiivinen osallistuminen aloitteeseen tiiviissä yhteistyössä konsulttien ja julkishallinnon virkamiesten kanssa. Tämä koskee myös ehdotusta komission tasolla perustettavasta ”verkostotoimistosta”, joka tutkii tällaisia hankkeita ja tutustuu, tekee vierailuja ja pitää yhteyttä niihin. |
| --- | --- |

5.2

Ratkaisemalla edellä mainitut kysymykset voitaisiin estää pyörän keksiminen uudelleen eli jo tehdyn työn tekeminen toiseen kertaan ja varmistaa tehokas ja taloudellinen varainkäyttö. Tärkeintä on taata kentällä toimivien asiantuntijoiden aktiivinen osallistuminen aloitteeseen tiiviissä yhteistyössä konsulttien ja julkishallinnon virkamiesten kanssa. Tämä koskee myös ehdotusta komission tasolla perustettavasta ”verkostotoimistosta”, joka tutkii tällaisia hankkeita ja tutustuu, tekee vierailuja ja pitää yhteyttä niihin.

| 5.3 | Komission tulee pyrkiä esimerkiksi Daphne-ohjelmasta ja Safer Internet -ohjelmista saatavan rahoituksen nykyistä ennakoivampaan ja enemmän yhteistyöhön perustuvaan käyttöön. |
| --- | --- |

5.3

Komission tulee pyrkiä esimerkiksi Daphne-ohjelmasta ja Safer Internet -ohjelmista saatavan rahoituksen nykyistä ennakoivampaan ja enemmän yhteistyöhön perustuvaan käyttöön.

| 5.4 | Lopuksi komitea kehottaa komissiota painottamaan seuraavien seikkojen merkitystä ja vaikutuksia:






  — | vihjelinjojen ja internet-alan lasten hyväksikäyttömateriaaliin soveltaman ”ilmoitus- ja poistomenettelyn” käyttöönotto kaikissa jäsenvaltioissa |
| --- | --- | --- |

5.4

Lopuksi komitea kehottaa komissiota painottamaan seuraavien seikkojen merkitystä ja vaikutuksia:

—

vihjelinjojen ja internet-alan lasten hyväksikäyttömateriaaliin soveltaman ”ilmoitus- ja poistomenettelyn” käyttöönotto kaikissa jäsenvaltioissa

| — | sellaisen aloitteen nykyistä laajempi käyttöönotto, jossa internetin käyttäjiä suojellaan estämällä pääsy lasten seksuaalista hyväksikäyttöä sisältäviin URL-osoitteisiin. |
| --- | --- |

—

sellaisen aloitteen nykyistä laajempi käyttöönotto, jossa internetin käyttäjiä suojellaan estämällä pääsy lasten seksuaalista hyväksikäyttöä sisältäviin URL-osoitteisiin.

| — | verkkotunnusrekisterien ja asianomaisten viranomaisten kansainvälinen ponnistelu lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön yhdistettyjen verkkotunnusten poistamiseksi rekistereistä. |
| --- | --- |

—

verkkotunnusrekisterien ja asianomaisten viranomaisten kansainvälinen ponnistelu lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön yhdistettyjen verkkotunnusten poistamiseksi rekistereistä.

| 5.5 | Edellä mainituilla toimenpiteillä vähennettäisiin viattomien internetin käyttäjien riskiä joutua näkemään traumaattisia ja laittomia kuvia sekä uhreiksi joutuneiden lasten uudelleentraumatisointia rajoittamalla heihin kohdistuvan seksuaalisen hyväksikäytön katselumahdollisuuksia, vaikeutettaisiin tällaisen sisällön saatavuutta ja tarjontaa sitä hakeville ja häirittäisiin rikollisjärjestöjen kaupallisissa hyötymistarkoituksissa harjoittamaa kuvien levittämistä internetin käyttäjille. |
| --- | --- |

5.5

Edellä mainituilla toimenpiteillä vähennettäisiin viattomien internetin käyttäjien riskiä joutua näkemään traumaattisia ja laittomia kuvia sekä uhreiksi joutuneiden lasten uudelleentraumatisointia rajoittamalla heihin kohdistuvan seksuaalisen hyväksikäytön katselumahdollisuuksia, vaikeutettaisiin tällaisen sisällön saatavuutta ja tarjontaa sitä hakeville ja häirittäisiin rikollisjärjestöjen kaupallisissa hyötymistarkoituksissa harjoittamaa kuvien levittämistä internetin käyttäjille.

| 5.6 | Panemalla nämä toimet täytäntöön vaikeutettaisiin lasten hyväksikäyttömateriaalin levittämisestä vastaavien tahojen toimintaa. Tällaisen rikollisuuden täydellinen kitkeminen on sen nopeasti kehittyvän luonteen ja rikollisten teknologisen osaamisen vuoksi vaikeaa, mutta mitä kalliimpaa, riskialttiimpaa ja lyhytaikaisempaa toiminnasta onnistutaan tekemään, sitä epätodennäköisempää on, että sitä pidetään helppona keinona hankkia taloudellista tai muuta hyötyä. |
| --- | --- |

5.6

Panemalla nämä toimet täytäntöön vaikeutettaisiin lasten hyväksikäyttömateriaalin levittämisestä vastaavien tahojen toimintaa. Tällaisen rikollisuuden täydellinen kitkeminen on sen nopeasti kehittyvän luonteen ja rikollisten teknologisen osaamisen vuoksi vaikeaa, mutta mitä kalliimpaa, riskialttiimpaa ja lyhytaikaisempaa toiminnasta onnistutaan tekemään, sitä epätodennäköisempää on, että sitä pidetään helppona keinona hankkia taloudellista tai muuta hyötyä.

| 5.7 | Tuoreet tiedot lasten seksuaalista hyväksikäyttöä sisältävien verkkosivustojen (ei yksittäisten kuvien tai URL-osoitteiden) laajuudesta ja määrästä antavat lisärohkaisua pyrkimyksissä niiden poistamiseen kokonaan. Nyt voidaan asettaa konkreettisia tavoitteita osoittamaan, että tietojen jakamisesta ja ”osallisuudesta” korkeimmalla kansainvälisellä tasolla on hyötyä ja että myönteinen ja tuloksekas yhteiseen kansainväliseen kumppanuuteen perustuva toiminta auttaa vähentämään olennaisesti lasten seksuaalista hyväksikäyttöä esittävien internetsivujen määrää. |
| --- | --- |

5.7

Tuoreet tiedot lasten seksuaalista hyväksikäyttöä sisältävien verkkosivustojen (ei yksittäisten kuvien tai URL-osoitteiden) laajuudesta ja määrästä antavat lisärohkaisua pyrkimyksissä niiden poistamiseen kokonaan. Nyt voidaan asettaa konkreettisia tavoitteita osoittamaan, että tietojen jakamisesta ja ”osallisuudesta” korkeimmalla kansainvälisellä tasolla on hyötyä ja että myönteinen ja tuloksekas yhteiseen kansainväliseen kumppanuuteen perustuva toiminta auttaa vähentämään olennaisesti lasten seksuaalista hyväksikäyttöä esittävien internetsivujen määrää.

Bryssel 29. toukokuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Tässä asiakirjassa ”verkkoteknologioilla” (”online technologies”) tarkoitetaan teknologioita, joita käytetään internetiin pääsemiseksi, sekä muita viestintäteknologioita. Joissakin tapauksissa, esimerkiksi videopelien osalta, sisältöjen ja palvelujen käytössä erotetaan myös paikallinen ('offline') käyttö. Kumpikin käyttötapa voi olla merkityksellinen lapsen turvallisuuden kannalta.

1

(2)  ”Internetin laiton sisältö”, EUVL C 61, 14.3.2003, s. 32, ja ”Internetin käyttöturvallisuus”, EUVL C 157, 28.6.2005, s. 136.

2

(3)  Viekoittelu tarkoittaa sitä, että hyväksikäyttäjä yrittää suoraan ystävystyä lapsen kanssa käyttääkseen häntä seksuaalisesti hyväkseen. Verkkokiusaaminen taas tarkoittaa kiusaamista verkkoympäristössä.

3

(4)  Ks. alaviite 1.

4

(5)  Liite on saatavilla ainoastaan englanniksi. Se on liitetty lausunnon sähköiseen versioon, joka on saatavilla internetissä.

5

(6)  Euroopan neuvoston tietoverkkorikollisuutta koskeva yleissopimus ETS nro 185, 23.11.2001.

6

(7)  KOM(2006) 661 lopullinen. Komission tiedonanto Internetin ja uuden verkkoteknologian käyttöturvallisuutta koskevan monivuotisen yhteisön ohjelman (Safer Internet plus) täytäntöönpanosta.

7

Safer Internet plus

(8)  http://ec.europa.eu/saferinternet.

8

(9)  Liite on saatavilla ainoastaan englanniksi. Se on liitetty lausunnon sähköiseen versioon, joka on saatavilla internetissä.

9

(10)  Yhdistyneen kuningaskunnan vihjelinja internetin laittomasta sisällöstä ilmoittamista varten: maailmanlaajuisesti ylläpidettävä lasten seksuaalista hyväksikäyttöä koskeva sisältö ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa ylläpidettävä rangaistava epäsiveellinen ja rotuvihaan yllyttävä sisältö, ks. liitteet 1 ja 2. (saatavilla vain englanniksi, löytyy lausunnon sähköisestä versiosta internetistä).

10

(11)  Syyskuusta 2004 joulukuuhun 2006 INHOPE käsitteli 1,9 miljoonaa ilmoitusta, joista 900 000 tuli yleisöltä. Niistä 160 000 toimitettiin lainvalvontaviranomaisille toimenpiteitä varten.

11

(12)  Esimerkiksi ehkäisevä Innocence in Danger (Viattomuus vaarassa) -hanke täyttäisi useamman kuin yhden kriteerin. Tällaisia esimerkkejä on paljon.

12

Innocence in Danger

---

| 30.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 224/66 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 224/66

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen katsastuksesta

KOM(2008) 100 lopullinen — 2008/0044 COD

(2008/C 224/14)

Euroopan unionin neuvosto päätti 16. huhtikuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 80 artiklan 2 kohdan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen katsastuksesta

Koska Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että asiakirjan sisältö on täysin hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 28.–29. toukokuuta 2008 pitämässään 445. täysistunnossa (toukokuun 29. päivän kokouksessa) antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon. Äänestyksessä annettiin 85 ääntä puolesta 2:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 29. toukokuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 30.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 224/67 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 224/67

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle — Veden niukkuuden ja kuivuuden asettamiin haasteisiin vastaaminen Euroopan unionissa

KOM(2007) 414 lopullinen

(2008/C 224/15)

Komissio päätti 18. heinäkuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle — Veden niukkuuden ja kuivuuden asettamiin haasteisiin vastaaminen Euroopan unionissa

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 29. huhtikuuta 2008. Esittelijä oli Stéphane Buffetaut.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28.–29. toukokuuta 2008 pitämässään 445. täysistunnossa (toukokuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 97 ääntä puolesta 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Veden niukkuutta ja kuivuutta on epäilemättä käsiteltävä sekä ympäristökysymyksenä, Euroopan kestävän talouskasvun keskeisenä osatekijänä että merkittävänä strategisena ongelmana. |
| --- | --- |

1.1

Veden niukkuutta ja kuivuutta on epäilemättä käsiteltävä sekä ympäristökysymyksenä, Euroopan kestävän talouskasvun keskeisenä osatekijänä että merkittävänä strategisena ongelmana.

| 1.2 | Yksittäiset ihmiset ja perheet tarvitsevat vettä elääkseen, mutta vesi on välttämätön luonnonvara myös lukuisille elollista luontoa hyödyntäville talouden aloille, kuten maataloudelle ja elintarviketeollisuudelle. |
| --- | --- |

1.2

Yksittäiset ihmiset ja perheet tarvitsevat vettä elääkseen, mutta vesi on välttämätön luonnonvara myös lukuisille elollista luontoa hyödyntäville talouden aloille, kuten maataloudelle ja elintarviketeollisuudelle.

| 1.3 | Komission tiedonannossa korostetaan ongelman merkitystä ja määritellään joukko suuntaviivoja veden niukkuuden ja kuivuuden torjumiseksi sekä selvitetään mahdollisia tapoja mukautua uuteen tilanteeseen. |
| --- | --- |

1.3

Komission tiedonannossa korostetaan ongelman merkitystä ja määritellään joukko suuntaviivoja veden niukkuuden ja kuivuuden torjumiseksi sekä selvitetään mahdollisia tapoja mukautua uuteen tilanteeseen.

| 1.4 | Sekä tiedemiesten että kansalaisten havaitsema ilmastonmuutos voi pahentaa tilannetta, ja komission suosittamat toimet olisikin otettava käyttöön nopeasti. |
| --- | --- |

1.4

Sekä tiedemiesten että kansalaisten havaitsema ilmastonmuutos voi pahentaa tilannetta, ja komission suosittamat toimet olisikin otettava käyttöön nopeasti.

| 1.5 | Kaikissa jäsenvaltioissa tilanne ei luonnollisestikaan ole samanlainen, ja Pohjois- ja Etelä-Euroopan tai Itä- ja Länsi-Euroopan olosuhteet eivät ole keskenään verrannollisia. Kuivuus koskee kuitenkin kaikkia jäsenvaltioita, ja kesäajan kuivuusjaksoja on koettu myös Pohjoismaissa. |
| --- | --- |

1.5

Kaikissa jäsenvaltioissa tilanne ei luonnollisestikaan ole samanlainen, ja Pohjois- ja Etelä-Euroopan tai Itä- ja Länsi-Euroopan olosuhteet eivät ole keskenään verrannollisia. Kuivuus koskee kuitenkin kaikkia jäsenvaltioita, ja kesäajan kuivuusjaksoja on koettu myös Pohjoismaissa.

| 1.6 | Niinpä erilaiset olosuhteet eivät saa estää ottamasta unionissa käyttöön yhteisesti sovittua politiikkaa ja jäsenvaltioiden todelliseen tilanteeseen mukautettuja käytännön toimia. Yhtä koko Euroopan unionille soveltuvaa ratkaisua ei ole olemassa. |
| --- | --- |

1.6

Niinpä erilaiset olosuhteet eivät saa estää ottamasta unionissa käyttöön yhteisesti sovittua politiikkaa ja jäsenvaltioiden todelliseen tilanteeseen mukautettuja käytännön toimia. Yhtä koko Euroopan unionille soveltuvaa ratkaisua ei ole olemassa.

| 1.7 | ETSK suosittaakin, että käsillä olevassa tiedonannossa ehdotettuja toimia seurataan aktiivisesti ja järjestelmällisesti. |
| --- | --- |

1.7

ETSK suosittaakin, että käsillä olevassa tiedonannossa ehdotettuja toimia seurataan aktiivisesti ja järjestelmällisesti.

| 1.8 | Veden hinnan osalta komitea korostaa, että hinnoittelupolitiikat saattavat osoittautua tehottomiksi, jos valtaosaa vedenotosta ei mitata eikä rekisteröidä. Komitea kehottaakin komissiota ehdottamaan jäsenvaltioille asianmukaisen vedenkäytön määritelmää. |
| --- | --- |

1.8

Veden hinnan osalta komitea korostaa, että hinnoittelupolitiikat saattavat osoittautua tehottomiksi, jos valtaosaa vedenotosta ei mitata eikä rekisteröidä. Komitea kehottaakin komissiota ehdottamaan jäsenvaltioille asianmukaisen vedenkäytön määritelmää.

| 1.9 | ETSK suosittaa perustamaan vesistöjen hoitosuunnitelmien eurooppalaisen internet-sivuston, joka tarjoaisi paikallisviranomaisille hyödyllisiä esimerkkejä ja lisätietoja kyseisten suunnitelmien laatimiseksi. |
| --- | --- |

1.9

ETSK suosittaa perustamaan vesistöjen hoitosuunnitelmien eurooppalaisen internet-sivuston, joka tarjoaisi paikallisviranomaisille hyödyllisiä esimerkkejä ja lisätietoja kyseisten suunnitelmien laatimiseksi.

| 1.10 | Veteen liittyvän rahoituksen jakamisen osalta komitea ehdottaa, että komissiolle annettaisiin mahdollisuus muuttaa tukimääriään järkeviin vedenkäyttömuotoihin ja vesivarojen säästöön liittyvien kriteerien perusteella kannustaakseen vastuuttomasti toimivia paikallisviranomaisia muuttamaan käytäntöjään, ilman että samalla rangaistaisiin alueita, jotka jo toimivat vastuullisesti tällä alalla. |
| --- | --- |

1.10

Veteen liittyvän rahoituksen jakamisen osalta komitea ehdottaa, että komissiolle annettaisiin mahdollisuus muuttaa tukimääriään järkeviin vedenkäyttömuotoihin ja vesivarojen säästöön liittyvien kriteerien perusteella kannustaakseen vastuuttomasti toimivia paikallisviranomaisia muuttamaan käytäntöjään, ilman että samalla rangaistaisiin alueita, jotka jo toimivat vastuullisesti tällä alalla.

| 1.11 | Kuivuusriskien hallinnan parantamiseksi komitea kehottaa EU:ta lisäämään tulipalojen ehkäisy- ja torjuntakeinojen yhteentoimivuutta Euroopan pelastuspalvelumekanismin puitteissa. |
| --- | --- |

1.11

Kuivuusriskien hallinnan parantamiseksi komitea kehottaa EU:ta lisäämään tulipalojen ehkäisy- ja torjuntakeinojen yhteentoimivuutta Euroopan pelastuspalvelumekanismin puitteissa.

| 1.12 | ETSK suosittaa, että vedenhankinnan infrastruktuureja pohdittaessa tutkitaan mahdollisuutta maanalaiseen varastointiin ja veden palauttamiseen pohjavesiin. Se katsoo, että ajatusta vesivarojen siirtämisestä saman jäsenvaltion sisällä ei ole kokonaan hylättävä, mutta siirrot on suunniteltava hyvin, jotta vältetään kaikenlaista veden tuhlausta, ja niitä toteutettaessa on huolehdittava säästäväisyydestä ja hyödynnettävä pisimmälle kehittyneitä mahdollisia vedenkäytön valvontatekniikkoja (1). |
| --- | --- |

1.12

ETSK suosittaa, että vedenhankinnan infrastruktuureja pohdittaessa tutkitaan mahdollisuutta maanalaiseen varastointiin ja veden palauttamiseen pohjavesiin. Se katsoo, että ajatusta vesivarojen siirtämisestä saman jäsenvaltion sisällä ei ole kokonaan hylättävä, mutta siirrot on suunniteltava hyvin, jotta vältetään kaikenlaista veden tuhlausta, ja niitä toteutettaessa on huolehdittava säästäväisyydestä ja hyödynnettävä pisimmälle kehittyneitä mahdollisia vedenkäytön valvontatekniikkoja (1).

| 1.13 | Järkevän vedenkäytön edistämiseksi komitea suosittaa ottamaan käyttöön pitkälle kehitettyjä mittausjärjestelmiä ja kulutukseen mukautettuja laskutusjärjestelmiä. Lisäksi se korostaa hyvien käytäntöjen merkitystä maataloudessa ja suosittelee metsittämistä ja pensasaitojen istuttamista alueilla, joilla se on hyödyllistä ja mahdollista, sekä kestävien salaojitus- ja kastelutekniikkojen tukemista maaseudun kehittämispolitiikan rahoituksen avulla. Veden käyttö maataloudessa tehostuu vähitellen, mutta sitä on tehostettava edelleen kastelujärjestelmien uudistamisen ja säästäväisen käytön avulla. Tässä yhteydessä on korostettava, että maatalouden uusien teknologioiden tutkimusta on syvennettävä ja kehitettävä. Komitea katsoo, että yksittäiset järjestelmät veden säästämistä, kierrättämistä ja jäteveden käsittelyä varten olisivat hyödyllisiä erityisesti haja-asutusalueilla. |
| --- | --- |

1.13

Järkevän vedenkäytön edistämiseksi komitea suosittaa ottamaan käyttöön pitkälle kehitettyjä mittausjärjestelmiä ja kulutukseen mukautettuja laskutusjärjestelmiä. Lisäksi se korostaa hyvien käytäntöjen merkitystä maataloudessa ja suosittelee metsittämistä ja pensasaitojen istuttamista alueilla, joilla se on hyödyllistä ja mahdollista, sekä kestävien salaojitus- ja kastelutekniikkojen tukemista maaseudun kehittämispolitiikan rahoituksen avulla. Veden käyttö maataloudessa tehostuu vähitellen, mutta sitä on tehostettava edelleen kastelujärjestelmien uudistamisen ja säästäväisen käytön avulla. Tässä yhteydessä on korostettava, että maatalouden uusien teknologioiden tutkimusta on syvennettävä ja kehitettävä. Komitea katsoo, että yksittäiset järjestelmät veden säästämistä, kierrättämistä ja jäteveden käsittelyä varten olisivat hyödyllisiä erityisesti haja-asutusalueilla.

| 1.14 | Tietopohjan lisäämiseksi ja tiedonkeruun parantamiseksi ETSK ehdottaa, että luodaan internet-sivusto, josta paikallis- ja aluetason toimijat voivat noutaa käyttöönsä hallitusten välisen ilmastopaneelin, IPPC:n maailmanlaajuisiin malleihin perustuvia ilmastomuuttujia. |
| --- | --- |

1.14

Tietopohjan lisäämiseksi ja tiedonkeruun parantamiseksi ETSK ehdottaa, että luodaan internet-sivusto, josta paikallis- ja aluetason toimijat voivat noutaa käyttöönsä hallitusten välisen ilmastopaneelin, IPPC:n maailmanlaajuisiin malleihin perustuvia ilmastomuuttujia.

2.   Tiedonannon sisältö

| 2.1 | Veden niukkuuteen liittyvät ongelmat ja kuivuuskausien yleistyminen ovat tulleet yhä tavallisemmiksi ilmiöiksi koko Euroopassa eivätkä ainoastaan perinteisesti niille alttiilla alueilla. Vakavasta veteen kohdistuvasta kuormituksesta kärsivien vesistöalueiden osuus Euroopan unionissa saattaa kasvaa nykyisestä 19 prosentista 39 prosenttiin vuoteen 2070 mennessä. Ongelmat ovat erityisen ankaria Etelä-, Keski- ja Itä-Euroopassa. |
| --- | --- |

2.1

Veden niukkuuteen liittyvät ongelmat ja kuivuuskausien yleistyminen ovat tulleet yhä tavallisemmiksi ilmiöiksi koko Euroopassa eivätkä ainoastaan perinteisesti niille alttiilla alueilla. Vakavasta veteen kohdistuvasta kuormituksesta kärsivien vesistöalueiden osuus Euroopan unionissa saattaa kasvaa nykyisestä 19 prosentista 39 prosenttiin vuoteen 2070 mennessä. Ongelmat ovat erityisen ankaria Etelä-, Keski- ja Itä-Euroopassa.

| 2.2 | Kuivuudesta kärsivien alueiden ja ihmisten määrä on kasvanut lähes 20 prosenttia 30 vuodessa. Inhimillisten menetysten lisäksi kuivuus aiheuttaa taloudellisia kustannuksia. Kuivuudesta Euroopan taloudelle vuonna 2003 aiheutuneet kustannukset olivat ainakin 8,7 miljardia euroa. Veden käyttöä koskeva tutkimus on tuonut esiin suuria eroja eri puolilla maailmaa. Amerikkalainen kuluttaa päivässä keskimääräin 600 litraa vettä, eurooppalainen 250–300 litraa, jordanialainen 40 ja afrikkalainen 30 litraa. Veden puutteen uhatessa jokaisen on pyrittävä muuttamaan tottumuksiaan, mutta toimet on kohdennettava sinne, missä niiden vaikutus voi olla suurin. Maatalous kuluttaa vettä eniten (71 prosenttia käytetystä vedestä). Toiseksi eniten vettä käyttää teollisuus (20 prosenttia) ja sitten kotitaloudet (9 prosenttia). (2) |
| --- | --- |

2.2

Kuivuudesta kärsivien alueiden ja ihmisten määrä on kasvanut lähes 20 prosenttia 30 vuodessa. Inhimillisten menetysten lisäksi kuivuus aiheuttaa taloudellisia kustannuksia. Kuivuudesta Euroopan taloudelle vuonna 2003 aiheutuneet kustannukset olivat ainakin 8,7 miljardia euroa. Veden käyttöä koskeva tutkimus on tuonut esiin suuria eroja eri puolilla maailmaa. Amerikkalainen kuluttaa päivässä keskimääräin 600 litraa vettä, eurooppalainen 250–300 litraa, jordanialainen 40 ja afrikkalainen 30 litraa. Veden puutteen uhatessa jokaisen on pyrittävä muuttamaan tottumuksiaan, mutta toimet on kohdennettava sinne, missä niiden vaikutus voi olla suurin. Maatalous kuluttaa vettä eniten (71 prosenttia käytetystä vedestä). Toiseksi eniten vettä käyttää teollisuus (20 prosenttia) ja sitten kotitaloudet (9 prosenttia). (2)

| 2.3 | Vastauksena ympäristöneuvoston kesäkuussa 2006 tekemään pyyntöön komissio esittää useita unionitason toimintavaihtoehtoja:






  — | Määritetään veden oikea hinta. |
| --- | --- | --- |

2.3

Vastauksena ympäristöneuvoston kesäkuussa 2006 tekemään pyyntöön komissio esittää useita unionitason toimintavaihtoehtoja:

—

Määritetään veden oikea hinta.

| — | Jaetaan vesivarat ja veteen liittyvä rahoitus nykyistä tehokkaammin. |
| --- | --- |

—

Jaetaan vesivarat ja veteen liittyvä rahoitus nykyistä tehokkaammin.

| — | Rahoitetaan järkevää vedenkäyttöä. |
| --- | --- |

—

Rahoitetaan järkevää vedenkäyttöä.

| — | Laaditaan kuivuusriskien hallintasuunnitelmia. |
| --- | --- |

—

Laaditaan kuivuusriskien hallintasuunnitelmia.

| — | Maksimoidaan EU:n solidaarisuusrahaston ja Euroopan pelastuspalvelumekanismin hyödyntäminen. |
| --- | --- |

—

Maksimoidaan EU:n solidaarisuusrahaston ja Euroopan pelastuspalvelumekanismin hyödyntäminen.

| — | Edistetään vedenkäyttöä järkeistäviä tekniikkoja ja käytäntöjä. |
| --- | --- |

—

Edistetään vedenkäyttöä järkeistäviä tekniikkoja ja käytäntöjä.

| — | Otetaan käyttöön veden niukkuutta ja kuivuutta koskeva EU:n laajuinen tietojärjestelmä. |
| --- | --- |

—

Otetaan käyttöön veden niukkuutta ja kuivuutta koskeva EU:n laajuinen tietojärjestelmä.

| — | Tarkastellaan tutkimuksen ja teknologian kehittämistoiminnan mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

—

Tarkastellaan tutkimuksen ja teknologian kehittämistoiminnan mahdollisuuksia.

| 2.4 | Komissio pyrkii luomaan perustan tehokkaalle strategialle veden käytön järkeistämiseksi osana ilmastonmuutoksen torjuntaan ja Euroopan talouden elvyttämiseen tähtääviä toimia. |
| --- | --- |

2.4

Komissio pyrkii luomaan perustan tehokkaalle strategialle veden käytön järkeistämiseksi osana ilmastonmuutoksen torjuntaan ja Euroopan talouden elvyttämiseen tähtääviä toimia.

| 2.5 | Eurooppa-neuvosto (3) on korostanut, että veden niukkuutta ja kuivuutta on käsiteltävä erikseen paitsi Euroopan myös kansainvälisellä tasolla ja että vesipolitiikan puitedirektiivi on pantava täytäntöön kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

2.5

Eurooppa-neuvosto (3) on korostanut, että veden niukkuutta ja kuivuutta on käsiteltävä erikseen paitsi Euroopan myös kansainvälisellä tasolla ja että vesipolitiikan puitedirektiivi on pantava täytäntöön kokonaisuudessaan.

| 2.6 | Neuvosto on pyytänyt komissiota seuraamaan tiedonannon täytäntöönpanoa sekä tarkastelemaan ja täydentämään EU:n strategiaa tällä alalla vuoteen 2012 mennessä. |
| --- | --- |

2.6

Neuvosto on pyytänyt komissiota seuraamaan tiedonannon täytäntöönpanoa sekä tarkastelemaan ja täydentämään EU:n strategiaa tällä alalla vuoteen 2012 mennessä.

| 2.7 | ETSK ei pyri tarjoamaan lisäratkaisuja, koska se olisi tarpeetonta, vaan pyrkii kommentoimaan ehdotettuja ratkaisutapoja ja täydentämään niitä sekä esittämään konkreettisia ehdotuksia ja kannustimia. |
| --- | --- |

2.7

ETSK ei pyri tarjoamaan lisäratkaisuja, koska se olisi tarpeetonta, vaan pyrkii kommentoimaan ehdotettuja ratkaisutapoja ja täydentämään niitä sekä esittämään konkreettisia ehdotuksia ja kannustimia.

| 2.8 | Veden puute ja kuivuus Euroopan unionissa liittyvät useisiin politiikkoihin. Ne voivat kuulua komissiossa joko maatalouden, ympäristöasioiden tai aluepolitiikan pääosaston toimialaan, koska niihin liittyvät kysymykset koskevat maataloutta, vesipolitiikkaa, ilmastonmuutosta, kriisinhallintaa ja Euroopan unionin pelastuspalvelun järjestämistä. Komission tulisi valvoa tarkoin, että vesivaroja koskevat kysymykset otetaan huomioon laaja-alaisesti. |
| --- | --- |

2.8

Veden puute ja kuivuus Euroopan unionissa liittyvät useisiin politiikkoihin. Ne voivat kuulua komissiossa joko maatalouden, ympäristöasioiden tai aluepolitiikan pääosaston toimialaan, koska niihin liittyvät kysymykset koskevat maataloutta, vesipolitiikkaa, ilmastonmuutosta, kriisinhallintaa ja Euroopan unionin pelastuspalvelun järjestämistä. Komission tulisi valvoa tarkoin, että vesivaroja koskevat kysymykset otetaan huomioon laaja-alaisesti.

3.   Yleistä

ETSK:n huomiot esitetään tiedonannon rakenteen mukaisessa järjestyksessä.

3.1   Veden hinta

| 3.1.1 | Komission ehdotus kuuluu vesipolitiikan puitedirektiivin alaan. Komissio pahoittelee, että taloudellisten välineiden käyttö on jäänyt riittämättömäksi, ja toteaa, että hinnoittelupolitiikat saattavat osoittautua tehottomiksi, jos viranomaiset eivät mittaa eivätkä rekisteröi valtaosaa vedenotosta. |
| --- | --- |

3.1.1

Komission ehdotus kuuluu vesipolitiikan puitedirektiivin alaan. Komissio pahoittelee, että taloudellisten välineiden käyttö on jäänyt riittämättömäksi, ja toteaa, että hinnoittelupolitiikat saattavat osoittautua tehottomiksi, jos viranomaiset eivät mittaa eivätkä rekisteröi valtaosaa vedenotosta.

| 3.1.2 | Lisäksi monet jäsenvaltiot ovat määritelleet veden käytön ja käyttäjät suppeasti. Määrittelemällä veden käytön suppeasti juomaveden jakeluksi ja jäteveden käsittelyksi ja jättämällä huomiotta esimerkiksi keinokastelun, vesiliikenteen, vesivoiman ja tulvantorjunnan tietyt jäsenvaltiot ovat rajoittaneet kustannusten täyden kattamisen sovellusalaa ja veden erilaisten käyttötapojen tehokasta hinnoittelua. |
| --- | --- |

3.1.2

Lisäksi monet jäsenvaltiot ovat määritelleet veden käytön ja käyttäjät suppeasti. Määrittelemällä veden käytön suppeasti juomaveden jakeluksi ja jäteveden käsittelyksi ja jättämällä huomiotta esimerkiksi keinokastelun, vesiliikenteen, vesivoiman ja tulvantorjunnan tietyt jäsenvaltiot ovat rajoittaneet kustannusten täyden kattamisen sovellusalaa ja veden erilaisten käyttötapojen tehokasta hinnoittelua.

| 3.1.3 | ETSK ehdottaakin, että komissio kehottaa veden käytön ja käyttäjät liian rajoittavasti määritelleitä jäsenvaltioita tarkistamaan lähestymistapaansa esimerkiksi laatimalla veden eri käyttötapoja koskevan luettelon ja edellyttämällä, että jonkun siihen sisältyvän käyttötavan huomiotta jättäminen tulee perustella erikseen. Olisi hyödyllistä määritellä perusteet, joiden avulla veden käyttötavat voidaan asettaa tärkeysjärjestykseen. Ne helpottaisivat myös älykkään hinnoittelun käyttöönottoa. |
| --- | --- |

3.1.3

ETSK ehdottaakin, että komissio kehottaa veden käytön ja käyttäjät liian rajoittavasti määritelleitä jäsenvaltioita tarkistamaan lähestymistapaansa esimerkiksi laatimalla veden eri käyttötapoja koskevan luettelon ja edellyttämällä, että jonkun siihen sisältyvän käyttötavan huomiotta jättäminen tulee perustella erikseen. Olisi hyödyllistä määritellä perusteet, joiden avulla veden käyttötavat voidaan asettaa tärkeysjärjestykseen. Ne helpottaisivat myös älykkään hinnoittelun käyttöönottoa.

| 3.1.4 | Lisäksi ETSK suosittaa, että perustetaan sovelletun taloustieteen alaan kuuluva tutkimusohjelma, jonka avulla mallinnetaan veden käyttötapoihin ja veden kiertokulkuun vesistöalueella liittyviä rahoitusvirtoja ja yhteiskunnallisesti hyödyllisiä suuntauksia. |
| --- | --- |

3.1.4

Lisäksi ETSK suosittaa, että perustetaan sovelletun taloustieteen alaan kuuluva tutkimusohjelma, jonka avulla mallinnetaan veden käyttötapoihin ja veden kiertokulkuun vesistöalueella liittyviä rahoitusvirtoja ja yhteiskunnallisesti hyödyllisiä suuntauksia.

| 3.1.5 | Veden oikeaa hintaa koskevaa keskustelua on selvennettävä analysoimalla veden käyttöön liittyviä taloudellisia kustannuksia ja hyötyjä, joita koituu kaikille toiminta-aloille ja kuluttajille, käyttäjille ja veronmaksajille. |
| --- | --- |

3.1.5

Veden oikeaa hintaa koskevaa keskustelua on selvennettävä analysoimalla veden käyttöön liittyviä taloudellisia kustannuksia ja hyötyjä, joita koituu kaikille toiminta-aloille ja kuluttajille, käyttäjille ja veronmaksajille.

| 3.1.6 | Komitea varoittaa komissiota myös siitä, että joidenkin jäsenvaltioiden riittämättömiin veden käyttötapojen määrittelyihin liittyy pyrkimys siirtää vesivarojen suojelusta aiheutuvat kustannukset kaupunkialueilla asuville kuluttajille maatalouden ja teollisuuden eduksi. Jos maataloudelta perittäviä hintoja nostetaan, olisi pyrittävä löytämään tasapainoinen tariffi. |
| --- | --- |

3.1.6

Komitea varoittaa komissiota myös siitä, että joidenkin jäsenvaltioiden riittämättömiin veden käyttötapojen määrittelyihin liittyy pyrkimys siirtää vesivarojen suojelusta aiheutuvat kustannukset kaupunkialueilla asuville kuluttajille maatalouden ja teollisuuden eduksi. Jos maataloudelta perittäviä hintoja nostetaan, olisi pyrittävä löytämään tasapainoinen tariffi.

| 3.1.7 | ETSK korostaa, että veden säästämiseen kannustavien hinnoittelujärjestelmien tulee olla riittävän vankkoja, jotta niiden vaikutus ei heikenny järjestelmän monimutkaisuuteen liittyvien kustannusten vuoksi. Komitea muistuttaa, että verkostojen hyvä ylläpito ja vuotojen torjunta ovat tärkeitä säästötekijöitä, koska vuodot aiheuttavat toisinaan vesivarojen suurta tuhlausta. Lopuksi se toteaa, että hinnoittelulla ei voida ratkaista kaikkia ongelmia ja että sääntely on tärkeää tilanteissa, joissa on etsittävä tasapainoa erilaisten vedenkäyttötarpeiden välillä. |
| --- | --- |

3.1.7

ETSK korostaa, että veden säästämiseen kannustavien hinnoittelujärjestelmien tulee olla riittävän vankkoja, jotta niiden vaikutus ei heikenny järjestelmän monimutkaisuuteen liittyvien kustannusten vuoksi. Komitea muistuttaa, että verkostojen hyvä ylläpito ja vuotojen torjunta ovat tärkeitä säästötekijöitä, koska vuodot aiheuttavat toisinaan vesivarojen suurta tuhlausta. Lopuksi se toteaa, että hinnoittelulla ei voida ratkaista kaikkia ongelmia ja että sääntely on tärkeää tilanteissa, joissa on etsittävä tasapainoa erilaisten vedenkäyttötarpeiden välillä.

| 3.1.8 | Silloin kun muualla kuin maataloudessa käytettävän veden kysyntä on kausiluonteista, kuten usein lomanviettopaikoissa, olisi suotavaa soveltaa kaksiosaista hinnoittelujärjestelmää. Se toimisi järjestelmän kiinteiden kustannusten jakoa tasoittavana tekijänä vakituisten asukkaiden ja lomanviettäjien välillä. |
| --- | --- |

3.1.8

Silloin kun muualla kuin maataloudessa käytettävän veden kysyntä on kausiluonteista, kuten usein lomanviettopaikoissa, olisi suotavaa soveltaa kaksiosaista hinnoittelujärjestelmää. Se toimisi järjestelmän kiinteiden kustannusten jakoa tasoittavana tekijänä vakituisten asukkaiden ja lomanviettäjien välillä.

3.2   Vesivarojen ja veteen liittyvän rahoituksen nykyistä tehokkaampi jakaminen

| 3.2.1 | Komissio toteaa, että tiettyjen vesistöalueiden talouskehityksellä voi olla haitallisia vaikutuksia vesivarojen saatavuuteen. Se korostaa, että erityistä huomiota on kiinnitettävä vesistöalueisiin, joissa vesivaroihin kohdistuu huomattava kuormitus tai joissa vesivarat ovat niukat. |
| --- | --- |

3.2.1

Komissio toteaa, että tiettyjen vesistöalueiden talouskehityksellä voi olla haitallisia vaikutuksia vesivarojen saatavuuteen. Se korostaa, että erityistä huomiota on kiinnitettävä vesistöalueisiin, joissa vesivaroihin kohdistuu huomattava kuormitus tai joissa vesivarat ovat niukat.

| 3.2.2 | ETSK suosittaa perustamaan Euroopan ympäristökeskuksen tai komission valvoman vesistöjen hoitosuunnitelmien eurooppalaisen internet-sivuston, jossa julkistettaisiin konkreettisia esimerkkejä hoitosuunnitelmista. Sivustosta hyötyisivät varsinkin paikallisyhteisöt ja toimivaltaiset viranomaiset. |
| --- | --- |

3.2.2

ETSK suosittaa perustamaan Euroopan ympäristökeskuksen tai komission valvoman vesistöjen hoitosuunnitelmien eurooppalaisen internet-sivuston, jossa julkistettaisiin konkreettisia esimerkkejä hoitosuunnitelmista. Sivustosta hyötyisivät varsinkin paikallisyhteisöt ja toimivaltaiset viranomaiset.

| 3.2.3 | Sivusto tarjoaisi paikallisille toimijoille esimerkkejä menetelmistä, tavoitteista, ratkaisumalleista ja taloudellisista arvioista. Se säästäisi huomattavasti suunnitelmien laatimiseen kuluvaa aikaa. |
| --- | --- |

3.2.3

Sivusto tarjoaisi paikallisille toimijoille esimerkkejä menetelmistä, tavoitteista, ratkaisumalleista ja taloudellisista arvioista. Se säästäisi huomattavasti suunnitelmien laatimiseen kuluvaa aikaa.

| 3.2.4 | Maatalouden vaikutus vesivaroihin on hyvin tiedossa. Veden käyttöä on tehostettava suosimalla kestävän kehityksen mukaisia keinokastelu- ja salaojitusjärjestelmiä (esimerkiksi pisarakastelutekniikkaa). Vuonna 2008 toteutettavassa yhteisen maatalouspolitiikan ”terveystarkastuksessa” vedenkäytön kvantitatiiviset haasteet on otettava nykyistä paremmin huomioon YMP:n välineissä. Tavoitteeseen irrottaa tuet täydellisesti tuotannosta voisi liittyä vesihuollon tukemisen lisääminen maaseudun kehittämisohjelmissa. Erityisiä välineitä on otettava käyttöön myös kuivuusriskien hallitsemiseksi maataloudessa. |
| --- | --- |

3.2.4

Maatalouden vaikutus vesivaroihin on hyvin tiedossa. Veden käyttöä on tehostettava suosimalla kestävän kehityksen mukaisia keinokastelu- ja salaojitusjärjestelmiä (esimerkiksi pisarakastelutekniikkaa). Vuonna 2008 toteutettavassa yhteisen maatalouspolitiikan ”terveystarkastuksessa” vedenkäytön kvantitatiiviset haasteet on otettava nykyistä paremmin huomioon YMP:n välineissä. Tavoitteeseen irrottaa tuet täydellisesti tuotannosta voisi liittyä vesihuollon tukemisen lisääminen maaseudun kehittämisohjelmissa. Erityisiä välineitä on otettava käyttöön myös kuivuusriskien hallitsemiseksi maataloudessa.

| 3.2.5 | Komissio voisi puolestaan muuttaa tukimääriään järkeviin vedenkäyttömuotoihin ja vesivarojen säästöön liittyvien kriteerien mukaisesti (esimerkiksi 5–10 prosenttia enimmäistukimäärästä). Kriteerit määriteltäisiin hankkeen tutkimusvaiheessa tai rakentamista koskevan hankkeen kilpailutusvaiheessa, ja ne tarkastettaisiin unionin tukea saavan viranomaisen aloitteesta hankkeen toteuttamisen jälkeen ja viiden vuoden kuluttua toteuttamisesta. Lisätukea myönnettäisiin investointien takaisinmaksukulujen vähentymisen muodossa, todetun suorituskyvyn perusteella. |
| --- | --- |

3.2.5

Komissio voisi puolestaan muuttaa tukimääriään järkeviin vedenkäyttömuotoihin ja vesivarojen säästöön liittyvien kriteerien mukaisesti (esimerkiksi 5–10 prosenttia enimmäistukimäärästä). Kriteerit määriteltäisiin hankkeen tutkimusvaiheessa tai rakentamista koskevan hankkeen kilpailutusvaiheessa, ja ne tarkastettaisiin unionin tukea saavan viranomaisen aloitteesta hankkeen toteuttamisen jälkeen ja viiden vuoden kuluttua toteuttamisesta. Lisätukea myönnettäisiin investointien takaisinmaksukulujen vähentymisen muodossa, todetun suorituskyvyn perusteella.

| 3.2.6 | Komitea katsoo, että juomaveden toimituksiin tai vedenpuhdistukseen liittyvien hankkeiden kokonaiskustannuksien hallinta on taloudellisuuden ja kestävän kehityksen kannalta ainoa hyvä lähestymistapa. Kokonaiskustannuksilla tarkoitetaan tässä yhteydessä toimintaan, ylläpitoon ja pitkän aikavälin uudistuksiin tarvittavien investointien sekä niistä aiheutuvien kustannusten nykyistä nettoarvoa. |
| --- | --- |

3.2.6

Komitea katsoo, että juomaveden toimituksiin tai vedenpuhdistukseen liittyvien hankkeiden kokonaiskustannuksien hallinta on taloudellisuuden ja kestävän kehityksen kannalta ainoa hyvä lähestymistapa. Kokonaiskustannuksilla tarkoitetaan tässä yhteydessä toimintaan, ylläpitoon ja pitkän aikavälin uudistuksiin tarvittavien investointien sekä niistä aiheutuvien kustannusten nykyistä nettoarvoa.

| 3.2.7 | Komission tulisi siis edistää etenkin sellaisia hankkeita, joihin kuuluvat mainitun kaltaiset valintakriteerit ja takuut järkevien vedenkäyttömuotojen yleistämiseksi ja vesivarojen säästämiseksi. |
| --- | --- |

3.2.7

Komission tulisi siis edistää etenkin sellaisia hankkeita, joihin kuuluvat mainitun kaltaiset valintakriteerit ja takuut järkevien vedenkäyttömuotojen yleistämiseksi ja vesivarojen säästämiseksi.

| 3.2.8 | Edellä selostetun kaltainen lähestymistapa on komission toiveen mukainen, kun pyritään tukemaan ensisijaisesti veden säästämiseen ja järkevään käyttöön tähtääviä toimenpiteitä. Kyseisen politiikan johdonmukaisuus biopolttoaineita koskevaan politiikkaan nähden on varmistettava, koska biopolttoaineiden valmistus kuluttaa paljon vettä. |
| --- | --- |

3.2.8

Edellä selostetun kaltainen lähestymistapa on komission toiveen mukainen, kun pyritään tukemaan ensisijaisesti veden säästämiseen ja järkevään käyttöön tähtääviä toimenpiteitä. Kyseisen politiikan johdonmukaisuus biopolttoaineita koskevaan politiikkaan nähden on varmistettava, koska biopolttoaineiden valmistus kuluttaa paljon vettä.

3.3   Kuivuusriskien hallinnan parantaminen

| 3.3.1 | Komissio haluaa tukea hyvien käytäntöjen vaihtoa. |
| --- | --- |

3.3.1

Komissio haluaa tukea hyvien käytäntöjen vaihtoa.

| 3.3.2 | ETSK toivoo, että käyttöön otetaan satelliittipohjaisia menetelmiä, joilla tuotetaan keväisin kuivuusriskejä, maataloustuotannon vajetta ja maastopaloriskejä koskeva kartoitus paikallisten sääennusteiden tueksi. Tässä yhteydessä on myös hyödynnettävä jo laadituista vesistöjen hoitosuunnitelmista saatavia tietoja. Tiedot olisivat maanviljelijöiden ja heidän järjestöjensä saatavilla riskienhallintaa varten. |
| --- | --- |

3.3.2

ETSK toivoo, että käyttöön otetaan satelliittipohjaisia menetelmiä, joilla tuotetaan keväisin kuivuusriskejä, maataloustuotannon vajetta ja maastopaloriskejä koskeva kartoitus paikallisten sääennusteiden tueksi. Tässä yhteydessä on myös hyödynnettävä jo laadituista vesistöjen hoitosuunnitelmista saatavia tietoja. Tiedot olisivat maanviljelijöiden ja heidän järjestöjensä saatavilla riskienhallintaa varten.

| 3.3.3 | Komitea katsoo, että on siirryttävä kriisinhallinnasta kuivuusriskien hallintaan. Kriisinhallintaa voidaan kuitenkin vielä parantaa, kuten Kreikassa kesällä 2007 riehuneet katastrofaaliset maastopalot osoittivat. EU voisi helpottaa ja lisätä tulipalojen ehkäisy- ja torjuntakeinojen yhteentoimivuutta, materiaalin standardointia, dieselpumppujen säiliöintiä sekä yhteisten harjoitusten toteuttamista. Näin eurooppalaista pelastuspalvelumekanismia voitaisiin soveltaa konkreettisella tavalla. |
| --- | --- |

3.3.3

Komitea katsoo, että on siirryttävä kriisinhallinnasta kuivuusriskien hallintaan. Kriisinhallintaa voidaan kuitenkin vielä parantaa, kuten Kreikassa kesällä 2007 riehuneet katastrofaaliset maastopalot osoittivat. EU voisi helpottaa ja lisätä tulipalojen ehkäisy- ja torjuntakeinojen yhteentoimivuutta, materiaalin standardointia, dieselpumppujen säiliöintiä sekä yhteisten harjoitusten toteuttamista. Näin eurooppalaista pelastuspalvelumekanismia voitaisiin soveltaa konkreettisella tavalla.

| 3.3.4 | Komission esittämä mahdollisuus turvautua EU:n muutettuun ja mukautettuun solidaarisuusrahastoon vakavien kuivuuksien seurausten torjumiseksi on ilman muuta kannatettava. Olisi myös perustettava vakuutusjärjestelmiä kuivuuskausien seurausten lieventämiseksi erityisesti maanviljelijöitä varten, koska he ovat kuivuuden ensimmäisiä uhreja. |
| --- | --- |

3.3.4

Komission esittämä mahdollisuus turvautua EU:n muutettuun ja mukautettuun solidaarisuusrahastoon vakavien kuivuuksien seurausten torjumiseksi on ilman muuta kannatettava. Olisi myös perustettava vakuutusjärjestelmiä kuivuuskausien seurausten lieventämiseksi erityisesti maanviljelijöitä varten, koska he ovat kuivuuden ensimmäisiä uhreja.

3.4   Vedenhankinnan infrastruktuurien lisääminen

| 3.4.1 | Komissio harkitsee tässä yhteydessä kollektiivisia hankkeita. Joissakin tapauksissa voitaisiin harkita myös yksittäisiä aloitteita ja asettaa veden eri käyttötavat tärkeysjärjestykseen. |
| --- | --- |

3.4.1

Komissio harkitsee tässä yhteydessä kollektiivisia hankkeita. Joissakin tapauksissa voitaisiin harkita myös yksittäisiä aloitteita ja asettaa veden eri käyttötavat tärkeysjärjestykseen.

| 3.4.2 | Tiedonannossa käsitellään veden siirtämistä valuma-alueelta toiselle, patojen ja mikropatojen rakentamista hyvin valvotuissa olosuhteissa sekä jätevesien uudelleenkäyttöä ja suolanpoistoa vedestä. Uudelleenkäytön ongelmana on epäpuhtauksien kertyminen uudelleenkäyttösyklien aikana. Sen vuoksi olisi hyödyllistä käynnistää tutkimusohjelma, jolla mallinnetaan useiden syklien jälkeen syntyviä jäämiä stabilointikriteerien määrittelemiseksi, tai voitaisiin tukea tällaista ohjelmaa. Tavoitteena on määritellä, milloin jäämät saavuttavat järjestelmän itsepuhdistuskapasiteetin raja-arvot. |
| --- | --- |

3.4.2

Tiedonannossa käsitellään veden siirtämistä valuma-alueelta toiselle, patojen ja mikropatojen rakentamista hyvin valvotuissa olosuhteissa sekä jätevesien uudelleenkäyttöä ja suolanpoistoa vedestä. Uudelleenkäytön ongelmana on epäpuhtauksien kertyminen uudelleenkäyttösyklien aikana. Sen vuoksi olisi hyödyllistä käynnistää tutkimusohjelma, jolla mallinnetaan useiden syklien jälkeen syntyviä jäämiä stabilointikriteerien määrittelemiseksi, tai voitaisiin tukea tällaista ohjelmaa. Tavoitteena on määritellä, milloin jäämät saavuttavat järjestelmän itsepuhdistuskapasiteetin raja-arvot.

| 3.4.3 | Suolanpoistoon vedestä liittyy kahdenlaisia ongelmia. Ne liittyvät yhtäältä energiaan ja toisaalta ympäristöön, koska poiston yhteydessä syntyy sivutuotteita ja suolaisten tiivisteiden seosta. |
| --- | --- |

3.4.3

Suolanpoistoon vedestä liittyy kahdenlaisia ongelmia. Ne liittyvät yhtäältä energiaan ja toisaalta ympäristöön, koska poiston yhteydessä syntyy sivutuotteita ja suolaisten tiivisteiden seosta.

| 3.4.4 | Yhtenä vaihtoehtona voitaisiin harkita aurinkoenergialla toimivan suolanpoiston kehittämistä. Siihen liittyisi erilaisia mikroinstallaatioita, jotka muodostaisivat Euroopan teknologisen tuen kuivuuden rasittamille kehitysmaille. |
| --- | --- |

3.4.4

Yhtenä vaihtoehtona voitaisiin harkita aurinkoenergialla toimivan suolanpoiston kehittämistä. Siihen liittyisi erilaisia mikroinstallaatioita, jotka muodostaisivat Euroopan teknologisen tuen kuivuuden rasittamille kehitysmaille.

| 3.4.5 | Yleisesti katsoen olisi kannustettava sellaisten tekniikkojen tutkimusta ja kehittämistä, jotka säästävät vettä tai edistävät pohjavesien palautumista (esimerkiksi teiden päällystäminen kaupunkialueilla), sekä bioteknologioita, jotka mahdollistavat vähemmän vettä kuluttavien viljelykasvien kehittämisen. |
| --- | --- |

3.4.5

Yleisesti katsoen olisi kannustettava sellaisten tekniikkojen tutkimusta ja kehittämistä, jotka säästävät vettä tai edistävät pohjavesien palautumista (esimerkiksi teiden päällystäminen kaupunkialueilla), sekä bioteknologioita, jotka mahdollistavat vähemmän vettä kuluttavien viljelykasvien kehittämisen.

| 3.4.6 | Lopuksi olisi tutkittava myös maanalaisen varastoinnin mahdollisuutta sekä veden palauttamista pohjavesiin. Olisi valittava kokeiluhankkeet ja määriteltävä realistiset ja maaperän suojelua edistävät veden varastointinormit. Maanalaisten vesivarastojen yhteydessä on otettava huomioon sekä veden määrä että laatu, koska myös pohjavedet saastuvat. Tässä yhteydessä olisikin kiinnitettävä huomiota erityisen runsaasti vettä kuluttaviin teollisuudenaloihin, koska ne verottavat pohjavesiä ja saattavat myös saastuttaa niitä. |
| --- | --- |

3.4.6

Lopuksi olisi tutkittava myös maanalaisen varastoinnin mahdollisuutta sekä veden palauttamista pohjavesiin. Olisi valittava kokeiluhankkeet ja määriteltävä realistiset ja maaperän suojelua edistävät veden varastointinormit. Maanalaisten vesivarastojen yhteydessä on otettava huomioon sekä veden määrä että laatu, koska myös pohjavedet saastuvat. Tässä yhteydessä olisikin kiinnitettävä huomiota erityisen runsaasti vettä kuluttaviin teollisuudenaloihin, koska ne verottavat pohjavesiä ja saattavat myös saastuttaa niitä.

| 3.4.7 | ETSK kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta siirtää vettä alueelta toiselle. Vesivarojen siirtäminen valuma-alueelta, jolla on runsaasti ylimääräistä vettä, niiden puutteesta kärsivälle alueelle voi olla toivottavaa myös unionin näkökulmasta esimerkiksi maatalouden omavaraisuuden kannalta, mikäli vastaanottavan alueen vedenkäyttötavat ovat tehokkaita ja vettä säästäviä. Teknisten sekä hinnoitteluun tai sääntelyyn liittyvien toimenpiteiden tulee suosia tuhlauksen välttämistä, eli yhteinen tuki sen ansaitsevalle toiminta-alalle ei saa lisätä veden kulutusta vähemmän tärkeillä aloilla. |
| --- | --- |

3.4.7

ETSK kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta siirtää vettä alueelta toiselle. Vesivarojen siirtäminen valuma-alueelta, jolla on runsaasti ylimääräistä vettä, niiden puutteesta kärsivälle alueelle voi olla toivottavaa myös unionin näkökulmasta esimerkiksi maatalouden omavaraisuuden kannalta, mikäli vastaanottavan alueen vedenkäyttötavat ovat tehokkaita ja vettä säästäviä. Teknisten sekä hinnoitteluun tai sääntelyyn liittyvien toimenpiteiden tulee suosia tuhlauksen välttämistä, eli yhteinen tuki sen ansaitsevalle toiminta-alalle ei saa lisätä veden kulutusta vähemmän tärkeillä aloilla.

| 3.4.8 | ETSK katsoo, että niiden EU:n jäsenvaltioiden ja unionin ulkopuolisten maiden, joiden läpi virtaa yhteinen, EU:n ulkorajan ylittävä joki, on sovittava mahdollisista toimenpiteistä jokien virtauksen sääntelemiseksi. |
| --- | --- |

3.4.8

ETSK katsoo, että niiden EU:n jäsenvaltioiden ja unionin ulkopuolisten maiden, joiden läpi virtaa yhteinen, EU:n ulkorajan ylittävä joki, on sovittava mahdollisista toimenpiteistä jokien virtauksen sääntelemiseksi.

3.5   Järkevää vedenkäyttöä tehostavien tekniikkojen ja käytäntöjen edistäminen

| 3.5.1 | Komissio katsoo, että järkevän vedenkäytön edistämiseen suunniteltuja tekniikkoja voitaisiin hyödyntää paljon nykyistä paremmin. On torjuttava tuhlausta ja vesivuotoja, jotka joissakin verkostoissa ovat merkittäviä. Sen lisäksi vesivarojen hallintakäytäntöjen uudenaikaistaminen tarjoaa mielenkiintoisia mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

3.5.1

Komissio katsoo, että järkevän vedenkäytön edistämiseen suunniteltuja tekniikkoja voitaisiin hyödyntää paljon nykyistä paremmin. On torjuttava tuhlausta ja vesivuotoja, jotka joissakin verkostoissa ovat merkittäviä. Sen lisäksi vesivarojen hallintakäytäntöjen uudenaikaistaminen tarjoaa mielenkiintoisia mahdollisuuksia.

| 3.5.2 | Komission suosittelemat toimet ovat ilmeisen toivottavia. Esimerkkejä niistä ovat vedenkäyttöön liittyviä laitteita koskevat normit, rakennusten vedenkulutusta koskevat määräykset, suoritusindikaattorit ja taloudellisen toiminnan mukauttaminen veden niukkuuteen. |
| --- | --- |

3.5.2

Komission suosittelemat toimet ovat ilmeisen toivottavia. Esimerkkejä niistä ovat vedenkäyttöön liittyviä laitteita koskevat normit, rakennusten vedenkulutusta koskevat määräykset, suoritusindikaattorit ja taloudellisen toiminnan mukauttaminen veden niukkuuteen.

| 3.5.3 | Olisi tarkasteltava myös ns. harmaan veden eli pesuveden uudelleenkäyttämistä. On otettava huomioon, että se edellyttää investointeja erityisesti erillisten putkien rakentamiseen sekä varotoimenpiteisiin. Lisäksi olisi pohdittava, kuinka sadevettä voitaisiin kerätä nykyistä järjestelmällisemmin. |
| --- | --- |

3.5.3

Olisi tarkasteltava myös ns. harmaan veden eli pesuveden uudelleenkäyttämistä. On otettava huomioon, että se edellyttää investointeja erityisesti erillisten putkien rakentamiseen sekä varotoimenpiteisiin. Lisäksi olisi pohdittava, kuinka sadevettä voitaisiin kerätä nykyistä järjestelmällisemmin.

| 3.5.4 | Älykkäät mittarit ja kulutukseen mukautetut laskutusjärjestelmät ovat osoittautuneet lupaavaksi tekniikaksi. Laskentateknologia ja kulutuslukemien etäsiirto mahdollistavat nykyisin vaihtelevan hinnoittelurakenteen sähkölaskutuksen tapaan. Kuluttaja voisi siis tehdä tilannettaan vastaavan sopimuksen, joka kuitenkin kannustaisi veden säästämiseen: kausittainen tariffi, kiinteä tariffi, muita aikoja kuin kulutushuippuja koskeva tariffi jne. |
| --- | --- |

3.5.4

Älykkäät mittarit ja kulutukseen mukautetut laskutusjärjestelmät ovat osoittautuneet lupaavaksi tekniikaksi. Laskentateknologia ja kulutuslukemien etäsiirto mahdollistavat nykyisin vaihtelevan hinnoittelurakenteen sähkölaskutuksen tapaan. Kuluttaja voisi siis tehdä tilannettaan vastaavan sopimuksen, joka kuitenkin kannustaisi veden säästämiseen: kausittainen tariffi, kiinteä tariffi, muita aikoja kuin kulutushuippuja koskeva tariffi jne.

| 3.5.5 | Vesivarojen säästämiseksi sekä tulvien, eroosion ja saastumisen torjumiseksi maaseudun ympäristönsuojelupolitiikassa olisi voimakkaasti edistettävä metsitystä ja pensasaitojen istutusta samoin kuin viljelysten säilyttämistä silloin, kun se on mahdollista ja hyödyllistä. Hakemukset ja tarkistukset voitaisiin tehdä uudenaikaisimpien maantieteellisten määrittelyjärjestelmien perusteella. Olisi toivottavaa edistää maatalouden perustutkimusta tutkimuksen ja teknologian kehittämisen seitsemännen puiteohjelman välityksellä kuivuutta paremmin kestävien lajikkeiden kehittämiseksi. |
| --- | --- |

3.5.5

Vesivarojen säästämiseksi sekä tulvien, eroosion ja saastumisen torjumiseksi maaseudun ympäristönsuojelupolitiikassa olisi voimakkaasti edistettävä metsitystä ja pensasaitojen istutusta samoin kuin viljelysten säilyttämistä silloin, kun se on mahdollista ja hyödyllistä. Hakemukset ja tarkistukset voitaisiin tehdä uudenaikaisimpien maantieteellisten määrittelyjärjestelmien perusteella. Olisi toivottavaa edistää maatalouden perustutkimusta tutkimuksen ja teknologian kehittämisen seitsemännen puiteohjelman välityksellä kuivuutta paremmin kestävien lajikkeiden kehittämiseksi.

| 3.5.6 | Lisäksi maataloudessa olisi edistettävä kestävän kehityksen mukaisia salaojitus- ja kastelujärjestelmiä ja suosittava yleisesti parhaiden saatavilla olevien tekniikkojen käyttöä. Ojat on erityisesti risteyskohdissa varustettava erillisillä osastoilla, joita voidaan käyttää paikallisina varastoina veden keskittymisen ja siihen liittyvän eroosion ja saastumisen välttämiseksi ja palautumisen edistämiseksi. Tällaiset paikalliset varastot edellyttäisivät luonnollisesti puhdistustoimenpiteitä, jotka olisi suunniteltava asiantuntijoiden kanssa. |
| --- | --- |

3.5.6

Lisäksi maataloudessa olisi edistettävä kestävän kehityksen mukaisia salaojitus- ja kastelujärjestelmiä ja suosittava yleisesti parhaiden saatavilla olevien tekniikkojen käyttöä. Ojat on erityisesti risteyskohdissa varustettava erillisillä osastoilla, joita voidaan käyttää paikallisina varastoina veden keskittymisen ja siihen liittyvän eroosion ja saastumisen välttämiseksi ja palautumisen edistämiseksi. Tällaiset paikalliset varastot edellyttäisivät luonnollisesti puhdistustoimenpiteitä, jotka olisi suunniteltava asiantuntijoiden kanssa.

3.6   Vettä säästävien toimintatapojen edistäminen Euroopan unionissa

| 3.6.1 | Komission näkökohdat ovat kannatettavia: sertifioinnit ja merkinnät järkevän ja säästäväisen veden käytön edistämiseksi ovat hyviä ratkaisuja. On kuitenkin otettava huomioon, että ekologiset merkinnät ovat muodissa ja että vaarana ovat liialliset merkinnät, joiden vuoksi tieto saattaa jäädä ymmärtämättä. |
| --- | --- |

3.6.1

Komission näkökohdat ovat kannatettavia: sertifioinnit ja merkinnät järkevän ja säästäväisen veden käytön edistämiseksi ovat hyviä ratkaisuja. On kuitenkin otettava huomioon, että ekologiset merkinnät ovat muodissa ja että vaarana ovat liialliset merkinnät, joiden vuoksi tieto saattaa jäädä ymmärtämättä.

| 3.6.2 | Koko järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan, työmarkkinaosapuolten ja järjestömaailman sekä koulujen ja oppilaitosten on pyrittävä edistämään vettä säästäviä toimintatapoja. Ammattialoilla, teknikkojen koulutuksessa ja uusien teknologioiden yleistämisessä on vältettävä tekemästä uudelleen menneisyydessä erityisesti kaupunkialueiden vesirakennustekniikassa tapahtuneita virheitä. |
| --- | --- |

3.6.2

Koko järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan, työmarkkinaosapuolten ja järjestömaailman sekä koulujen ja oppilaitosten on pyrittävä edistämään vettä säästäviä toimintatapoja. Ammattialoilla, teknikkojen koulutuksessa ja uusien teknologioiden yleistämisessä on vältettävä tekemästä uudelleen menneisyydessä erityisesti kaupunkialueiden vesirakennustekniikassa tapahtuneita virheitä.

| 3.6.3 | Korostettakoon, että nykyään kotitalouksille on tarjolla yhä enemmän sadeveden hyödyntämiseen ja harmaan veden kierrättämiseen tarkoitettuja laitteistoja. Tämä on osoitus komission toivomasta veden säästämisen kulttuurin syntymisestä. Oikeutetun toiveen veden säästämisestä ei pidä kuitenkaan muuttua individualistiseksi pyrkimykseksi riippumattomuuteen. Se heikentäisi sekä teknisesti että taloudellisesti julkista vesi- ja jätevesihuoltoa, joka on ollut ja on edelleen suuri edistystekijä hygienian ja eliniän pidentymisen kannalta. Kehittyneissä yhteiskunnissa on unohdettu, että vaikka vesi on elämälle välttämätöntä, se voi olla myös kuolemaksi. |
| --- | --- |

3.6.3

Korostettakoon, että nykyään kotitalouksille on tarjolla yhä enemmän sadeveden hyödyntämiseen ja harmaan veden kierrättämiseen tarkoitettuja laitteistoja. Tämä on osoitus komission toivomasta veden säästämisen kulttuurin syntymisestä. Oikeutetun toiveen veden säästämisestä ei pidä kuitenkaan muuttua individualistiseksi pyrkimykseksi riippumattomuuteen. Se heikentäisi sekä teknisesti että taloudellisesti julkista vesi- ja jätevesihuoltoa, joka on ollut ja on edelleen suuri edistystekijä hygienian ja eliniän pidentymisen kannalta. Kehittyneissä yhteiskunnissa on unohdettu, että vaikka vesi on elämälle välttämätöntä, se voi olla myös kuolemaksi.

| 3.6.4 | Yksittäiset järjestelmät veden säästämistä, kierrättämistä ja jäteveden käsittelyä varten vaikuttavat hyödyllisiltä, ja ne soveltuisivat erityisesti haja-asutusalueille. Kaupunkiympäristössä niiden taloudellinen ja yhteiskunnallinen merkitys vaikuttaa vähemmän ilmeiseltä, ellei yksityismaillakin toimivia sadeveden keruu- ja kierrätysjärjestelmiä yhdistetä julkiseen verkostoon keruuvesien käsittelyä ja käyttöä varten. |
| --- | --- |

3.6.4

Yksittäiset järjestelmät veden säästämistä, kierrättämistä ja jäteveden käsittelyä varten vaikuttavat hyödyllisiltä, ja ne soveltuisivat erityisesti haja-asutusalueille. Kaupunkiympäristössä niiden taloudellinen ja yhteiskunnallinen merkitys vaikuttaa vähemmän ilmeiseltä, ellei yksityismaillakin toimivia sadeveden keruu- ja kierrätysjärjestelmiä yhdistetä julkiseen verkostoon keruuvesien käsittelyä ja käyttöä varten.

3.7   Tietämyksen ja tietojen keruun parantaminen

| 3.7.1 | Komissio katsoo, että luotettavat tiedot vesivarojen niukkuuden ja kuivuuden laajuudesta ja vaikutuksista ovat välttämättömiä. On pyrittävä tekemään vuosittainen EU:n tasoinen arviointi sekä hyödyntämään täysimääräisesti ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen seurannan (GMES) palveluja, joilla tuotetaan satelliittien välityksellä saatavia tietoja ja jotka tarjoavat seurantavälineitä vesipolitiikan tueksi. Yliopistoja ja tieteellisiä tutkimuskeskuksia olisi kannustettava kehittämään tutkimusta, joka liittyy veteen, vesivarojen suojeluun sekä niiden lisäämiseen uusia teknologioita kehittämällä. |
| --- | --- |

3.7.1

Komissio katsoo, että luotettavat tiedot vesivarojen niukkuuden ja kuivuuden laajuudesta ja vaikutuksista ovat välttämättömiä. On pyrittävä tekemään vuosittainen EU:n tasoinen arviointi sekä hyödyntämään täysimääräisesti ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen seurannan (GMES) palveluja, joilla tuotetaan satelliittien välityksellä saatavia tietoja ja jotka tarjoavat seurantavälineitä vesipolitiikan tueksi. Yliopistoja ja tieteellisiä tutkimuskeskuksia olisi kannustettava kehittämään tutkimusta, joka liittyy veteen, vesivarojen suojeluun sekä niiden lisäämiseen uusia teknologioita kehittämällä.

| 3.7.2 | Vesipolitiikan puitedirektiiviin sisältyvissä kartoituksissa vesistöjen tilan arviointiperusteita olisi yhdenmukaistettava. Käytännössä eri jäsenvaltioiden tuottamat raportit poikkeavat toisistaan sekä tutkittujen vesialueiden laajuuden että veden laatua ja vesistön biologista monimuotoisuutta mittaavien tutkimusten tiheyden perusteella. |
| --- | --- |

3.7.2

Vesipolitiikan puitedirektiiviin sisältyvissä kartoituksissa vesistöjen tilan arviointiperusteita olisi yhdenmukaistettava. Käytännössä eri jäsenvaltioiden tuottamat raportit poikkeavat toisistaan sekä tutkittujen vesialueiden laajuuden että veden laatua ja vesistön biologista monimuotoisuutta mittaavien tutkimusten tiheyden perusteella.

| 3.7.3 | ETSK kannustaakin komissiota vauhdittamaan erityiskomiteoiden työskentelyä vesipolitiikan puitedirektiivin täytäntöönpanon seurannassa ja julkaisemaan tulostauluja jäsenvaltioiden saavuttamasta edistyksestä alalla tehtävän työn tehostamiseksi ja yhdenmukaistamiseksi. |
| --- | --- |

3.7.3

ETSK kannustaakin komissiota vauhdittamaan erityiskomiteoiden työskentelyä vesipolitiikan puitedirektiivin täytäntöönpanon seurannassa ja julkaisemaan tulostauluja jäsenvaltioiden saavuttamasta edistyksestä alalla tehtävän työn tehostamiseksi ja yhdenmukaistamiseksi.

| 3.7.4 | Realistisesti katsoen toimenpiteet olisi keskitettävä haavoittuvimmille alueille ilman, että odotetaan kaikkien arvioiden ja toimintasuunnitelmien olevan yhdenmukaisia ja laadultaan samankaltaisia. Alueet voitaisiin valita jäsenvaltioiden aloitteesta, mutta yhteisten kriteerien perusteella (vähäiset sademäärät ja maantieteellisen alueen määritteleminen). |
| --- | --- |

3.7.4

Realistisesti katsoen toimenpiteet olisi keskitettävä haavoittuvimmille alueille ilman, että odotetaan kaikkien arvioiden ja toimintasuunnitelmien olevan yhdenmukaisia ja laadultaan samankaltaisia. Alueet voitaisiin valita jäsenvaltioiden aloitteesta, mutta yhteisten kriteerien perusteella (vähäiset sademäärät ja maantieteellisen alueen määritteleminen).

| 3.7.5 | Paikallisten ja alueellisten toimijoiden tietoisuuden lisääminen veden niukkuuden riskeistä ja yleisemmin ilmastonmuutoksen vaikutuksista helpottuisi, jos tieto ilmastokehityksen suuntauksista olisi mahdollisimman laajan yleisön saatavilla. |
| --- | --- |

3.7.5

Paikallisten ja alueellisten toimijoiden tietoisuuden lisääminen veden niukkuuden riskeistä ja yleisemmin ilmastonmuutoksen vaikutuksista helpottuisi, jos tieto ilmastokehityksen suuntauksista olisi mahdollisimman laajan yleisön saatavilla.

| 3.7.6 | ETSK ehdottaakin, että luodaan internet-sivusto, joka liittyisi mahdollisesti Euroopan vesitietojärjestelmään (Water Information System for Europe, WISE) ja josta voitaisiin noutaa käyttöön hallitustenvälisen ilmastopaneelin (IPPC) maailmanlaajuisiin malleihin perustuvia ilmastomuuttujia, joita ovat esimerkiksi sademäärä, kokonaishaihdunta, lämpötila, tuulen nopeus ja aurinkoisten tuntien määrä. (PRUDENCE- ja ENSEMBLES-hankkeiden sivustot ovat tämäntapaisia, mutta kattavuudessaan järjestelmällisempiä, ja ne tarjoavat graafisen tiedon ohella myös numeerista tietoa.) |
| --- | --- |

3.7.6

ETSK ehdottaakin, että luodaan internet-sivusto, joka liittyisi mahdollisesti Euroopan vesitietojärjestelmään (Water Information System for Europe, WISE) ja josta voitaisiin noutaa käyttöön hallitustenvälisen ilmastopaneelin (IPPC) maailmanlaajuisiin malleihin perustuvia ilmastomuuttujia, joita ovat esimerkiksi sademäärä, kokonaishaihdunta, lämpötila, tuulen nopeus ja aurinkoisten tuntien määrä. (PRUDENCE- ja ENSEMBLES-hankkeiden sivustot ovat tämäntapaisia, mutta kattavuudessaan järjestelmällisempiä, ja ne tarjoavat graafisen tiedon ohella myös numeerista tietoa.)

| 3.7.7 | Sivustossa saatavilla olevan tiedon tieteellisestä laadusta ja vuosittaisesta ajantasaistamisesta huolehtisi IPCC:hen kuuluvien eurooppalaisten laboratorioiden ryhmä. |
| --- | --- |

3.7.7

Sivustossa saatavilla olevan tiedon tieteellisestä laadusta ja vuosittaisesta ajantasaistamisesta huolehtisi IPCC:hen kuuluvien eurooppalaisten laboratorioiden ryhmä.

| 3.7.8 | EU voisi rahoittaa sivuston perustamisen, ja kohtuullisella käyttömaksulla voitaisiin tukea mallit tarjoavien laboratorioiden tutkimustyötä. |
| --- | --- |

3.7.8

EU voisi rahoittaa sivuston perustamisen, ja kohtuullisella käyttömaksulla voitaisiin tukea mallit tarjoavien laboratorioiden tutkimustyötä.

Bryssel 29. toukokuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Murciassa 3. huhtikuuta 2008 järjestetyn julkisen kuulemistilaisuuden ja tiedonkeruumatkan yhteydessä voitiin todeta, että vesivarojen järkevään käyttöön ohjaavia tekniikkoja on jo saatavilla markkinoilla. Lisäksi puiden viljely ja etenkin istutus mahdollistavat aavikoitumisen torjumisen.

1

(2)  Lähde: Michel Barnier, ”Atlas pour un monde durable”, Edition Acropole.

2

(3)  Brysselissä 14. joulukuuta 2007 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen puheenjohtajan päätelmät, 16616/1/07 REV1, s. 17.

3

---

| 30.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 224/72 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 224/72

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston asetus yhteisön järjestelmästä laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi

KOM(2007) 602 lopullinen — 2007/0223 CNS

(2008/C 224/16)

Neuvosto päätti 4. joulukuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 37 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus: neuvoston asetus yhteisön järjestelmästä laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 29. huhtikuuta 2008. Esittelijä oli Gabriel Sarró Iparraguirre.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28. ja 29. toukokuuta 2008 pitämässään 445. täysistunnossa (toukokuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 70 ääntä puolesta 3:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät

| 1.1 | ETSK katsoo, että sitkeästi vallalla olevaan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän (Illegal, Unreported and Unregulated, IUU) kalastuksen käytäntöön on puututtava kokonaisvaltaisesti. Lähtökohdaksi on otettava tehokas sääntelyväline, jota sovelletaan kattavasti koko toimitusketjuun, pyynnistä myyntiin. Komitea katsoo, että ehdotetun asetuksen artikloihin sisältyy yleisesti ottaen tarpeelliset seikat IUU-kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi, joten komitea kannattaa ehdotusta. Se katsoo lisäksi, että ehdotetut toimenpiteet vahvistavat yhteisön roolia lippu-, satama-, markkina- ja edunsaajavaltiona. |
| --- | --- |

1.1

ETSK katsoo, että sitkeästi vallalla olevaan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän (Illegal, Unreported and Unregulated, IUU) kalastuksen käytäntöön on puututtava kokonaisvaltaisesti. Lähtökohdaksi on otettava tehokas sääntelyväline, jota sovelletaan kattavasti koko toimitusketjuun, pyynnistä myyntiin. Komitea katsoo, että ehdotetun asetuksen artikloihin sisältyy yleisesti ottaen tarpeelliset seikat IUU-kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi, joten komitea kannattaa ehdotusta. Se katsoo lisäksi, että ehdotetut toimenpiteet vahvistavat yhteisön roolia lippu-, satama-, markkina- ja edunsaajavaltiona.

| 1.2 | Komitea katsoo, että ehdotetun asetuksen onnistumisen taustalla on neljä perustekijää:






  — | jäsenvaltioiden päättäväinen tahto torjua IUU-kalastusta |
| --- | --- | --- |

1.2

Komitea katsoo, että ehdotetun asetuksen onnistumisen taustalla on neljä perustekijää:

—

jäsenvaltioiden päättäväinen tahto torjua IUU-kalastusta

| — | jäsenvaltioiden yhteistyö |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden yhteistyö

| — | kansainvälinen yhteistyö |
| --- | --- |

—

kansainvälinen yhteistyö

| — | jatkuvat ponnistelut asetuksen täytäntöön panemiseksi. |
| --- | --- |

—

jatkuvat ponnistelut asetuksen täytäntöön panemiseksi.

| 1.3 | Tarkoituksena ei ole sulkea yhteisön laivastoa ehdotetun asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. ETSK katsoo kuitenkin, että ehdotuksessa olisi erotettava nykyistä selkeämmin toisaalta sellainen kolmansien maiden alusten harjoittama IUU-kalastus, jota alusten lippuvaltiot eivät valvo, ja toisaalta yhteisömaiden lipun alla purjehtivien alusten harjoittama laiton kalastustoiminta alusten rikkoessa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä. Viimeksi mainittua kalastusta säännellään nykyisin asetuksesta (ETY) N:o 2847/93 (1) johdetuilla oikeusvälineillä. |
| --- | --- |

1.3

Tarkoituksena ei ole sulkea yhteisön laivastoa ehdotetun asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. ETSK katsoo kuitenkin, että ehdotuksessa olisi erotettava nykyistä selkeämmin toisaalta sellainen kolmansien maiden alusten harjoittama IUU-kalastus, jota alusten lippuvaltiot eivät valvo, ja toisaalta yhteisömaiden lipun alla purjehtivien alusten harjoittama laiton kalastustoiminta alusten rikkoessa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä. Viimeksi mainittua kalastusta säännellään nykyisin asetuksesta (ETY) N:o 2847/93 (1) johdetuilla oikeusvälineillä.

| 1.4 | Komitea katsoo, että kaikkien ehdotettujen valvonta- ja tarkastustoimenpiteiden käynnistäminen lisää huomattavasti jäsenvaltioille koituvia kustannuksia, byrokratiaa ja valvonnan hallintoinfrastruktuuria. Komitea kehottaakin komissiota ottamaan tämän seikan huomioon, jottei lopputulos vesittyisi, ja pyytää komissiota ryhtymään joka tapauksessa riittäviin varotoimenpiteisiin, jotta ehdotetun asetuksen soveltaminen ei nostaisi aluksillaan laillista kalastusta harjoittavien yritysten toimintakustannuksia. |
| --- | --- |

1.4

Komitea katsoo, että kaikkien ehdotettujen valvonta- ja tarkastustoimenpiteiden käynnistäminen lisää huomattavasti jäsenvaltioille koituvia kustannuksia, byrokratiaa ja valvonnan hallintoinfrastruktuuria. Komitea kehottaakin komissiota ottamaan tämän seikan huomioon, jottei lopputulos vesittyisi, ja pyytää komissiota ryhtymään joka tapauksessa riittäviin varotoimenpiteisiin, jotta ehdotetun asetuksen soveltaminen ei nostaisi aluksillaan laillista kalastusta harjoittavien yritysten toimintakustannuksia.

| 1.5 | Komitea katsoo niin ikään, ettei ehdotetuilla toimenpiteillä saisi missään tapauksessa jättää vähemmälle huomiolle laillista kauppamerenkulkua. Se saattaisi merkitä estettä kaupalle kansainvälisen kaupan sääntöjen vastaisesti. |
| --- | --- |

1.5

Komitea katsoo niin ikään, ettei ehdotetuilla toimenpiteillä saisi missään tapauksessa jättää vähemmälle huomiolle laillista kauppamerenkulkua. Se saattaisi merkitä estettä kaupalle kansainvälisen kaupan sääntöjen vastaisesti.

| 1.6 | Komitea katsoo, että ehdotetussa asetuksessa ei selvitetä tarpeeksi sitä, millä tavoin lippuvaltion viranomaisten on varmennettava Euroopan yhteisön vaatima saalistodistus. Varmentaminen on suoritettava sähköisesti. ETSK katsoo, että ehdotetussa asetuksessa olisi selvitettävä selkeästi niin tuoretta saalista kuin pakastettuja kalastustuotteita kuljettaville aluksille, millä tavoin varmentaminen tapahtuu. |
| --- | --- |

1.6

Komitea katsoo, että ehdotetussa asetuksessa ei selvitetä tarpeeksi sitä, millä tavoin lippuvaltion viranomaisten on varmennettava Euroopan yhteisön vaatima saalistodistus. Varmentaminen on suoritettava sähköisesti. ETSK katsoo, että ehdotetussa asetuksessa olisi selvitettävä selkeästi niin tuoretta saalista kuin pakastettuja kalastustuotteita kuljettaville aluksille, millä tavoin varmentaminen tapahtuu.

| 1.7 | ETSK katsoo, että kolmansien maiden kalastusaluksia olisi valvottava samalla tavoin kaikissa eri jäsenvaltioiden ”nimetyissä satamissa”. Komitea katsoo niin ikään, että ehdotetussa asetuksessa olisi ilmaistava nykyistä selkeämmin, että tarkastuksia tehdään sekä mereltä että maalta ja ilmasta käsin. |
| --- | --- |

1.7

ETSK katsoo, että kolmansien maiden kalastusaluksia olisi valvottava samalla tavoin kaikissa eri jäsenvaltioiden ”nimetyissä satamissa”. Komitea katsoo niin ikään, että ehdotetussa asetuksessa olisi ilmaistava nykyistä selkeämmin, että tarkastuksia tehdään sekä mereltä että maalta ja ilmasta käsin.

| 1.8 | ETSK toistaa aiemmissa lausunnoissa ilmaisemansa kannan yhteisön kalastuksenvalvontaviraston roolista. Komitea katsoo, että virastolla olisi oltava keskeinen rooli koordinoitaessa, seurattaessa ja valvottaessa laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta. Tätä varten viraston rahoitusta ja henkilöresursseja olisi lisättävä. |
| --- | --- |

1.8

ETSK toistaa aiemmissa lausunnoissa ilmaisemansa kannan yhteisön kalastuksenvalvontaviraston roolista. Komitea katsoo, että virastolla olisi oltava keskeinen rooli koordinoitaessa, seurattaessa ja valvottaessa laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta. Tätä varten viraston rahoitusta ja henkilöresursseja olisi lisättävä.

| 1.9 | Komitea katsoo, että kolmansien maiden aluksille langetettavat seuraamukset on yhtenäistettävä kaikissa EU:n jäsenvaltioissa. Komitea on edelleen sitä mieltä, että yhteistyöhön osallistumattomien valtioiden rikkoessa sääntöjä olisi harkittava mahdollisuutta langettaa niille myös muita kuin kalastukseen liittyviä seuraamuksia. |
| --- | --- |

1.9

Komitea katsoo, että kolmansien maiden aluksille langetettavat seuraamukset on yhtenäistettävä kaikissa EU:n jäsenvaltioissa. Komitea on edelleen sitä mieltä, että yhteistyöhön osallistumattomien valtioiden rikkoessa sääntöjä olisi harkittava mahdollisuutta langettaa niille myös muita kuin kalastukseen liittyviä seuraamuksia.

| 1.10 | ETSK katsoo joka tapauksessa, että IUU-kalastusta harjoittavien alusten sekä yhteistyöhön osallistumattomien valtioiden ilmoitusmenettelyihin liittyviä takuita on tiukennettava, ensisijaisesti puolustautumistakuuta, ja että menettelyjen on perustuttava vankkaan todistusaineistoon, jotta tuomioistuimet eivät myöhemmin joudu peruuttamaan jäsenvaltioiden toteuttamia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

1.10

ETSK katsoo joka tapauksessa, että IUU-kalastusta harjoittavien alusten sekä yhteistyöhön osallistumattomien valtioiden ilmoitusmenettelyihin liittyviä takuita on tiukennettava, ensisijaisesti puolustautumistakuuta, ja että menettelyjen on perustuttava vankkaan todistusaineistoon, jotta tuomioistuimet eivät myöhemmin joudu peruuttamaan jäsenvaltioiden toteuttamia toimenpiteitä.

2.   Johdanto

| 2.1 | Yhteisö on ollut mukana torjumassa laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta nyt jo yli kymmenen vuoden ajan. Vuodesta 2002 lähtien kyseisen käytännön torjunta on kiteytynyt yhteisön toimintasuunnitelmaksi, jolla IUU-kalastusta pyritään ehkäisemään, estämään ja poistamaan itse yhteisössä sekä aluetasolla ja kansainvälisesti. (2) |
| --- | --- |

2.1

Yhteisö on ollut mukana torjumassa laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta nyt jo yli kymmenen vuoden ajan. Vuodesta 2002 lähtien kyseisen käytännön torjunta on kiteytynyt yhteisön toimintasuunnitelmaksi, jolla IUU-kalastusta pyritään ehkäisemään, estämään ja poistamaan itse yhteisössä sekä aluetasolla ja kansainvälisesti. (2)

| 2.2 | Euroopan parlamentti antoi vuonna 2005 päätöslauselman (3) edellä mainitussa tiedonannossa tarkoitetun yhteisön toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta. Parlamentti totesi tuolloin, että Euroopan unionin on laajennettava ja lisättävä ponnistelujaan IUU-kalastuksen torjumiseksi. |
| --- | --- |

2.2

Euroopan parlamentti antoi vuonna 2005 päätöslauselman (3) edellä mainitussa tiedonannossa tarkoitetun yhteisön toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta. Parlamentti totesi tuolloin, että Euroopan unionin on laajennettava ja lisättävä ponnistelujaan IUU-kalastuksen torjumiseksi.

| 2.3 | Vaikka paljon onkin tehty, laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta ei suinkaan ole saatu poistettua. Näin ollen komissio katsoo, että Euroopan unionin on puututtava tähän sitkeästi vallalla olevaan kalastukseen päättäväisesti ja pikimmiten. |
| --- | --- |

2.3

Vaikka paljon onkin tehty, laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta ei suinkaan ole saatu poistettua. Näin ollen komissio katsoo, että Euroopan unionin on puututtava tähän sitkeästi vallalla olevaan kalastukseen päättäväisesti ja pikimmiten.

| 2.4 | Komissio laati viime vuonna uuden tiedonannon (4) yhteisön uudesta strategiasta laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi. |
| --- | --- |

2.4

Komissio laati viime vuonna uuden tiedonannon (4) yhteisön uudesta strategiasta laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi.

| 2.5 | Viime vuonna toteutettiin pitkällinen kuulemisprosessi, johon komitea osallistui aktiivisesti. (5) Prosessin päätyttyä komissio laati käsiteltävänä olevan ehdotuksen asetukseksi (6), joka kattaa seuraavat toimintalohkot:






  — | unionin satamiin saapuvien kolmansien maiden kalastusalusten toiminnan ja niiden saaliiden laillisuuden parempi valvonta |
| --- | --- | --- |

2.5

Viime vuonna toteutettiin pitkällinen kuulemisprosessi, johon komitea osallistui aktiivisesti. (5) Prosessin päätyttyä komissio laati käsiteltävänä olevan ehdotuksen asetukseksi (6), joka kattaa seuraavat toimintalohkot:

—

unionin satamiin saapuvien kolmansien maiden kalastusalusten toiminnan ja niiden saaliiden laillisuuden parempi valvonta

| — | kolmansien maiden kalastustuotteiden säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden noudattamisen parempi valvonta yhteisöön muilla kuin kalastusaluksilla tuotujen kalastustuotteiden osalta |
| --- | --- |

—

kolmansien maiden kalastustuotteiden säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden noudattamisen parempi valvonta yhteisöön muilla kuin kalastusaluksilla tuotujen kalastustuotteiden osalta

| — | Euroopan unionin markkinoiden sulkeminen IUU-kalastuksen tuotteilta |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin markkinoiden sulkeminen IUU-kalastuksen tuotteilta

| — | Euroopan yhteisön kansalaisten sen alueen ulkopuolella harjoittamaan IUU-kalastustoimintaan puuttuminen |
| --- | --- |

—

Euroopan yhteisön kansalaisten sen alueen ulkopuolella harjoittamaan IUU-kalastustoimintaan puuttuminen

| — | IUU-kalastuksen toteamisen edellyttämien oikeudellisten keinojen parantaminen |
| --- | --- |

—

IUU-kalastuksen toteamisen edellyttämien oikeudellisten keinojen parantaminen

| — | kalastustoimenpiteiden vakavien rikkomusten estämiseen tähtäävän tehokkaan seuraamusjärjestelmän käyttöönotto |
| --- | --- |

—

kalastustoimenpiteiden vakavien rikkomusten estämiseen tähtäävän tehokkaan seuraamusjärjestelmän käyttöönotto

| — | IUU-kalastuksen vastaisten toimien parantaminen alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä |
| --- | --- |

—

IUU-kalastuksen vastaisten toimien parantaminen alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä

| — | IUU-kalastuksen vastaisten politiikkojen ja keinojen tukeminen kehitysmaissa |
| --- | --- |

—

IUU-kalastuksen vastaisten politiikkojen ja keinojen tukeminen kehitysmaissa

| — | yhteisvaikutuksen lisääminen toisaalta jäsenvaltioiden ja toisaalta jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden valvonta-, seuranta- ja tarkkailuelinten välillä. |
| --- | --- |

—

yhteisvaikutuksen lisääminen toisaalta jäsenvaltioiden ja toisaalta jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden valvonta-, seuranta- ja tarkkailuelinten välillä.

| 2.6 | Ehdotuksen perusperiaatteena on, että tuloksellisesti IUU-kalastusta torjuvan strategian on oltava laaja ja katettava ongelman kaikki osa-alueet koko toimitusketjussa. |
| --- | --- |

2.6

Ehdotuksen perusperiaatteena on, että tuloksellisesti IUU-kalastusta torjuvan strategian on oltava laaja ja katettava ongelman kaikki osa-alueet koko toimitusketjussa.

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK katsoo, että laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen huolestuttavat ympäristövaikutukset sekä sosiaaliset ja taloudelliset seuraukset edellyttävät Euroopan unionilta päättäväisiä toimia. Siksi komitea antaa yleisesti ottaen tukensa komissiolle. |
| --- | --- |

3.1

ETSK katsoo, että laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen huolestuttavat ympäristövaikutukset sekä sosiaaliset ja taloudelliset seuraukset edellyttävät Euroopan unionilta päättäväisiä toimia. Siksi komitea antaa yleisesti ottaen tukensa komissiolle.

| 3.2 | Yhteisön nykyisessä lainsäädännössä säädetään yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä (7). Siihen sisältyy laaja yhteisön kalastusalusten saaliiden laillisuuden valvonta, mutta lainsäädäntö ei salli samantasoisen valvonnan toteuttamista seuraamuksineen kolmansien maiden alusten pyytämille ja yhteisöön tuoduille kalastustuotteille. |
| --- | --- |

3.2

Yhteisön nykyisessä lainsäädännössä säädetään yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä (7). Siihen sisältyy laaja yhteisön kalastusalusten saaliiden laillisuuden valvonta, mutta lainsäädäntö ei salli samantasoisen valvonnan toteuttamista seuraamuksineen kolmansien maiden alusten pyytämille ja yhteisöön tuoduille kalastustuotteille.

| 3.3 | Euroopan yhteisö on maailman suurin kalastustuotteiden markkina-alue ja tärkein kalastustuotteiden tuontialue. Edellisessä kohdassa mainitun puutteen vuoksi yhteisön markkinoille pääsee IUU-kalastuksesta peräisin olevia kalastustuotteita joko yhteisön tai sen ulkopuolisten taloudellisten toimijoiden myötä, ja ne kasvattavat näin toiminnastaan saamaansa tuottoa. Komitea katsookin, että yhteisön on aiheellista keskittyä kolmansien maiden alusten harjoittamaan IUU-kalastukseen sulkematta yhteisön laivastoa asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle, kuten asetuksen 1 artiklan 4 kohdassa ehdotetaan säädettäväksi. |
| --- | --- |

3.3

Euroopan yhteisö on maailman suurin kalastustuotteiden markkina-alue ja tärkein kalastustuotteiden tuontialue. Edellisessä kohdassa mainitun puutteen vuoksi yhteisön markkinoille pääsee IUU-kalastuksesta peräisin olevia kalastustuotteita joko yhteisön tai sen ulkopuolisten taloudellisten toimijoiden myötä, ja ne kasvattavat näin toiminnastaan saamaansa tuottoa. Komitea katsookin, että yhteisön on aiheellista keskittyä kolmansien maiden alusten harjoittamaan IUU-kalastukseen sulkematta yhteisön laivastoa asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle, kuten asetuksen 1 artiklan 4 kohdassa ehdotetaan säädettäväksi.

| 3.4 | Tarkastelun kohteena olevassa asetusehdotuksessa ehdotetaan otettavaksi käyttöön uusi valvontajärjestelmä. Sitä sovelletaan laittomaan, ilmoittamattomaan ja sääntelemättömään kalastukseen ja kaikkeen siihen liittyvään toimintaan, jota harjoitetaan jäsenvaltioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella tai merivesillä taikka jota harjoittavat yhteisön alukset tai Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaiset. Kyseisen lippu- tai rannikkovaltion lainkäyttövaltaa rajoittamatta järjestelmää sovelletaan myös laittomaan, ilmoittamattomaan ja sääntelemättömään kalastukseen, jota harjoittavat muut kuin yhteisön alukset aavalla merellä tai kolmannen maan lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä samoin edellytyksin, joita yhteisen kalastuspolitiikan piirissä sovelletaan yhteisön aluksiin. |
| --- | --- |

3.4

Tarkastelun kohteena olevassa asetusehdotuksessa ehdotetaan otettavaksi käyttöön uusi valvontajärjestelmä. Sitä sovelletaan laittomaan, ilmoittamattomaan ja sääntelemättömään kalastukseen ja kaikkeen siihen liittyvään toimintaan, jota harjoitetaan jäsenvaltioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella tai merivesillä taikka jota harjoittavat yhteisön alukset tai Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaiset. Kyseisen lippu- tai rannikkovaltion lainkäyttövaltaa rajoittamatta järjestelmää sovelletaan myös laittomaan, ilmoittamattomaan ja sääntelemättömään kalastukseen, jota harjoittavat muut kuin yhteisön alukset aavalla merellä tai kolmannen maan lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä samoin edellytyksin, joita yhteisen kalastuspolitiikan piirissä sovelletaan yhteisön aluksiin.

| 3.5 | Tarkoituksena ei ole sulkea yhteisön laivastoa ehdotetun asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. ETSK katsoo kuitenkin, että ehdotuksessa olisi erotettava nykyistä selkeämmin toisaalta sellainen kolmansien maiden alusten harjoittama IUU-kalastus, jota alusten lippuvaltiot eivät valvo, ja toisaalta yhteisömaiden lipun alla purjehtivien alusten harjoittama laiton kalastustoiminta alusten rikkoessa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä. Viimeksi mainittua kalastusta säännellään nykyisin edellä mainitusta asetuksesta (ETY) N:o 2847/93 johdetuilla oikeusvälineillä. |
| --- | --- |

3.5

Tarkoituksena ei ole sulkea yhteisön laivastoa ehdotetun asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. ETSK katsoo kuitenkin, että ehdotuksessa olisi erotettava nykyistä selkeämmin toisaalta sellainen kolmansien maiden alusten harjoittama IUU-kalastus, jota alusten lippuvaltiot eivät valvo, ja toisaalta yhteisömaiden lipun alla purjehtivien alusten harjoittama laiton kalastustoiminta alusten rikkoessa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä. Viimeksi mainittua kalastusta säännellään nykyisin edellä mainitusta asetuksesta (ETY) N:o 2847/93 johdetuilla oikeusvälineillä.

| 3.6 | Asetuksessa ehdotetaan säädettäväksi myös järjestelmästä, jolla varmistetaan yhteisöön tuotavien kalastustuotteiden toimitusketjun asianmukainen valvonta. Komitea katsoo, ettei ehdotetuilla toimenpiteillä saisi missään tapauksessa jättää vähemmälle huomiolle laillista kauppamerenkulkua. Se saattaisi merkitä estettä lailliselle kaupankäynnille. |
| --- | --- |

3.6

Asetuksessa ehdotetaan säädettäväksi myös järjestelmästä, jolla varmistetaan yhteisöön tuotavien kalastustuotteiden toimitusketjun asianmukainen valvonta. Komitea katsoo, ettei ehdotetuilla toimenpiteillä saisi missään tapauksessa jättää vähemmälle huomiolle laillista kauppamerenkulkua. Se saattaisi merkitä estettä lailliselle kaupankäynnille.

| 3.7 | ETSK ilmaisee komissiolle tyytyväisyytensä nyt laaditusta asetusehdotuksesta. Ehdotus on selkeä, sen soveltamisala on hyvin laaja, sillä valvotaan erittäin kattavasti laitonta kalastusta kaikkialla yhteisössä ja kansainvälisesti ja ehdotus sisältää välittömiä täytäntöönpanotoimenpiteitä ja seuraamuksia, jotka ovat tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia, kun luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt syyllistyvät asetuksen vakavaan rikkomiseen tai ovat vastuussa sen vakavasta rikkomisesta. Komitea on kuitenkin sitä mieltä, että yhteistyöhön osallistumattomien valtioiden rikkoessa sääntöjä olisi harkittava mahdollisuutta langettaa niille myös muita kuin kalastukseen liittyviä seuraamuksia. |
| --- | --- |

3.7

ETSK ilmaisee komissiolle tyytyväisyytensä nyt laaditusta asetusehdotuksesta. Ehdotus on selkeä, sen soveltamisala on hyvin laaja, sillä valvotaan erittäin kattavasti laitonta kalastusta kaikkialla yhteisössä ja kansainvälisesti ja ehdotus sisältää välittömiä täytäntöönpanotoimenpiteitä ja seuraamuksia, jotka ovat tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia, kun luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt syyllistyvät asetuksen vakavaan rikkomiseen tai ovat vastuussa sen vakavasta rikkomisesta. Komitea on kuitenkin sitä mieltä, että yhteistyöhön osallistumattomien valtioiden rikkoessa sääntöjä olisi harkittava mahdollisuutta langettaa niille myös muita kuin kalastukseen liittyviä seuraamuksia.

| 3.8 | ETSK katsoo, että ehdotetun asetuksen sisällyksen järjestystä olisi muutettava. Luvut IV (yhteisön ennakkovaroitusjärjestelmä) ja V (IUU-kalastusta harjoittavien alusten tunnistaminen) olisi sijoitettava välittömästi luvun I jälkeen. |
| --- | --- |

3.8

ETSK katsoo, että ehdotetun asetuksen sisällyksen järjestystä olisi muutettava. Luvut IV (yhteisön ennakkovaroitusjärjestelmä) ja V (IUU-kalastusta harjoittavien alusten tunnistaminen) olisi sijoitettava välittömästi luvun I jälkeen.

| 3.9 | ETSK katsoo niin ikään, että III luvun 13 artiklan 1 kohdassa olisi mainittava nimenomaisesti, että IUU-kalastustuotteiden tuontikielto koskee sekä meri- että maa- ja ilmateitse tuotavia tuotteita. |
| --- | --- |

3.9

ETSK katsoo niin ikään, että III luvun 13 artiklan 1 kohdassa olisi mainittava nimenomaisesti, että IUU-kalastustuotteiden tuontikielto koskee sekä meri- että maa- ja ilmateitse tuotavia tuotteita.

| 3.10 | Komitean käsityksen mukaan ehdotettua asetusta on vaikea soveltaa siksi, että jäsenvaltioiden on päästävä soveltamisesta täydelliseen yhteisymmärrykseen ja puollettava sitä ja että se edellyttää kansainvälisesti tehokasta yhteistyöverkostoa. |
| --- | --- |

3.10

Komitean käsityksen mukaan ehdotettua asetusta on vaikea soveltaa siksi, että jäsenvaltioiden on päästävä soveltamisesta täydelliseen yhteisymmärrykseen ja puollettava sitä ja että se edellyttää kansainvälisesti tehokasta yhteistyöverkostoa.

| 3.11 | Komitea katsoo, että kaikkien ehdotettujen valvonta- ja tarkastustoimenpiteiden käynnistäminen sekä satamissa että merellä, samoin kuin alusten ja saaliiden sertifiointi, seuranta ja todentaminen sekä meritse, maitse ja ilmateitse tuotavien tuotteiden valvonta lisäävät huomattavasti jäsenvaltioille koituvia kustannuksia, byrokratiaa ja valvonnan hallintoinfrastruktuuria. Komitea kehottaakin komissiota huomioimaan asetusehdotuksessaan kyseiset vaikutukset, jottei sen lopputulosta vesitetä. |
| --- | --- |

3.11

Komitea katsoo, että kaikkien ehdotettujen valvonta- ja tarkastustoimenpiteiden käynnistäminen sekä satamissa että merellä, samoin kuin alusten ja saaliiden sertifiointi, seuranta ja todentaminen sekä meritse, maitse ja ilmateitse tuotavien tuotteiden valvonta lisäävät huomattavasti jäsenvaltioille koituvia kustannuksia, byrokratiaa ja valvonnan hallintoinfrastruktuuria. Komitea kehottaakin komissiota huomioimaan asetusehdotuksessaan kyseiset vaikutukset, jottei sen lopputulosta vesitetä.

| 3.12 | Komitea pyytää komissiota ryhtymään riittäviin varotoimin, jotta ehdotetun asetuksen täytäntöönpano ei lisää aluksillaan laillista kalastusta harjoittavien yritysten toimintakustannuksia. |
| --- | --- |

3.12

Komitea pyytää komissiota ryhtymään riittäviin varotoimin, jotta ehdotetun asetuksen täytäntöönpano ei lisää aluksillaan laillista kalastusta harjoittavien yritysten toimintakustannuksia.

| 3.13 | ETSK katsoo kaiken kaikkiaan, että ehdotetut toimenpiteet vahvistavat yhteisön roolia lippu-, satama-, markkina- ja edunsaajavaltiona. |
| --- | --- |

3.13

ETSK katsoo kaiken kaikkiaan, että ehdotetut toimenpiteet vahvistavat yhteisön roolia lippu-, satama-, markkina- ja edunsaajavaltiona.

4.   Erityistä

| 4.1 | Kuten edellä olevasta tarkastelusta käy ilmi, ehdotettu asetus on riittävän kattava, jotta Euroopan unioni voi ottaa itselleen johto- tai referenssiaseman laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen kansainvälisessä torjunnassa, kunhan asetusta sovelletaan oikein ja jatkuvasti. |
| --- | --- |

4.1

Kuten edellä olevasta tarkastelusta käy ilmi, ehdotettu asetus on riittävän kattava, jotta Euroopan unioni voi ottaa itselleen johto- tai referenssiaseman laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen kansainvälisessä torjunnassa, kunhan asetusta sovelletaan oikein ja jatkuvasti.

| 4.2 | Muutaman yleisen soveltamissäännöksen jälkeen asetuksessa ryhdytään heti käsittelemään kolmansien maiden kalastusalusten valvontaa yhteisön satamissa. On syytä korostaa kolmansien maiden kalastusalusten ja yhteisön alusten välistä saaliiden jälleenlaivauskieltoa yhteisön vesillä. Kielto ulottuu yhteisön aluevesin ulkopuolelle siten, ettei kolmansien maiden alusten pyytämiä saaliita saa jälleenlaivata merellä yhteisön aluksiin. |
| --- | --- |

4.2

Muutaman yleisen soveltamissäännöksen jälkeen asetuksessa ryhdytään heti käsittelemään kolmansien maiden kalastusalusten valvontaa yhteisön satamissa. On syytä korostaa kolmansien maiden kalastusalusten ja yhteisön alusten välistä saaliiden jälleenlaivauskieltoa yhteisön vesillä. Kielto ulottuu yhteisön aluevesin ulkopuolelle siten, ettei kolmansien maiden alusten pyytämiä saaliita saa jälleenlaivata merellä yhteisön aluksiin.

| 4.3 | ETSK ilmaisee tyytyväisyytensä edellä mainittuun kieltoon siirtää saaliita avomerellä. Komitea on useaan otteeseen kehottanut komissiota asettamaan kyseisen kiellon, koska saaliit ovat usein peräisin IUU-kalastuksesta. |
| --- | --- |

4.3

ETSK ilmaisee tyytyväisyytensä edellä mainittuun kieltoon siirtää saaliita avomerellä. Komitea on useaan otteeseen kehottanut komissiota asettamaan kyseisen kiellon, koska saaliit ovat usein peräisin IUU-kalastuksesta.

| 4.4 | Asetuksessa säädetään selkeästi, että kolmansien maiden alukset voivat tulla vain Euroopan unionin ”nimettyihin satamiin”, jotka jäsenvaltiot ovat ennalta määritelleet, ja alusten on sitä ennen noudatettava tiettyjä vaatimuksia: aluksilta vaaditaan saapumisilmoitus ja lupa saapua satamaan sekä varmennettu saalis- ja tarkastustodistus. Pääsy jäsenvaltioiden satamiin, satamapalvelujen käyttö sekä saaliin purkaminen, jälleenlaivaus tai aluksella tehtävät jalostustoimet näissä satamissa on kielletty kolmansien maiden kalastusaluksilta, elleivät ne täytä asetuksen säännösten mukaisia vaatimuksia. |
| --- | --- |

4.4

Asetuksessa säädetään selkeästi, että kolmansien maiden alukset voivat tulla vain Euroopan unionin ”nimettyihin satamiin”, jotka jäsenvaltiot ovat ennalta määritelleet, ja alusten on sitä ennen noudatettava tiettyjä vaatimuksia: aluksilta vaaditaan saapumisilmoitus ja lupa saapua satamaan sekä varmennettu saalis- ja tarkastustodistus. Pääsy jäsenvaltioiden satamiin, satamapalvelujen käyttö sekä saaliin purkaminen, jälleenlaivaus tai aluksella tehtävät jalostustoimet näissä satamissa on kielletty kolmansien maiden kalastusaluksilta, elleivät ne täytä asetuksen säännösten mukaisia vaatimuksia.

| 4.5 | Asetuksen säännöksissä korostetaan erityisesti sitä, että saapumisilmoituksia, saaliiden varmentamista ja satamatarkastuksia on valvottava tiuhaan ja tarkoin. |
| --- | --- |

4.5

Asetuksen säännöksissä korostetaan erityisesti sitä, että saapumisilmoituksia, saaliiden varmentamista ja satamatarkastuksia on valvottava tiuhaan ja tarkoin.

| 4.6 | Saalistodistukset on toimitettava tulosatamaan 72 tuntia ennen satamaan saapumista. Komitea katsoo, että varmentavan viranomaisen on varmennettava todistukset sähköisesti. Komitea katsoo, ettei ehdotetussa asetuksessa ilmaista riittävän selkeästi, miten todistuksen varmennus tapahtuu. Komitea on myös sitä mieltä, että Euroopan komission olisi selvitettävä, millaisissa tapauksissa kyseisestä 72 tunnin määräajasta voidaan poiketa. |
| --- | --- |

4.6

Saalistodistukset on toimitettava tulosatamaan 72 tuntia ennen satamaan saapumista. Komitea katsoo, että varmentavan viranomaisen on varmennettava todistukset sähköisesti. Komitea katsoo, ettei ehdotetussa asetuksessa ilmaista riittävän selkeästi, miten todistuksen varmennus tapahtuu. Komitea on myös sitä mieltä, että Euroopan komission olisi selvitettävä, millaisissa tapauksissa kyseisestä 72 tunnin määräajasta voidaan poiketa.

| 4.7 | Komitea kannattaa suuntaviivoja, jotka komissio on asettanut kalastusalusten valvonnalle, ja kehottaa kaikkia jäsenvaltiota sopimaan yhteisymmärryksessä siitä, että valvonta toteutetaan samantapaisesti kaikissa ”nimetyissä satamissa”. |
| --- | --- |

4.7

Komitea kannattaa suuntaviivoja, jotka komissio on asettanut kalastusalusten valvonnalle, ja kehottaa kaikkia jäsenvaltiota sopimaan yhteisymmärryksessä siitä, että valvonta toteutetaan samantapaisesti kaikissa ”nimetyissä satamissa”.

| 4.8 | Jos kolmannen maan kalastusaluksen todetaan syyllistyneen IUU-kalastukseen, sille asetetaan saaliin purku-, jälleenlastaus- tai jalostuskielto, käynnistetään tutkimukset ja langetetaan tarvittaessa kyseisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaiset seuraamukset. Jos kyseessä on vakava rikkomus, asetuksessa ehdotetaan säädettäväksi välittömistä täytäntöönpanotoimenpiteistä. |
| --- | --- |

4.8

Jos kolmannen maan kalastusaluksen todetaan syyllistyneen IUU-kalastukseen, sille asetetaan saaliin purku-, jälleenlastaus- tai jalostuskielto, käynnistetään tutkimukset ja langetetaan tarvittaessa kyseisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaiset seuraamukset. Jos kyseessä on vakava rikkomus, asetuksessa ehdotetaan säädettäväksi välittömistä täytäntöönpanotoimenpiteistä.

| 4.9 | Valvomalla kolmansien maiden kalastusaluksia yhtä tiukasti kuin yhteisön aluksia pyritään havaitsemaan laittomasta, ilmoittamattomasta ja sääntelemättömästä kalastuksesta peräisin olevat kalastustuotteet. Käsillä olevalla asetuksella kielletään näiden kalastustuotteiden tuonti Euroopan unioniin. |
| --- | --- |

4.9

Valvomalla kolmansien maiden kalastusaluksia yhtä tiukasti kuin yhteisön aluksia pyritään havaitsemaan laittomasta, ilmoittamattomasta ja sääntelemättömästä kalastuksesta peräisin olevat kalastustuotteet. Käsillä olevalla asetuksella kielletään näiden kalastustuotteiden tuonti Euroopan unioniin.

| 4.10 | ETSK:n mielestä tuontia on tarpeen valvoa kaikkialla yhteisössä. Niinpä III lukuun olisi sisällytettävä myös kontit, jotka tuodaan Euroopan yhteisöön maitse tai ilmateitse. Olisi myös määrättävä vuosittain tarkastettavien konttien vähimmäisprosenttiosuus. |
| --- | --- |

4.10

ETSK:n mielestä tuontia on tarpeen valvoa kaikkialla yhteisössä. Niinpä III lukuun olisi sisällytettävä myös kontit, jotka tuodaan Euroopan yhteisöön maitse tai ilmateitse. Olisi myös määrättävä vuosittain tarkastettavien konttien vähimmäisprosenttiosuus.

| 4.11 | Asetuksessa ehdotetaan säädettäväksi, että kun kalastustuotteiden tuonti evätään sillä perusteella, että kalastusta pidetään asetuksen nojalla laittomana, ilmoittamattomana ja sääntelemättömänä, jäsenvaltiot voivat takavarikoida kyseiset tuotteet ja hävittää ne kansallisten sääntöjensä mukaan. Päätöksestä voi kuitenkin aina valittaa. |
| --- | --- |

4.11

Asetuksessa ehdotetaan säädettäväksi, että kun kalastustuotteiden tuonti evätään sillä perusteella, että kalastusta pidetään asetuksen nojalla laittomana, ilmoittamattomana ja sääntelemättömänä, jäsenvaltiot voivat takavarikoida kyseiset tuotteet ja hävittää ne kansallisten sääntöjensä mukaan. Päätöksestä voi kuitenkin aina valittaa.

| 4.12 | Jotta asetusta sovelletaan oikein kalastustuotteiden tuontiin ja jälleenvientiin tai tarvittaessa tuontikieltoon, säädetään, että komissio voi ottaa käyttöön hallinnollisia yhteistyöjärjestelyjä lippuvaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

4.12

Jotta asetusta sovelletaan oikein kalastustuotteiden tuontiin ja jälleenvientiin tai tarvittaessa tuontikieltoon, säädetään, että komissio voi ottaa käyttöön hallinnollisia yhteistyöjärjestelyjä lippuvaltioiden kanssa.

| 4.13 | Komission tässä asetuksessa esittämä järjestelmä edellyttää, että Euroopan unioni ja lippuvaltiot, yhteistyöhön osallistuvat alueellisiin kalastusjärjestöihin kuuluvat valtiot sekä itse alueelliset kalastusjärjestöt tekevät laajaa kansainvälistä yhteistyötä. Yhteistyön seurauksena on myös pystyttävä osoittamaan yhteistyöhön osallistumattomat valtiot, joihin sovellettavasta kohtelusta asetuksessa on niin ikään säännöksiä. |
| --- | --- |

4.13

Komission tässä asetuksessa esittämä järjestelmä edellyttää, että Euroopan unioni ja lippuvaltiot, yhteistyöhön osallistuvat alueellisiin kalastusjärjestöihin kuuluvat valtiot sekä itse alueelliset kalastusjärjestöt tekevät laajaa kansainvälistä yhteistyötä. Yhteistyön seurauksena on myös pystyttävä osoittamaan yhteistyöhön osallistumattomat valtiot, joihin sovellettavasta kohtelusta asetuksessa on niin ikään säännöksiä.

| 4.14 | Edellä mainitun kansainvälisen yhteistyön ensimmäinen seuraus on yhteisön ennakkovaroitusjärjestelmän perustaminen. Sen tehtävänä olisi varoittaa yhteisön taloudellisia toimijoita ja jäsenvaltioita Euroopan unionin perustelluista epäilyistä siitä, etteivät tiettyjen kolmansien maiden kalastusalukset tai kalastustuotteet noudata säilyttämistä ja hoitoa koskevia lakeja, sääntöjä tai kansainvälisiä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

4.14

Edellä mainitun kansainvälisen yhteistyön ensimmäinen seuraus on yhteisön ennakkovaroitusjärjestelmän perustaminen. Sen tehtävänä olisi varoittaa yhteisön taloudellisia toimijoita ja jäsenvaltioita Euroopan unionin perustelluista epäilyistä siitä, etteivät tiettyjen kolmansien maiden kalastusalukset tai kalastustuotteet noudata säilyttämistä ja hoitoa koskevia lakeja, sääntöjä tai kansainvälisiä toimenpiteitä.

| 4.15 | Ilmoituksen perusteella yhteisö ja kansainväliset toimijat ryhtyvät seuraamaan sekä varoituksen alaista että sitä edeltänyttä tuontia ja ilmoituksen piiriin kuuluvia kalastusaluksia. Kun toteutettujen tarkistusten, tarkastustoimien ja varmennusten perusteella voidaan päätellä, että kyse on IUU-kalastuksesta, komissio muun muassa sisällyttää aluksen tai alukset yhteisössä laadittavaan luetteloon IUU-kalastusta harjoittavista aluksista. |
| --- | --- |

4.15

Ilmoituksen perusteella yhteisö ja kansainväliset toimijat ryhtyvät seuraamaan sekä varoituksen alaista että sitä edeltänyttä tuontia ja ilmoituksen piiriin kuuluvia kalastusaluksia. Kun toteutettujen tarkistusten, tarkastustoimien ja varmennusten perusteella voidaan päätellä, että kyse on IUU-kalastuksesta, komissio muun muassa sisällyttää aluksen tai alukset yhteisössä laadittavaan luetteloon IUU-kalastusta harjoittavista aluksista.

| 4.16 | Asetuksessa mainitaan, että komissio tai sen nimeämä elin kokoaa ja analysoi kaikki IUU-kalastusta koskevat tiedot. |
| --- | --- |

4.16

Asetuksessa mainitaan, että komissio tai sen nimeämä elin kokoaa ja analysoi kaikki IUU-kalastusta koskevat tiedot.

| 4.17 | ETSK katsoo, että ihanteellisin taho huolehtimaan edellä mainitusta tehtävästä olisi yhteisön kalastuksenvalvontavirasto, jonka määrärahoja ja henkilöresursseja on lisättävä. |
| --- | --- |

4.17

ETSK katsoo, että ihanteellisin taho huolehtimaan edellä mainitusta tehtävästä olisi yhteisön kalastuksenvalvontavirasto, jonka määrärahoja ja henkilöresursseja on lisättävä.

| 4.18 | Asetuksessa käsitellään hyvin laajasti koko järjestelmää, joka koskee IUU-kalastusta harjoittavista aluksista pidettävän yhteisön luettelon laadintaa, sisältöä, ylläpitoa ja julkaisemista. Luetteloon sisällytetään automaattisesti alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen laatimassa IUU-alusluettelossa olevat alukset. ETSK katsoo, että ennen kuin luetteloon kirjataan automaattisesti yhteisön kalastusalukset, komission olisi ensin varmistettava, etteivät asianomaiset jäsenvaltiot ole ryhtyneet tehokkaisiin toimenpiteisiin, kuten ehdotetun asetuksen 26 artiklassa mainitaan. |
| --- | --- |

4.18

Asetuksessa käsitellään hyvin laajasti koko järjestelmää, joka koskee IUU-kalastusta harjoittavista aluksista pidettävän yhteisön luettelon laadintaa, sisältöä, ylläpitoa ja julkaisemista. Luetteloon sisällytetään automaattisesti alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen laatimassa IUU-alusluettelossa olevat alukset. ETSK katsoo, että ennen kuin luetteloon kirjataan automaattisesti yhteisön kalastusalukset, komission olisi ensin varmistettava, etteivät asianomaiset jäsenvaltiot ole ryhtyneet tehokkaisiin toimenpiteisiin, kuten ehdotetun asetuksen 26 artiklassa mainitaan.

| 4.19 | Komitea katsoo, että asetuksessa esitetty järjestelmä on oikeanlainen, sillä siinä suhtaudutaan vakavasti kalastusalusten ja yhteistyöhön osallistumattomien valtioiden sisällyttämiseen IUU-kalastusluetteloon kaikkine takuineen ennakkotiedoista ja puolustautumismahdollisuudesta ja siinä otetaan huomioon IUU-kalastustoimintaan syyllistyneisiin aluksiin ja valtioihin sovellettavat toimenpiteet. Komitean mielestä on kuitenkin vahvistettava IUU-kalastusta harjoittavien alusten ja yhteistyöhön osallistumattomien valtioiden ilmoitus–menettelyjen takuita, etenkin puolustautumistakuuta. Ilmoitusten on lisäksi perustuttava vankkaan todistusaineistoon, jotta tuomioistuimet eivät myöhemmin peruuta jäsenvaltioiden toteuttamia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

4.19

Komitea katsoo, että asetuksessa esitetty järjestelmä on oikeanlainen, sillä siinä suhtaudutaan vakavasti kalastusalusten ja yhteistyöhön osallistumattomien valtioiden sisällyttämiseen IUU-kalastusluetteloon kaikkine takuineen ennakkotiedoista ja puolustautumismahdollisuudesta ja siinä otetaan huomioon IUU-kalastustoimintaan syyllistyneisiin aluksiin ja valtioihin sovellettavat toimenpiteet. Komitean mielestä on kuitenkin vahvistettava IUU-kalastusta harjoittavien alusten ja yhteistyöhön osallistumattomien valtioiden ilmoitus–menettelyjen takuita, etenkin puolustautumistakuuta. Ilmoitusten on lisäksi perustuttava vankkaan todistusaineistoon, jotta tuomioistuimet eivät myöhemmin peruuta jäsenvaltioiden toteuttamia toimenpiteitä.

| 4.20 | Koska valtion sisällyttämisestä yhteistyöhön osallistumattomien valtioiden luetteloon koituu vakavia seurauksia ja koska käsillä olevan asetuksen vaatimuksia on sovellettava yhtäläisesti kaikkiin valtioihin, ETSK:n mielestä on erittäin järkevää, että komissio auttaa kehitysmaita noudattamaan kalastustoiminnan seurannalle, valvonnalle ja tarkkailulle asetettuja vaatimuksia. |
| --- | --- |

4.20

Koska valtion sisällyttämisestä yhteistyöhön osallistumattomien valtioiden luetteloon koituu vakavia seurauksia ja koska käsillä olevan asetuksen vaatimuksia on sovellettava yhtäläisesti kaikkiin valtioihin, ETSK:n mielestä on erittäin järkevää, että komissio auttaa kehitysmaita noudattamaan kalastustoiminnan seurannalle, valvonnalle ja tarkkailulle asetettuja vaatimuksia.

| 4.21 | Komitea katsoo, että alusten satelliittiseurantajärjestelmä (VMS) on IUU-kalastuksen seurannan kannalta keskeinen väline. Jotta valtio voidaan poistaa yhteistyöhön osallistumattomien valtioiden luettelosta, se olisi ETSK:n mielestä velvoitettava asentamaan VMS-laitteisto kaikkiin kalastusaluksiinsa. |
| --- | --- |

4.21

Komitea katsoo, että alusten satelliittiseurantajärjestelmä (VMS) on IUU-kalastuksen seurannan kannalta keskeinen väline. Jotta valtio voidaan poistaa yhteistyöhön osallistumattomien valtioiden luettelosta, se olisi ETSK:n mielestä velvoitettava asentamaan VMS-laitteisto kaikkiin kalastusaluksiinsa.

| 4.22 | Komitea kannattaa asetuksessa säädettäviä ankaria toimenpiteitä, joita sovelletaan IUU-kalastukseen syyllistyneisiin kalastusaluksiin ja yhteistyöhön osallistumattomiin valtioihin. |
| --- | --- |

4.22

Komitea kannattaa asetuksessa säädettäviä ankaria toimenpiteitä, joita sovelletaan IUU-kalastukseen syyllistyneisiin kalastusaluksiin ja yhteistyöhön osallistumattomiin valtioihin.

| 4.23 | Asetuksessa säädettävät toimenpiteet ulotetaan koskemaan jäsenvaltioiden kansalaisia, joita kielletään millään tavoin avustamasta IUU-kalastusta tai sekaantumasta siihen taikka mihinkään toimintaan, joka liittyy yhteisön IUU-alusluetteloon sisällytettyjen kalastusalusten vuokraukseen, vientiin tai myyntiin. |
| --- | --- |

4.23

Asetuksessa säädettävät toimenpiteet ulotetaan koskemaan jäsenvaltioiden kansalaisia, joita kielletään millään tavoin avustamasta IUU-kalastusta tai sekaantumasta siihen taikka mihinkään toimintaan, joka liittyy yhteisön IUU-alusluetteloon sisällytettyjen kalastusalusten vuokraukseen, vientiin tai myyntiin.

| 4.24 | Asetuksessa korostetaan vakaviin rikkomuksiin syyllistyneitä tahoja ja yhtenäistetään jäsenvaltioiden sekä luonnollisille henkilöille että oikeushenkilöille langettamien enimmäissakkojen vähimmäismäärä ja välittömät täytäntöönpanotoimenpiteet sekä oheisseuraamukset, joilla estetään rikkomuksen jatkuminen ja joiden nojalla toimivaltaiset viranomaiset voivat tutkia rikkomusta. |
| --- | --- |

4.24

Asetuksessa korostetaan vakaviin rikkomuksiin syyllistyneitä tahoja ja yhtenäistetään jäsenvaltioiden sekä luonnollisille henkilöille että oikeushenkilöille langettamien enimmäissakkojen vähimmäismäärä ja välittömät täytäntöönpanotoimenpiteet sekä oheisseuraamukset, joilla estetään rikkomuksen jatkuminen ja joiden nojalla toimivaltaiset viranomaiset voivat tutkia rikkomusta.

| 4.25 | Komitea katsoo, että kolmansien maiden aluksille langetettavat seuraamukset on yhtenäistettävä kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

4.25

Komitea katsoo, että kolmansien maiden aluksille langetettavat seuraamukset on yhtenäistettävä kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa.

| 4.26 | Yhteisön säännöstön yksinkertaistamiseksi komissio on sisällyttänyt asetusehdotukseen niissä alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä, joissa Euroopan unioni on jäsenenä, hyväksytyt keskeiset valvontaa, tarkastusta ja kalastuksenhoitoa koskevat määräykset, joiden soveltamisala laajennetaan koskemaan kaikkia alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen piiriin kuuluvia vesiä. |
| --- | --- |

4.26

Yhteisön säännöstön yksinkertaistamiseksi komissio on sisällyttänyt asetusehdotukseen niissä alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä, joissa Euroopan unioni on jäsenenä, hyväksytyt keskeiset valvontaa, tarkastusta ja kalastuksenhoitoa koskevat määräykset, joiden soveltamisala laajennetaan koskemaan kaikkia alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen piiriin kuuluvia vesiä.

| 4.27 | ETSK:n mielestä komission tulisi tulevaisuudessa harkita mahdollisuutta laajentaa asetuksen soveltamisalaa makeanveden kalastukseen. |
| --- | --- |

4.27

ETSK:n mielestä komission tulisi tulevaisuudessa harkita mahdollisuutta laajentaa asetuksen soveltamisalaa makeanveden kalastukseen.

| 4.28 | ETSK katsoo, että komission ehdottama asetus on erittäin hyödyllinen väline laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi ja sen noudattaminen edellyttää jatkuvia ponnisteluja. Komitean mielestä jäsenvaltioiden yhteistyö on asian kannalta olennaista. |
| --- | --- |

4.28

ETSK katsoo, että komission ehdottama asetus on erittäin hyödyllinen väline laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi ja sen noudattaminen edellyttää jatkuvia ponnisteluja. Komitean mielestä jäsenvaltioiden yhteistyö on asian kannalta olennaista.

Bryssel 29. toukokuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Lokakuun 12. päivänä 1993 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2847/93.

1

(2)  Toukokuun 28. päivänä 2002 annettu komission tiedonanto KOM(2002) 180 lopullinen sekä 7. kesäkuuta 2002 annetut neuvoston päätelmät.

2

(3)  Helmikuun 15. päivänä 2007 annettu Euroopan parlamentin päätöslauselma 2006/2225.

3

(4)  KOM(2007) 601 lopullinen, 17. lokakuuta 2007.

4

(5)  ETSK:ssa 30. tammikuuta 20007 järjestetty konferenssi, jonka aiheena oli lippuvaltion vastuu.

5

(6)  Ehdotus: neuvoston asetus yhteisön järjestelmästä laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi, 2007/0223 CNS.

6

(7)  Lokakuun 12. päivänä 1993 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2847/93.

7

---

| 30.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 224/77 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 224/77

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista

| — | Ehdotus: neuvoston asetus aavan meren haavoittuvien meriekosysteemien suojelusta pohjakalastuksessa käytettävien pyydysten haittavaikutuksilta ja |
| --- | --- |

—

Ehdotus: neuvoston asetus aavan meren haavoittuvien meriekosysteemien suojelusta pohjakalastuksessa käytettävien pyydysten haittavaikutuksilta ja

| — | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Aavan meren tuhoavat kalastuskäytänteet ja haavoittuvien syvänmeren ekosysteemien suojelu |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Aavan meren tuhoavat kalastuskäytänteet ja haavoittuvien syvänmeren ekosysteemien suojelu

KOM(2007) 605 lopullinen — 0227/0224 CNS

KOM(2007) 604 lopullinen

(2008/C 224/17)

Neuvosto päätti 4. joulukuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 37 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus: neuvoston asetus aavan meren haavoittuvien meriekosysteemien suojelusta pohjakalastuksessa käytettävien pyydysten haittavaikutuksilta

Euroopan komissio päätti 17. lokakuuta 2007 pyytää 7. marraskuuta 2005 allekirjoitetun yhteistyöpöytäkirjan perusteella Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Aavan meren tuhoavat kalastuskäytänteet ja haavoittuvien syvänmeren ekosysteemien suojelu

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 29. huhtikuuta 2008. Esittelijä oli José María Espuny Moyano ja apulaisesittelijä Richard Adams.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28.–29. toukokuuta 2008 pitämässään 445. täysistunnossa (toukokuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 101 ääntä puolesta yhden pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK kannattaa komission asetusehdotuksessaan ja tiedonannossaan esittämää yleistä poliittista suuntausta mutta uskoo, että ehdotetun asetuksen sisältöä, tehokkuutta ja vaikutusta voitaisiin parantaa ottamalla huomioon käsillä olevan lausunnon tekstijaksoissa 4 ja 5 esitetyt suositukset. |
| --- | --- |

1.1

ETSK kannattaa komission asetusehdotuksessaan ja tiedonannossaan esittämää yleistä poliittista suuntausta mutta uskoo, että ehdotetun asetuksen sisältöä, tehokkuutta ja vaikutusta voitaisiin parantaa ottamalla huomioon käsillä olevan lausunnon tekstijaksoissa 4 ja 5 esitetyt suositukset.

2.   Johdanto

| 2.1 | Viime vuosina on ilmennyt, että syvänmeren ekosysteemeissä saattaa esiintyä valtavaa biologista monimuotoisuutta ja niissä voi olla runsas meren eliöstö. Ne ovat yksi maailman viimeisimpiä jäljellä olevia merkittäviä luonnonvarojen muodostamia toiminnallisia kokonaisuuksia. Ihmisen toiminta uhkaa yhä enemmän kylmän veden riuttoja, merenalaisia vuoria, koralleja, hydrotermisiä halkeamia ja sienieläinten kasvualustoja. Syvänmeren ekosysteemeillä ei ole läheskään niin suotuista elinympäristöä kuin matalien vesien ekosysteemeillä, ja näin ollen niiden uudistuminen saattaa kestää vuosisatoja. Hiilivetyjen etsintä, kaapelien asentaminen, jätteen laskeminen mereen ja tietyt pohjakalastuksen muodot (1) sekä muu ihmisen toiminta saattavat haitata ekosysteemejä. Kylmän veden koralleja tavataan myös mannerjalustojen lauhkeilla vyöhykkeillä. (2) |
| --- | --- |

2.1

Viime vuosina on ilmennyt, että syvänmeren ekosysteemeissä saattaa esiintyä valtavaa biologista monimuotoisuutta ja niissä voi olla runsas meren eliöstö. Ne ovat yksi maailman viimeisimpiä jäljellä olevia merkittäviä luonnonvarojen muodostamia toiminnallisia kokonaisuuksia. Ihmisen toiminta uhkaa yhä enemmän kylmän veden riuttoja, merenalaisia vuoria, koralleja, hydrotermisiä halkeamia ja sienieläinten kasvualustoja. Syvänmeren ekosysteemeillä ei ole läheskään niin suotuista elinympäristöä kuin matalien vesien ekosysteemeillä, ja näin ollen niiden uudistuminen saattaa kestää vuosisatoja. Hiilivetyjen etsintä, kaapelien asentaminen, jätteen laskeminen mereen ja tietyt pohjakalastuksen muodot (1) sekä muu ihmisen toiminta saattavat haitata ekosysteemejä. Kylmän veden koralleja tavataan myös mannerjalustojen lauhkeilla vyöhykkeillä. (2)

| 2.2 | Pohjakalastus edellyttää erityisiä pyydyksiä, joita yleensä voidaan käyttää aiheuttamatta vakavaa vahinkoa, jos merenpohja on hiekkainen tai mutainen. Tietyntyyppiset pyydykset ovat kuitenkin välttämättä raskaita ja tukevia, ja haavoittuvissa syvänmeren ekosysteemeissä ne voivat vahingoittaa vakavasti elinympäristöjä ja tuhota vanhoja ja pitkälti korvaamattomia luonnonrakenteita, etenkin koralleja. |
| --- | --- |

2.2

Pohjakalastus edellyttää erityisiä pyydyksiä, joita yleensä voidaan käyttää aiheuttamatta vakavaa vahinkoa, jos merenpohja on hiekkainen tai mutainen. Tietyntyyppiset pyydykset ovat kuitenkin välttämättä raskaita ja tukevia, ja haavoittuvissa syvänmeren ekosysteemeissä ne voivat vahingoittaa vakavasti elinympäristöjä ja tuhota vanhoja ja pitkälti korvaamattomia luonnonrakenteita, etenkin koralleja.

| 2.3 | Tässäkin yhteydessä — kuten usein maailmanlaajuisissa ympäristöasioissa — on ymmärretty, että kyseiseen ongelmaan voidaan puuttua kokonaisvaltaisesti vain ottamalla maailmanlaajuisesti käyttöön tasapainoisia, tehokkaita ja toteutuskelpoisia toimenpiteitä. YK:n yleiskokouksessa on vuodesta 2004 alkaen keskusteltu aavalla merellä harjoitettavien kalastuskäytänteiden aiheuttamista ongelmista. Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokous antoi 8. joulukuuta 2006 kestävää kalastusta koskevan päätöslauselman 61/105. Siinä kehotettiin painokkaasti valtioita ja järjestöjä, joilla on toimivaltaa syvänmeren pohjakalastusta koskevissa asioissa, sääntelemään haavoittuvissa meriekosysteemeissä harjoitettavaa kalastusta siten, että niitä suojellaan vahingoilta (3). |
| --- | --- |

2.3

Tässäkin yhteydessä — kuten usein maailmanlaajuisissa ympäristöasioissa — on ymmärretty, että kyseiseen ongelmaan voidaan puuttua kokonaisvaltaisesti vain ottamalla maailmanlaajuisesti käyttöön tasapainoisia, tehokkaita ja toteutuskelpoisia toimenpiteitä. YK:n yleiskokouksessa on vuodesta 2004 alkaen keskusteltu aavalla merellä harjoitettavien kalastuskäytänteiden aiheuttamista ongelmista. Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokous antoi 8. joulukuuta 2006 kestävää kalastusta koskevan päätöslauselman 61/105. Siinä kehotettiin painokkaasti valtioita ja järjestöjä, joilla on toimivaltaa syvänmeren pohjakalastusta koskevissa asioissa, sääntelemään haavoittuvissa meriekosysteemeissä harjoitettavaa kalastusta siten, että niitä suojellaan vahingoilta (3).

| 2.4 | Käsillä olevassa lausunnossa tarkastellaan kahta haavoittuvien meriekosysteemien suojelusta annettua komission asiakirjaa. Ensimmäisessä asiakirjassa (KOM(2007) 604 lopullinen) käsitellään yksityiskohtaisesti yleistä poliittista suuntausta ja esitetään, minkälaisia erityistoimia EU:n olisi toteutettava ja miten ne olisi kohdennettava. Asiakirja perustuu Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) suosituksiin, jotka on laadittu YK:n yleiskokouksessa aiheesta käydyn laajan tarkastelun pohjalta (4). EU:lla oli keskusteluissa merkittävä rooli. Toinen asiakirja (KOM(2007) 605 lopullinen), jota tulisi pitää suorana lainsäädännöllisenä vastauksena, on ehdotus neuvoston asetukseksi. Sitä on tarkoitus soveltaa sellaisilla aavan meren alueilla toimiviin EU:n aluksiin, jotka eivät kuulu jonkin alueellisen kalastuksenhoitojärjestön sääntelyn piiriin. |
| --- | --- |

2.4

Käsillä olevassa lausunnossa tarkastellaan kahta haavoittuvien meriekosysteemien suojelusta annettua komission asiakirjaa. Ensimmäisessä asiakirjassa (KOM(2007) 604 lopullinen) käsitellään yksityiskohtaisesti yleistä poliittista suuntausta ja esitetään, minkälaisia erityistoimia EU:n olisi toteutettava ja miten ne olisi kohdennettava. Asiakirja perustuu Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) suosituksiin, jotka on laadittu YK:n yleiskokouksessa aiheesta käydyn laajan tarkastelun pohjalta (4). EU:lla oli keskusteluissa merkittävä rooli. Toinen asiakirja (KOM(2007) 605 lopullinen), jota tulisi pitää suorana lainsäädännöllisenä vastauksena, on ehdotus neuvoston asetukseksi. Sitä on tarkoitus soveltaa sellaisilla aavan meren alueilla toimiviin EU:n aluksiin, jotka eivät kuulu jonkin alueellisen kalastuksenhoitojärjestön sääntelyn piiriin.

| 2.5 | Merenpohjan elinympäristön suojelu on sekä kalastusalan että ympäristönsuojelijoiden pitkän aikavälin intressien mukaista, jotta varmistetaan sekä kalavarojen pitkän aikavälin kestävyys että merten biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen ja suojelu. |
| --- | --- |

2.5

Merenpohjan elinympäristön suojelu on sekä kalastusalan että ympäristönsuojelijoiden pitkän aikavälin intressien mukaista, jotta varmistetaan sekä kalavarojen pitkän aikavälin kestävyys että merten biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen ja suojelu.

3.   Komission yleisen lähestymistavan (KOM(2007) 604) ja asetusehdotuksen (KOM(2007) 605) pääkohdat

| 3.1 | Aavan meren pohjakalastuksen hallinnoinnin kaksi keskeistä tekijää ovat ympäristövaikutusten ennakkoarvioinnin toteuttaminen ehdotetulla kalastusalueella edellytyksenä kalastuslupien myöntämiselle sekä — jatkuvan kalastuksen edellytyksenä — sen osoittaminen, ettei kalastuksella ole merkittäviä haittavaikutuksia. Kyseisten toimien tukemiseksi on kehitettävä tutkimusta ja tiedonkeruuta, jotta voidaan määrittää haavoittuvien ekosysteemien tunnettuja tai todennäköisiä sijaintipaikkoja ja ekologisia ominaisuuksia. |
| --- | --- |

3.1

Aavan meren pohjakalastuksen hallinnoinnin kaksi keskeistä tekijää ovat ympäristövaikutusten ennakkoarvioinnin toteuttaminen ehdotetulla kalastusalueella edellytyksenä kalastuslupien myöntämiselle sekä — jatkuvan kalastuksen edellytyksenä — sen osoittaminen, ettei kalastuksella ole merkittäviä haittavaikutuksia. Kyseisten toimien tukemiseksi on kehitettävä tutkimusta ja tiedonkeruuta, jotta voidaan määrittää haavoittuvien ekosysteemien tunnettuja tai todennäköisiä sijaintipaikkoja ja ekologisia ominaisuuksia.

| 3.2 | Erityisen merkittävä toimenpide on maantieteellisten kalastuskieltoalueiden tai erityisten kalastuksenhoitoalueiden vahvistaminen. Tämä on määrä toteuttaa alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen päätöksellä. Alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen sääntelyn piiriin kuulumattomat yksittäiset valtiot ovat vastuussa siitä, että niiden lipun alla purjehtivat alukset soveltavat suojelutoimia. |
| --- | --- |

3.2

Erityisen merkittävä toimenpide on maantieteellisten kalastuskieltoalueiden tai erityisten kalastuksenhoitoalueiden vahvistaminen. Tämä on määrä toteuttaa alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen päätöksellä. Alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen sääntelyn piiriin kuulumattomat yksittäiset valtiot ovat vastuussa siitä, että niiden lipun alla purjehtivat alukset soveltavat suojelutoimia.

| 3.3 | Ehdotetussa asetuksessa säädetään aavan meren pohjakalastuksen tiukasta valvonnasta. Valvonta on määrä toteuttaa samanlaisin toimin, jotka Luoteis-Tyynenmeren, Eteläisen Tyynenmeren ja Etelämantereen aavalla merellä kalastusta harjoittavat maat ovat jo hyväksyneet ja jotka on esitetty Pohjois- ja Kaakkois-Atlantin, Etelämantereen ja Välimeren alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen hyväksyttäviksi. |
| --- | --- |

3.3

Ehdotetussa asetuksessa säädetään aavan meren pohjakalastuksen tiukasta valvonnasta. Valvonta on määrä toteuttaa samanlaisin toimin, jotka Luoteis-Tyynenmeren, Eteläisen Tyynenmeren ja Etelämantereen aavalla merellä kalastusta harjoittavat maat ovat jo hyväksyneet ja jotka on esitetty Pohjois- ja Kaakkois-Atlantin, Etelämantereen ja Välimeren alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen hyväksyttäviksi.

| 3.4 | YK:n yleiskokouksessa aiheesta käytyjen kolmivuotisten neuvottelujen aikana komissio sai erilaisia kannanottoja jäsenvaltioilta, kalastusalalta ja ympäristönsuojelujärjestöiltä. Komissio kannatti sääntelyä (kiellon sijaan) ja tavoitetta, jonka mukaan sääntelyä soveltaisivat lippuvaltiot sekä alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen kautta sekä itsenäisesti sellaisilla aavan meren alueilla, joilla niiden alukset harjoittavat kalastusta ja joilla ei tällä hetkellä ole alueellisia kalastuksenhoitojärjestöjä. |
| --- | --- |

3.4

YK:n yleiskokouksessa aiheesta käytyjen kolmivuotisten neuvottelujen aikana komissio sai erilaisia kannanottoja jäsenvaltioilta, kalastusalalta ja ympäristönsuojelujärjestöiltä. Komissio kannatti sääntelyä (kiellon sijaan) ja tavoitetta, jonka mukaan sääntelyä soveltaisivat lippuvaltiot sekä alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen kautta sekä itsenäisesti sellaisilla aavan meren alueilla, joilla niiden alukset harjoittavat kalastusta ja joilla ei tällä hetkellä ole alueellisia kalastuksenhoitojärjestöjä.

| 3.5 | Ehdotuksessa syvänmeren kalastuksen hallinnointi jätetään pitkälti EU:n jäsenvaltioille ja nivotaan erityiskalastuslupien myöntämiseen. Lupaa haettaessa aluksen on esitettävä kalastussuunnitelma, jossa määritellään aluksen kalastusalue, kohdelajit, kalastussyvyys sekä merenpohjan batymetrinen profiili suunnitellulla kalastusalueella. Viranomaiset arvioivat parhaan käytettävissä olevan tieteellisen tiedon perusteella kalastussuunnitelman ja sen mahdolliset vaikutukset haavoittuviin merten ekosysteemeihin. |
| --- | --- |

3.5

Ehdotuksessa syvänmeren kalastuksen hallinnointi jätetään pitkälti EU:n jäsenvaltioille ja nivotaan erityiskalastuslupien myöntämiseen. Lupaa haettaessa aluksen on esitettävä kalastussuunnitelma, jossa määritellään aluksen kalastusalue, kohdelajit, kalastussyvyys sekä merenpohjan batymetrinen profiili suunnitellulla kalastusalueella. Viranomaiset arvioivat parhaan käytettävissä olevan tieteellisen tiedon perusteella kalastussuunnitelman ja sen mahdolliset vaikutukset haavoittuviin merten ekosysteemeihin.

| 3.6 | Ehdotetussa asetuksessa säädetään tietyistä selkeistä rajoituksista. Pohjapyydysten käyttö yli 1 000 metrin syvyydessä on kielletty. Jos kalastusalus havaitsee kalastustoimiensa aikana haavoittuvan meriekosysteemin, sen on lopetettava kalastus viipymättä. Se voi jatkaa kalastusta vasta päästyään vähintään viiden meripeninkulman etäisyydelle. Toimivaltaisille viranomaisille on ilmoitettava havaitun meriekosysteemin sijainti, ja ne voivat kieltää kalastuksen pohjapyydyksillä kyseisellä alueella. Kaikkien alusten on myös käytettävä alusten satelliittiseurantajärjestelmää, ja alusten miehistöön on kuuluttava tieteellisiä tarkkailijoita. |
| --- | --- |

3.6

Ehdotetussa asetuksessa säädetään tietyistä selkeistä rajoituksista. Pohjapyydysten käyttö yli 1 000 metrin syvyydessä on kielletty. Jos kalastusalus havaitsee kalastustoimiensa aikana haavoittuvan meriekosysteemin, sen on lopetettava kalastus viipymättä. Se voi jatkaa kalastusta vasta päästyään vähintään viiden meripeninkulman etäisyydelle. Toimivaltaisille viranomaisille on ilmoitettava havaitun meriekosysteemin sijainti, ja ne voivat kieltää kalastuksen pohjapyydyksillä kyseisellä alueella. Kaikkien alusten on myös käytettävä alusten satelliittiseurantajärjestelmää, ja alusten miehistöön on kuuluttava tieteellisiä tarkkailijoita.

| 3.7 | Jäsenvaltioiden on raportoitava komissiolle puolivuosittain asetuksen täytäntöönpanosta. Tämän jälkeen komissio laatii vuoden 2010 kesäkuuhun mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle raportin, jossa ehdotetaan mahdollisesti tarvittavia muutoksia. |
| --- | --- |

3.7

Jäsenvaltioiden on raportoitava komissiolle puolivuosittain asetuksen täytäntöönpanosta. Tämän jälkeen komissio laatii vuoden 2010 kesäkuuhun mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle raportin, jossa ehdotetaan mahdollisesti tarvittavia muutoksia.

4.   Yleistä

| 4.1 | ETSK kannattaa komission esittämää yleistä poliittista suuntausta, joka vastaa komitean aiemmin esittämää kantaa biologisen monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttämisestä (asiakokonaisuus NAT/334). |
| --- | --- |

4.1

ETSK kannattaa komission esittämää yleistä poliittista suuntausta, joka vastaa komitean aiemmin esittämää kantaa biologisen monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttämisestä (asiakokonaisuus NAT/334).

| 4.2 | ETSK on viime vuosina tarkastellut perusteellisesti eri lausunnoissaan (5) yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) tavoitteista aiheutuvia myönteisiä ja ongelmallisia näkökohtia sekä sitä, miten vesiluonnonvaroja voidaan hyödyntää kestävästi kestävän kehityksen yhteydessä ja ottaa samalla tasapainoisesti huomioon ympäristönsuojeluun liittyvät, taloudelliset ja sosiaaliset näkökohdat. Kaikki kyseiset näkökohdat tulisi ottaa huomioon analysoitaessa komission ehdotusta asetukseksi. |
| --- | --- |

4.2

ETSK on viime vuosina tarkastellut perusteellisesti eri lausunnoissaan (5) yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) tavoitteista aiheutuvia myönteisiä ja ongelmallisia näkökohtia sekä sitä, miten vesiluonnonvaroja voidaan hyödyntää kestävästi kestävän kehityksen yhteydessä ja ottaa samalla tasapainoisesti huomioon ympäristönsuojeluun liittyvät, taloudelliset ja sosiaaliset näkökohdat. Kaikki kyseiset näkökohdat tulisi ottaa huomioon analysoitaessa komission ehdotusta asetukseksi.

| 4.3 | Sekä tiedonannossa että komission työasiakirjassa, jossa arvioidaan ehdotetun asetuksen vaikutusta, tuodaan esiin, että asetusta on tällä hetkellä määrä soveltaa ainoastaan Lounais-Atlantilla kalastaviin EU:n pohjatroolareihin Argentiinan yksinomaisen talousvyöhykkeen ulkopuolella. |
| --- | --- |

4.3

Sekä tiedonannossa että komission työasiakirjassa, jossa arvioidaan ehdotetun asetuksen vaikutusta, tuodaan esiin, että asetusta on tällä hetkellä määrä soveltaa ainoastaan Lounais-Atlantilla kalastaviin EU:n pohjatroolareihin Argentiinan yksinomaisen talousvyöhykkeen ulkopuolella.

| 4.4 | Kyseistä kalastusta harjoittaa noin 30 yhteisön alusta Lounais-Atlantilla. Alueella ei ole vielä perustettu alueellista kalastuksenhoitojärjestöä, mikä johtuu Falklandin saaria koskevasta Yhdistyneen kuningaskunnan ja Argentiinan pitkäaikaisesta poliittisesta konfliktista. Kalastustoimintaa voidaan kuvata seuraavasti:






  — | Aavan meren kalastusta harjoitetaan kyseisen kalastustoiminnan yhteydessä mannerjalustalla ja Patagonian mannerjalustan mannerrinteen yläreunalla. Kalastusta on harjoitettu jo 25 vuoden ajan, ja kalastusala ja tutkijat vakuuttavat, että kalastusalueena on sama hiekkainen ja tasainen merenpohja. Pyydettäviä lajeja on kaksi: kalmari (Illex) ja varsinainen kalmari (Loligo) sekä kummeliturska (Merlucius hubsi). Mitään näistä lajeista ei luokitella syvänmeren kalaksi. Luokittelu perustuu joko syvyyskriteeriin (6) (mitä FAO ei nykyisin hyväksy) tai biologisiin ominaispiirteisiin (pitkäikäisyys, myöhäinen sukukypsyys, hidas kasvu tai alhainen hedelmällisyys (7)), eikä näin voida perustella lisäsuojelutoimia (8). Näin ollen pyydettävillä lajeilla on keskinkertainen tai korkea tuottavuus, kalastuksessa ei ole merkittäviä sivusaaliita ja pyyntiä harjoitetaan alueilla, joilla ei katsota olevan erityisen haavoittuvia ekosysteemeitä. |
| --- | --- | --- |

4.4

Kyseistä kalastusta harjoittaa noin 30 yhteisön alusta Lounais-Atlantilla. Alueella ei ole vielä perustettu alueellista kalastuksenhoitojärjestöä, mikä johtuu Falklandin saaria koskevasta Yhdistyneen kuningaskunnan ja Argentiinan pitkäaikaisesta poliittisesta konfliktista. Kalastustoimintaa voidaan kuvata seuraavasti:

—

Aavan meren kalastusta harjoitetaan kyseisen kalastustoiminnan yhteydessä mannerjalustalla ja Patagonian mannerjalustan mannerrinteen yläreunalla. Kalastusta on harjoitettu jo 25 vuoden ajan, ja kalastusala ja tutkijat vakuuttavat, että kalastusalueena on sama hiekkainen ja tasainen merenpohja. Pyydettäviä lajeja on kaksi: kalmari (Illex) ja varsinainen kalmari (Loligo) sekä kummeliturska (Merlucius hubsi). Mitään näistä lajeista ei luokitella syvänmeren kalaksi. Luokittelu perustuu joko syvyyskriteeriin (6) (mitä FAO ei nykyisin hyväksy) tai biologisiin ominaispiirteisiin (pitkäikäisyys, myöhäinen sukukypsyys, hidas kasvu tai alhainen hedelmällisyys (7)), eikä näin voida perustella lisäsuojelutoimia (8). Näin ollen pyydettävillä lajeilla on keskinkertainen tai korkea tuottavuus, kalastuksessa ei ole merkittäviä sivusaaliita ja pyyntiä harjoitetaan alueilla, joilla ei katsota olevan erityisen haavoittuvia ekosysteemeitä.

| — | Kyseinen kalastustoiminta alkoi EU-rahoitteisena koekalastuksena, jonka tavoitteena oli jakaa uudelleen yhteisön kalastuslaivasto. Koekalastuksessa aluksilla oli mukana tarkkailijoita, ja Euroopan komissiolla pitäisi olla asiasta kattavat tiedot. |
| --- | --- |

—

Kyseinen kalastustoiminta alkoi EU-rahoitteisena koekalastuksena, jonka tavoitteena oli jakaa uudelleen yhteisön kalastuslaivasto. Koekalastuksessa aluksilla oli mukana tarkkailijoita, ja Euroopan komissiolla pitäisi olla asiasta kattavat tiedot.

| — | Komissio on myös rahoittanut arviointitutkimuksia, ja Espanja on merentutkimuslaitoksensa kautta toteuttanut koko ajanjakson kattavan ohjelman aluksilla toimivine tarkkailijoineen raportoidakseen säännöllisesti muun tiedon ohella jatkuvaa tietoa kyseisestä kalastustoiminnasta. (9) |
| --- | --- |

—

Komissio on myös rahoittanut arviointitutkimuksia, ja Espanja on merentutkimuslaitoksensa kautta toteuttanut koko ajanjakson kattavan ohjelman aluksilla toimivine tarkkailijoineen raportoidakseen säännöllisesti muun tiedon ohella jatkuvaa tietoa kyseisestä kalastustoiminnasta. (9)

| — | Vahingossa pyydettyjä lajeja (sivusaaliita) on vähän, ja niistä tärkeimmät ovat punarihmanilkka eli meriankerias (Genipterus blacodes) ja jääahven. Viimeksi mainittu ei ole kaupallisesti käytetty laji, ja sitä yritetään parhaillaan tuoda yhteisön markkinoille. |
| --- | --- |

—

Vahingossa pyydettyjä lajeja (sivusaaliita) on vähän, ja niistä tärkeimmät ovat punarihmanilkka eli meriankerias (Genipterus blacodes) ja jääahven. Viimeksi mainittu ei ole kaupallisesti käytetty laji, ja sitä yritetään parhaillaan tuoda yhteisön markkinoille.

| — | Kaikilla yhteisön aluksilla on yksittäisten jäsenvaltioiden myöntämä erityiskalastuslupa, ja niitä valvotaan satelliittijärjestelmällä. Lisäksi noin 20 prosentilla aluksista on mukanaan tieteellisiä tarkkailijoita. |
| --- | --- |

—

Kaikilla yhteisön aluksilla on yksittäisten jäsenvaltioiden myöntämä erityiskalastuslupa, ja niitä valvotaan satelliittijärjestelmällä. Lisäksi noin 20 prosentilla aluksista on mukanaan tieteellisiä tarkkailijoita.

| — | Sekä pääjalkaisia (kalmaria ja varsinaista kalmaria) sekä kummeliturskaa pyydetään kahdella pienellä aavan meren alueella, jotka kuuluvat paljon suurempaan kalastusalueeseen. Se käsittää Argentiinan ja Uruguayn yksinomaiset talousvyöhykkeet sekä Falklandin saarten hallituksen valvoman alueen, jolla toimii noin sata alusta Argentiinasta, kolmansista maista (10) ja Falklandin saarilta. |
| --- | --- |

—

Sekä pääjalkaisia (kalmaria ja varsinaista kalmaria) sekä kummeliturskaa pyydetään kahdella pienellä aavan meren alueella, jotka kuuluvat paljon suurempaan kalastusalueeseen. Se käsittää Argentiinan ja Uruguayn yksinomaiset talousvyöhykkeet sekä Falklandin saarten hallituksen valvoman alueen, jolla toimii noin sata alusta Argentiinasta, kolmansista maista (10) ja Falklandin saarilta.

| — | Syvänmeren kantojen kalastukseen sovellettavista, kalastusmahdollisuuksien saamista koskevista erityisistä vaatimuksista ja niihin liittyvistä edellytyksistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2347/2002 (11) liitteissä I ja II luetelluista syvänmeren lajeista vain hylkyahven (Polyprion americanus) elää Patagonian vesillä, mutta Espanjan merentutkimuslaitos tai yhteisön kalastuslaivasto eivät ole todenneet sen kuuluneen saaliiseen. |
| --- | --- |

—

Syvänmeren kantojen kalastukseen sovellettavista, kalastusmahdollisuuksien saamista koskevista erityisistä vaatimuksista ja niihin liittyvistä edellytyksistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2347/2002 (11) liitteissä I ja II luetelluista syvänmeren lajeista vain hylkyahven (Polyprion americanus) elää Patagonian vesillä, mutta Espanjan merentutkimuslaitos tai yhteisön kalastuslaivasto eivät ole todenneet sen kuuluneen saaliiseen.

| — | Kyseisten alusten luomat työpaikat ja hyvinvointi keskittyvät kalastuksesta erittäin riippuvaiselle yhteisön alueelle (12). |
| --- | --- |

—

Kyseisten alusten luomat työpaikat ja hyvinvointi keskittyvät kalastuksesta erittäin riippuvaiselle yhteisön alueelle (12).

| 4.5 | Edellä esitetyn perusteella ETSK ehdottaa, että mikäli kyseisellä alueella parhaillaan toteutettavan laaja-alaisen meritutkimuksen perusteella ei havaita merkkejä haavoittuvista merten ekosysteemeistä, ei (maantieteellisesti tarkkaan määritellyllä) alueella tulisi soveltaa ehdotetun asetuksen säännöksiä. |
| --- | --- |

4.5

Edellä esitetyn perusteella ETSK ehdottaa, että mikäli kyseisellä alueella parhaillaan toteutettavan laaja-alaisen meritutkimuksen perusteella ei havaita merkkejä haavoittuvista merten ekosysteemeistä, ei (maantieteellisesti tarkkaan määritellyllä) alueella tulisi soveltaa ehdotetun asetuksen säännöksiä.

| 4.6 | Lisäksi ETSK katsoo, ettei komission ehdotuksella varmisteta jäsenvaltioiden säännösten tehokasta soveltamista ja yhtenäistämistä. Näin ollen ETSK kehottaa komissiota ottamaan nykyistä suuremman koordinointiroolin varmistettaessa, että jäsenvaltiot panevat asetuksen tehokkaasti täytäntöön. |
| --- | --- |

4.6

Lisäksi ETSK katsoo, ettei komission ehdotuksella varmisteta jäsenvaltioiden säännösten tehokasta soveltamista ja yhtenäistämistä. Näin ollen ETSK kehottaa komissiota ottamaan nykyistä suuremman koordinointiroolin varmistettaessa, että jäsenvaltiot panevat asetuksen tehokkaasti täytäntöön.

| 4.7 | ETSK on sitä mieltä, että komission tulisi kannustaa tekemään jäsenvaltioiden laatimien vaikutustutkimusten ohella riippumattomia tieteellisiä arviointeja. Tätä varten komission tulisi säätää kyseisiä arviointeja varten tarvittavasta rahoituksesta. |
| --- | --- |

4.7

ETSK on sitä mieltä, että komission tulisi kannustaa tekemään jäsenvaltioiden laatimien vaikutustutkimusten ohella riippumattomia tieteellisiä arviointeja. Tätä varten komission tulisi säätää kyseisiä arviointeja varten tarvittavasta rahoituksesta.

| 4.8 | Lopuksi ETSK korostaa, että FAO laatii parhaillaan kansainvälisiä suuntaviivoja aavalla merellä harjoitettavan syvänmeren kalastuksen hallinnointia varten. Komitea kehottaa komissiota ottamaan huomioon kyseisten suuntaviivojen perusteella tehtävät päätelmät. |
| --- | --- |

4.8

Lopuksi ETSK korostaa, että FAO laatii parhaillaan kansainvälisiä suuntaviivoja aavalla merellä harjoitettavan syvänmeren kalastuksen hallinnointia varten. Komitea kehottaa komissiota ottamaan huomioon kyseisten suuntaviivojen perusteella tehtävät päätelmät.

5.   Erityistä

| 5.1 | ETSK katsoo, että ehdotetun asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa viitataan yhteisön kalastusaluksiin, jotka harjoittavat uusilla ja aiemmin hyödyntämättömillä aavan meren alueilla pyyntiä pohjapyydyksin, ja että kyseisessä artiklassa tulisi ottaa huomioon kohdassa 4.5 esitetyt seikat. |
| --- | --- |

5.1

ETSK katsoo, että ehdotetun asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa viitataan yhteisön kalastusaluksiin, jotka harjoittavat uusilla ja aiemmin hyödyntämättömillä aavan meren alueilla pyyntiä pohjapyydyksin, ja että kyseisessä artiklassa tulisi ottaa huomioon kohdassa 4.5 esitetyt seikat.

| 5.2 | ETSK:n mielestä ehdotetun asetuksen 2 artiklassa esitetty ”haavoittuvan meriekosysteemin” määritelmä on liian epätarkka ja epäselvä, ja se saattaa aiheuttaa tulkintaongelmia. FAO:n parhaillaan tekemän työn avulla määritelmää voitaisiin selventää. |
| --- | --- |

5.2

ETSK:n mielestä ehdotetun asetuksen 2 artiklassa esitetty ”haavoittuvan meriekosysteemin” määritelmä on liian epätarkka ja epäselvä, ja se saattaa aiheuttaa tulkintaongelmia. FAO:n parhaillaan tekemän työn avulla määritelmää voitaisiin selventää.

| 5.3 | ETSK katsoo, että 4 artiklan 5 kohdan osalta on varmistettava, että kalastussuunnitelmien muutokset tulisi myös tarkistaa, jotta saadaan varmuus siitä, ettei niillä ole huomattavia haittavaikutuksia. Muutoksilla on toisin sanoen pyrittävä tosiasiallisesti ratkaisemaan vaikutuksen arvioinneissa mahdollisesti esiin tulleet ongelmat. ETSK on myös huolissaan siitä, ettei perustettava järjestelmä ole riittävän joustava mukautuakseen kalastustoimintaan, joka saattaa vaihdella erittäin paljon ja olla vaikeasti ennustettavissa. |
| --- | --- |

5.3

ETSK katsoo, että 4 artiklan 5 kohdan osalta on varmistettava, että kalastussuunnitelmien muutokset tulisi myös tarkistaa, jotta saadaan varmuus siitä, ettei niillä ole huomattavia haittavaikutuksia. Muutoksilla on toisin sanoen pyrittävä tosiasiallisesti ratkaisemaan vaikutuksen arvioinneissa mahdollisesti esiin tulleet ongelmat. ETSK on myös huolissaan siitä, ettei perustettava järjestelmä ole riittävän joustava mukautuakseen kalastustoimintaan, joka saattaa vaihdella erittäin paljon ja olla vaikeasti ennustettavissa.

| 5.4 | ETSK toteaa, että myös 5 artikla saattaa olla harhaanjohtava, sillä siinä ei erotella luvan päättymistä ja sen peruuttamista. Erityiskalastuslupa on hallinnollinen valtuutus, joka on voimassa, jos toimivaltaisen viranomaisen luvan myöntämisen ehdot täytetään, kunnes kyseinen viranomainen lakkauttaa tai peruuttaa luvan. Viranomaisten tulisi tiedottaa luvanhaltijoille kalastusluvan peruuttamisesta tai lakkauttamisesta sekä taata heidän kuulemisensa. Näin ollen ETSK ehdottaa seuraavaa muotoilua: ”Edellä 3 artiklan 1 kohdassa säädetty erityiskalastuslupa peruutetaan, jollei kalastustoiminnassa noudateta koko ajan 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimitettua kalastussuunnitelmaa”. |
| --- | --- |

5.4

ETSK toteaa, että myös 5 artikla saattaa olla harhaanjohtava, sillä siinä ei erotella luvan päättymistä ja sen peruuttamista. Erityiskalastuslupa on hallinnollinen valtuutus, joka on voimassa, jos toimivaltaisen viranomaisen luvan myöntämisen ehdot täytetään, kunnes kyseinen viranomainen lakkauttaa tai peruuttaa luvan. Viranomaisten tulisi tiedottaa luvanhaltijoille kalastusluvan peruuttamisesta tai lakkauttamisesta sekä taata heidän kuulemisensa. Näin ollen ETSK ehdottaa seuraavaa muotoilua: ”Edellä 3 artiklan 1 kohdassa säädetty erityiskalastuslupa peruutetaan, jollei kalastustoiminnassa noudateta koko ajan 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimitettua kalastussuunnitelmaa”.

| 5.5 | Näin ollen 5 artiklan 2 kohdan toinen virke tulisi muuttaa kuulumaan seuraavasti: ”Toimivaltaisten viranomaisten on tarkasteltava kyseisiä muutoksia, ja ne voivat muuttaa lupaehtoja ainoastaan, jos muutokset eivät edellytä toiminnan siirtämistä alueille, joilla haavoittuvia meriekosysteemejä esiintyy tai joilla niitä todennäköisesti esiintyy.” |
| --- | --- |

5.5

Näin ollen 5 artiklan 2 kohdan toinen virke tulisi muuttaa kuulumaan seuraavasti: ”Toimivaltaisten viranomaisten on tarkasteltava kyseisiä muutoksia, ja ne voivat muuttaa lupaehtoja ainoastaan, jos muutokset eivät edellytä toiminnan siirtämistä alueille, joilla haavoittuvia meriekosysteemejä esiintyy tai joilla niitä todennäköisesti esiintyy.”

| 5.6 | Ehdotuksen 6 artiklan mukaan pohjapyydysten käyttö yli 1 000 metrin syvyydessä kielletään. ETSK katsoo, että säännös tulisi poistaa, sillä rajoituksella ei ole riittävästi tieteellisiä perusteita, kuten on ilmennyt FAO:ssa käydyissä keskusteluissa kansainvälisistä suuntaviivoista aavalla merellä harjoitettavan syvänmeren kalastuksen hallinnointia varten. Vaikka mikään kalastuslaivasto ei tällä hetkellä harjoita pyyntiä yli 1 000 metrissä, asetuksella ei tulisi estää tätä tulevaisuudessa, jos kalastustoiminta on kestävyysperiaatteiden mukaista. Lisäksi komissio itse toteaa, ettei toimenpidettä suositella YK:n yleiskokouksen antamassa päätöslauselmassa 61/105. |
| --- | --- |

5.6

Ehdotuksen 6 artiklan mukaan pohjapyydysten käyttö yli 1 000 metrin syvyydessä kielletään. ETSK katsoo, että säännös tulisi poistaa, sillä rajoituksella ei ole riittävästi tieteellisiä perusteita, kuten on ilmennyt FAO:ssa käydyissä keskusteluissa kansainvälisistä suuntaviivoista aavalla merellä harjoitettavan syvänmeren kalastuksen hallinnointia varten. Vaikka mikään kalastuslaivasto ei tällä hetkellä harjoita pyyntiä yli 1 000 metrissä, asetuksella ei tulisi estää tätä tulevaisuudessa, jos kalastustoiminta on kestävyysperiaatteiden mukaista. Lisäksi komissio itse toteaa, ettei toimenpidettä suositella YK:n yleiskokouksen antamassa päätöslauselmassa 61/105.

| 5.7 | ETSK on huolissaan ehdotetun asetuksen 8 artiklan epäselvästä muotoilusta. Ei näytä olevan mitään takeita siitä, että kaikilla alueilla, joilla on tai joilla todennäköisesti esiintyy haavoittuvia ekosysteemeitä, kielletään kalastus pohjapyydyksin. Jäsenvaltioilla, jotka ovat yksilöineet todennäköisesti haavoittuvia alueita, ei ole selkeää velvoitetta kieltää lippunsa alla purjehtivia aluksia kalastamasta kyseisillä alueilla. |
| --- | --- |

5.7

ETSK on huolissaan ehdotetun asetuksen 8 artiklan epäselvästä muotoilusta. Ei näytä olevan mitään takeita siitä, että kaikilla alueilla, joilla on tai joilla todennäköisesti esiintyy haavoittuvia ekosysteemeitä, kielletään kalastus pohjapyydyksin. Jäsenvaltioilla, jotka ovat yksilöineet todennäköisesti haavoittuvia alueita, ei ole selkeää velvoitetta kieltää lippunsa alla purjehtivia aluksia kalastamasta kyseisillä alueilla.

| 5.8 | Ehdotuksen 10 artiklassa (kuten 5 artiklassa) sekoitetaan erityiskalastusluvan voimassaolon raukeaminen sekä luvan lakkauttaminen tai peruuttaminen. Tämän vuoksi ETSK ehdottaa, että 10 artiklan 1 kohta muotoillaan uudelleen seuraavasti: Edellä 4 artiklan 1 kohdassa säädetyn kalastussuunnitelman laiminlyönti muissa kuin 5 artiklan 2 kohdassa täsmennetyissä oloissa johtaa kyseiselle kalastusalukselle myönnetyn erityiskalastusluvan peruuttamiseen. Kaikki kalastustoimet, joita on harjoitettu siitä alkaen, kun erityiskalastuslupa peruutettiin, katsotaan ilman kalastuslupaa harjoitetuksi kalastukseksi. |
| --- | --- |

5.8

Ehdotuksen 10 artiklassa (kuten 5 artiklassa) sekoitetaan erityiskalastusluvan voimassaolon raukeaminen sekä luvan lakkauttaminen tai peruuttaminen. Tämän vuoksi ETSK ehdottaa, että 10 artiklan 1 kohta muotoillaan uudelleen seuraavasti: Edellä 4 artiklan 1 kohdassa säädetyn kalastussuunnitelman laiminlyönti muissa kuin 5 artiklan 2 kohdassa täsmennetyissä oloissa johtaa kyseiselle kalastusalukselle myönnetyn erityiskalastusluvan peruuttamiseen. Kaikki kalastustoimet, joita on harjoitettu siitä alkaen, kun erityiskalastuslupa peruutettiin, katsotaan ilman kalastuslupaa harjoitetuksi kalastukseksi.

| 5.9 | Ehdotuksen 12 artiklassa säädetään tarkkailijoista kaikilla kalastusaluksilla. ETSK pitää säännöstä suhteettomana, tarpeettomana ja eräissä tapauksissa mahdottomana toteuttaa, sillä kaikkia aluksia ei ole varustettu majoittamaan ylimääräistä henkilöä. Näin myös lisättäisiin yritysten käyttökustannuksia. Tieteelliset tahot ovat yleisesti ottaen sitä mieltä, että ehdotetut tavoitteet voidaan saavuttaa, jos aluksilla on tietty prosenttiosuus tarkkailijoita. |
| --- | --- |

5.9

Ehdotuksen 12 artiklassa säädetään tarkkailijoista kaikilla kalastusaluksilla. ETSK pitää säännöstä suhteettomana, tarpeettomana ja eräissä tapauksissa mahdottomana toteuttaa, sillä kaikkia aluksia ei ole varustettu majoittamaan ylimääräistä henkilöä. Näin myös lisättäisiin yritysten käyttökustannuksia. Tieteelliset tahot ovat yleisesti ottaen sitä mieltä, että ehdotetut tavoitteet voidaan saavuttaa, jos aluksilla on tietty prosenttiosuus tarkkailijoita.

| 5.10 | ETSK suosittelee ehdotuksen 14 artiklan osalta, että komissio laatii kertomuksen neuvostolle ja parlamentille kesäkuun 30. päivään 2009 mennessä 14 artiklassa nyt säädetyn kesäkuun 30. päivän 2010 sijasta. YK:n yleiskokous on sopinut vuonna 2006 annetun päätöslauselman tarkistuksesta vuonna 2009, ja olisi tärkeää, että YK:n yleiskokouksen kaavailemaa tarkistusta silmällä pitäen komissio laatisi kertomuksen ajoissa. |
| --- | --- |

5.10

ETSK suosittelee ehdotuksen 14 artiklan osalta, että komissio laatii kertomuksen neuvostolle ja parlamentille kesäkuun 30. päivään 2009 mennessä 14 artiklassa nyt säädetyn kesäkuun 30. päivän 2010 sijasta. YK:n yleiskokous on sopinut vuonna 2006 annetun päätöslauselman tarkistuksesta vuonna 2009, ja olisi tärkeää, että YK:n yleiskokouksen kaavailemaa tarkistusta silmällä pitäen komissio laatisi kertomuksen ajoissa.

| 5.11 | ETSK katsoo, ettei ehdotetun asetuksen julkaisun ja voimaantulon välinen aika (seitsemän päivää sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä) ole riittävä, jotta kalastusalukset voisivat lähettää kalastussuunnitelmansa ja jotta komissio voisi arvioida ja hyväksyä ne. Tämän vuoksi komitea ehdottaa, että asetetaan järkevä ja realistinen aikataulu, joka mahdollistaa asetettujen velvoitteiden noudattamisen ja antaa komissiolle aikaa kalastusluvan myöntämiseen. |
| --- | --- |

5.11

ETSK katsoo, ettei ehdotetun asetuksen julkaisun ja voimaantulon välinen aika (seitsemän päivää sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä) ole riittävä, jotta kalastusalukset voisivat lähettää kalastussuunnitelmansa ja jotta komissio voisi arvioida ja hyväksyä ne. Tämän vuoksi komitea ehdottaa, että asetetaan järkevä ja realistinen aikataulu, joka mahdollistaa asetettujen velvoitteiden noudattamisen ja antaa komissiolle aikaa kalastusluvan myöntämiseen.

| 5.12 | Lopuksi ETSK katsoo, että ehdotettuun asetukseen tulisi sisältyä arviointia edellyttävä säännös tai artikla, jotta varmistettaisiin, että kalastuslainsäädännössä taataan kalavarojen säilyttäminen pitkällä aikavälillä sekä sivusaaliiksi joutuvien lajien suojeleminen. Ensimmäinen vaatimus sisältyy YK:n yleiskokouksen päätöslauselmaan, ja molemmat vaatimukset esitetään velvoitteina vuonna 1995 annetussa YK:n kalakantasopimuksessa aavan meren kalastusta varten. |
| --- | --- |

5.12

Lopuksi ETSK katsoo, että ehdotettuun asetukseen tulisi sisältyä arviointia edellyttävä säännös tai artikla, jotta varmistettaisiin, että kalastuslainsäädännössä taataan kalavarojen säilyttäminen pitkällä aikavälillä sekä sivusaaliiksi joutuvien lajien suojeleminen. Ensimmäinen vaatimus sisältyy YK:n yleiskokouksen päätöslauselmaan, ja molemmat vaatimukset esitetään velvoitteina vuonna 1995 annetussa YK:n kalakantasopimuksessa aavan meren kalastusta varten.

Bryssel 29. toukokuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Niitä ovat pohjatroolit, pohjaharat, pohjaan ankkuroidut verkot, pohjaan ankkuroidut pitkäsiimat, merrat ja sulkupyydykset. Ks. Friewald, A., Fosså, J.H., Koslow, T., Roberts, J.M, 2004, Cold-water coral reefs, UNEP–WCMC, Cambridge, Yhdistynyt kuningaskunta.

1

Cold-water coral reefs

(2)  Katso edellä.

2

(3)  YK:n yleiskokouksen päätöslauselma 61/105, kohdat 83–86.

3

(4)  Vuonna 2004 hyväksytty päätöslauselma 59/25 ja etenkin 8. joulukuuta 2006 hyväksytty päätöslauselma 61/105 (kohdat 80–95).

4

(5)  NAT/264 — Ehdotus: neuvoston asetus Euroopan kalatalousrahastosta (EUVL C 267, 27.10.2005), NAT/280 — Ehdotus: neuvoston asetus yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanoa ja kansainvälisen merioikeuden alaa koskevista yhteisön rahoitustoimenpiteistä (EUVL C 65, 17.3.2006), NAT/316 (EUVL C 318, 23.12.2006), NAT/333 (EUVL C 168, 20.7.2007), NAT/334 — Biologisen monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttäminen (EUVL C 97, 28.4.2007), NAT/364 — Ehdotus neuvoston asetukseksi kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä koskevista yhteisön puitteista sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevien tieteellisten lausuntojen tukemisesta (EUVL C 10, 15.1.2008).

5

(6)  Tiedot, jotka Espanjan merentutkimuslaitoksen IEO:n tutkijat ovat keränneet ja jotka vastaavat satelliittipohjaisia sinisten laatikoiden tietoja, osoittavat, että Patagonian mannerjalustan aavalla merellä toimivista Espanjan lipun alla purjehtivista pohjatroolareista yli 95 prosenttia kalastaa alle 400 metrin syvyydessä.

6

(7)  Tutkimus, jonka ovat toteuttaneet Koslow ym., ilmestyi vuonna 2000 julkaisussa The ICES Journal of Marine Science: J.A. Koslow, G.W. Boehlert, J.D.M. Gordon, R.L. Haedrich, P. Lorance & N. Parin, 2000 ”Continental Slope and Deep-sea Fisheries: Implications for a Fragile Ecosystem” (”Mannerrinne ja syvänmeren kalastus: vaikutukset haavoittuvaan ekosysteemiin”).

7

The ICES Journal of Marine Science

(8)  Ks. ehdotetun asetuksen johdanto-osan perustelukappale 10.

8

(9)  Ks. komission työasiakirjan kohta 22.

9

(10)  Korea, Japani, Kiina, Taiwan ja Uruguay.

10

(11)  EYVL L 351, 28.12.2002, s. 6.

11

(12)  Aluehallituksen julkaisemat Galician kalasäilyketeollisuuden panos–tuotos-taulukot osoittavat, että Galician elinkeinoelämän 74 toiminta-alasta 61 riippuu kalastuksesta.

12

---

| 30.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 224/81 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 224/81

---

Euroopan talous-. ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus uuselintarvikkeista ja asetuksen (EY) N:o XXX/XXXX/ [yhtenäinen menettely] muuttamisesta

KOM(2007) 872 lopullinen — 2008/0002 COD

(2008/C 224/18)

Euroopan unionin neuvosto päätti 30. tammikuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus uuselintarvikkeista ja asetuksen (EY) N:o XXX/XXXX/ [yhtenäinen menettely] muuttamisesta

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 29. huhtikuuta 2008. Esittelijä oli José María Espuny Moyano.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28.–29. toukokuuta 2008 pitämässään 445. täysistunnossa (toukokuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 71 ääntä puolesta ja 1 vastaan 2:n pidättyessä äänestämästä.

| 1.1 | ETSK pitää välttämättömänä ja tarkoituksenmukaisena ajantasaistaa uuselintarvikkeita koskevaa lainsäädäntöä, sillä se lisää elintarviketurvallisuutta ja oikeusvarmuutta. Näin ollen komitea kannattaa komission ehdotusta, mutta tekee kuitenkin muutamia ehdotuksia. |
| --- | --- |

1.1

ETSK pitää välttämättömänä ja tarkoituksenmukaisena ajantasaistaa uuselintarvikkeita koskevaa lainsäädäntöä, sillä se lisää elintarviketurvallisuutta ja oikeusvarmuutta. Näin ollen komitea kannattaa komission ehdotusta, mutta tekee kuitenkin muutamia ehdotuksia.

| 1.2 | ETSK kannattaa sellaisen verkkosivuston perustamista, johon sisältyy kuluttajien ja teollisuuden käytettävissä oleva luettelo hyväksytyistä elintarvikkeista. Komitea kiinnittää kuitenkin komission huomiota siihen, että kyseinen sivusto tulisi olla helposti löydettävissä komission kaikkien eri internetsivujen joukosta ja että sen sisältämien selvitysten tulisi olla selkeitä, jotta siitä olisi todellista hyötyä. |
| --- | --- |

1.2

ETSK kannattaa sellaisen verkkosivuston perustamista, johon sisältyy kuluttajien ja teollisuuden käytettävissä oleva luettelo hyväksytyistä elintarvikkeista. Komitea kiinnittää kuitenkin komission huomiota siihen, että kyseinen sivusto tulisi olla helposti löydettävissä komission kaikkien eri internetsivujen joukosta ja että sen sisältämien selvitysten tulisi olla selkeitä, jotta siitä olisi todellista hyötyä.

| 1.3 | Koska asetuksessa erotellaan kaksi uuselintarvikkeiden luokkaa (sen mukaan, ovatko ne peräisin jostakin EU:n jäsenvaltiosta vai eivät), ETSK ehdottaa, että hyväksyttyjen elintarvikkeiden luettelo jaetaan kahteen osaan, jotta se olisi kuluttajia ja toimijoita ajatellen helppokäyttöisempi ja ymmärrettävämpi. |
| --- | --- |

1.3

Koska asetuksessa erotellaan kaksi uuselintarvikkeiden luokkaa (sen mukaan, ovatko ne peräisin jostakin EU:n jäsenvaltiosta vai eivät), ETSK ehdottaa, että hyväksyttyjen elintarvikkeiden luettelo jaetaan kahteen osaan, jotta se olisi kuluttajia ja toimijoita ajatellen helppokäyttöisempi ja ymmärrettävämpi.

| 1.4 | ETSK katsoo, että viranomaisten on suojeltava yritysten toimia tutkimuksen, kehityksen ja innovoinnin aloilla tarjoamalla asianmukainen suoja niiden toimittamille tiedoille ja kunnioittamalla kyseisiä tietoja koskevia teollis- ja tekijänoikeuksia. |
| --- | --- |

1.4

ETSK katsoo, että viranomaisten on suojeltava yritysten toimia tutkimuksen, kehityksen ja innovoinnin aloilla tarjoamalla asianmukainen suoja niiden toimittamille tiedoille ja kunnioittamalla kyseisiä tietoja koskevia teollis- ja tekijänoikeuksia.

| 1.5 | ETSK katsoo, että arvioinnin ajankohta (ennen 1. tammikuuta 2015) on liian pitkällä tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

1.5

ETSK katsoo, että arvioinnin ajankohta (ennen 1. tammikuuta 2015) on liian pitkällä tulevaisuudessa.

| 1.6 | ETSK katsoo, että ilmaus ”jota ei ole [ — – ] käytetty merkittävässä määrin ihmisravinnoksi” on liian epämääräinen ja saattaa aiheuttaa virheitä ja epäselvyyttä sekä luoda huonoja käytäntöjä. |
| --- | --- |

1.6

ETSK katsoo, että ilmaus ”jota ei ole [ — – ] käytetty merkittävässä määrin ihmisravinnoksi” on liian epämääräinen ja saattaa aiheuttaa virheitä ja epäselvyyttä sekä luoda huonoja käytäntöjä.

| 1.7 | ETSK panee merkille, ettei asetuksessa säädetä luettelon tarkistusmenettelystä eikä tarkistukselle ole asetettu määräaikaa. Komitea ehdottaakin, että asetuksessa säädettäisiin luettelon tarkistamisesta tarvittaessa. |
| --- | --- |

1.7

ETSK panee merkille, ettei asetuksessa säädetä luettelon tarkistusmenettelystä eikä tarkistukselle ole asetettu määräaikaa. Komitea ehdottaakin, että asetuksessa säädettäisiin luettelon tarkistamisesta tarvittaessa.

| 1.8 | ETSK pohtii, onko ”tarvittaessa” riittävä määräaika arvioinnille, jonka Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (European Food Safety Authority, EFSA) toteuttaa. |
| --- | --- |

1.8

ETSK pohtii, onko ”tarvittaessa” riittävä määräaika arvioinnille, jonka Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (European Food Safety Authority, EFSA) toteuttaa.

2.   Komission ehdotuksen tiivistelmä

| 2.1 | Uuselintarvikkeita koskeva yhteisön alkuperäinen säädös on vuodelta 1997. Ajan kuluessa on käynyt ilmeiseksi, että eräitä sitä koskevia näkökohtia on ajantasaistettava ja muutettava. |
| --- | --- |

2.1

Uuselintarvikkeita koskeva yhteisön alkuperäinen säädös on vuodelta 1997. Ajan kuluessa on käynyt ilmeiseksi, että eräitä sitä koskevia näkökohtia on ajantasaistettava ja muutettava.

| 2.2 | Tavoitteena on parantaa uuselintarvikkeiden turvallisuuden varmistavan hyväksymisjärjestelmän tehokkuutta, avoimuutta ja soveltamista. Järjestelmään sisältyy Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen yhteinen tieteellinen arviointimenettely, jolla vähennetään hallinnollista taakkaa ja parannetaan yritysten kilpailukykyä. |
| --- | --- |

2.2

Tavoitteena on parantaa uuselintarvikkeiden turvallisuuden varmistavan hyväksymisjärjestelmän tehokkuutta, avoimuutta ja soveltamista. Järjestelmään sisältyy Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen yhteinen tieteellinen arviointimenettely, jolla vähennetään hallinnollista taakkaa ja parannetaan yritysten kilpailukykyä.

| 2.3 | Komission ehdotuksessa esitetään yhdenmukaiset säännöt uuselintarvikkeiden markkinoille saattamista varten EU:ssa. Niillä pyritään varmistamaan ihmisten terveyden ja kuluttajien suojelun korkea taso sekä sisämarkkinoiden tehokas toiminta. |
| --- | --- |

2.3

Komission ehdotuksessa esitetään yhdenmukaiset säännöt uuselintarvikkeiden markkinoille saattamista varten EU:ssa. Niillä pyritään varmistamaan ihmisten terveyden ja kuluttajien suojelun korkea taso sekä sisämarkkinoiden tehokas toiminta.

| 2.4 | Säädöksen soveltamisalan ulkopuolelle jäävät lisäaineet, aromit, uuttamisliuottimet, entsyymit, vitamiinit ja kivennäisaineet sekä muuntogeeniset elintarvikkeet ja rehut, koska niitä koskevista menettelyistä on jo säädetty. |
| --- | --- |

2.4

Säädöksen soveltamisalan ulkopuolelle jäävät lisäaineet, aromit, uuttamisliuottimet, entsyymit, vitamiinit ja kivennäisaineet sekä muuntogeeniset elintarvikkeet ja rehut, koska niitä koskevista menettelyistä on jo säädetty.

| 2.5 | Ehdotuksessa uuselintarvikkeen katsotaan tarkoittavan






  — | elintarviketta, jota ei ole yhteisössä käytetty merkittävässä määrin ihmisravinnoksi ennen toukokuun 15. päivää 1997 |
| --- | --- | --- |

2.5

Ehdotuksessa uuselintarvikkeen katsotaan tarkoittavan

—

elintarviketta, jota ei ole yhteisössä käytetty merkittävässä määrin ihmisravinnoksi ennen toukokuun 15. päivää 1997

| — | kasvista johdettua tai eläimestä peräisin olevaa elintarviketta, kun kasviin tai eläimeen sovelletaan ei-perinteisiä jalostustekniikoita, joita ei ole käytetty ennen toukokuun 15. päivää 1997 |
| --- | --- |

—

kasvista johdettua tai eläimestä peräisin olevaa elintarviketta, kun kasviin tai eläimeen sovelletaan ei-perinteisiä jalostustekniikoita, joita ei ole käytetty ennen toukokuun 15. päivää 1997

| — | elintarvikkeita, joihin on sovellettu uutta tuotantomenetelmää, jota ei ole käytetty ennen toukokuun 15. päivää 1997, kun tämä menetelmä aiheuttaa elintarvikkeen koostumuksessa merkittäviä muutoksia, jotka vaikuttavat sen ravintoarvoon, sen aikaansaamaan aineenvaihduntaan tai ei-toivottujen aineiden pitoisuuksiin. |
| --- | --- |

—

elintarvikkeita, joihin on sovellettu uutta tuotantomenetelmää, jota ei ole käytetty ennen toukokuun 15. päivää 1997, kun tämä menetelmä aiheuttaa elintarvikkeen koostumuksessa merkittäviä muutoksia, jotka vaikuttavat sen ravintoarvoon, sen aikaansaamaan aineenvaihduntaan tai ei-toivottujen aineiden pitoisuuksiin.

| 2.6 | Ehdotukseen sisältyy lisäksi muita määritelmiä peruskäsitteistä, joista voidaan mainita esimerkiksi ”kolmannesta maasta peräisin oleva perinteinen elintarvike” ja ”elintarvikkeen turvallinen käyttöhistoria”. |
| --- | --- |

2.6

Ehdotukseen sisältyy lisäksi muita määritelmiä peruskäsitteistä, joista voidaan mainita esimerkiksi ”kolmannesta maasta peräisin oleva perinteinen elintarvike” ja ”elintarvikkeen turvallinen käyttöhistoria”.

| 2.7 | Ehdotuksessa esitetään, että EU:n markkinoille saa saattaa ainoastaan uuselintarvikkeita, jotka on sisällytetty yhteisön luetteloon ja jotka täyttävät seuraavat edellytykset:






  — | Ne eivät käytettävissä olevan tieteellisen näytön perusteella aiheuta turvallisuusongelmia. |
| --- | --- | --- |

2.7

Ehdotuksessa esitetään, että EU:n markkinoille saa saattaa ainoastaan uuselintarvikkeita, jotka on sisällytetty yhteisön luetteloon ja jotka täyttävät seuraavat edellytykset:

—

Ne eivät käytettävissä olevan tieteellisen näytön perusteella aiheuta turvallisuusongelmia.

| — | Ne eivät johdata kuluttajaa harhaan. |
| --- | --- |

—

Ne eivät johdata kuluttajaa harhaan.

| — | Niistä ei aiheudu ravitsemuksellista haittaa perinteiseen elintarvikkeeseen verrattuna, jos niillä on tarkoitus korvata perinteinen elintarvike. |
| --- | --- |

—

Niistä ei aiheudu ravitsemuksellista haittaa perinteiseen elintarvikkeeseen verrattuna, jos niillä on tarkoitus korvata perinteinen elintarvike.

| 2.8 | Edellä mainittuja edellytyksiä sovelletaan yhteisön luetteloon sisällyttämiseksi sekä uuselintarvikkeisiin, jotka on tuotettu uusilla jalostusmenetelmillä tai uusilla tuotantoprosesseilla, että kolmansista maista peräisin oleviin perinteisiin elintarvikkeisiin, joita pidetään uuselintarvikkeina. Molemmissa tapauksissa uuselintarvikkeiden on täytettävä niitä koskevat säännöt, ja niihin on sovellettava säädettyä menettelyä (johon osallistuvat komissio, EFSA ja jäsenvaltiot). |
| --- | --- |

2.8

Edellä mainittuja edellytyksiä sovelletaan yhteisön luetteloon sisällyttämiseksi sekä uuselintarvikkeisiin, jotka on tuotettu uusilla jalostusmenetelmillä tai uusilla tuotantoprosesseilla, että kolmansista maista peräisin oleviin perinteisiin elintarvikkeisiin, joita pidetään uuselintarvikkeina. Molemmissa tapauksissa uuselintarvikkeiden on täytettävä niitä koskevat säännöt, ja niihin on sovellettava säädettyä menettelyä (johon osallistuvat komissio, EFSA ja jäsenvaltiot).

| 2.9 | Komissio tarjoaa tarvittaessa (yhteistyössä EFSA:n kanssa) toimijoiden ja erityisesti pk-yritysten käyttöön välineitä ja teknisiä ohjeita uuselintarvikkeiden hyväksyntää koskevassa hakemusprosessissa. |
| --- | --- |

2.9

Komissio tarjoaa tarvittaessa (yhteistyössä EFSA:n kanssa) toimijoiden ja erityisesti pk-yritysten käyttöön välineitä ja teknisiä ohjeita uuselintarvikkeiden hyväksyntää koskevassa hakemusprosessissa.

| 2.9.1 | Lisäksi komissio voi EFSA:n lausunnon pohjalta tarvittaessa määrätä markkinoille saattamisen jälkeisestä seurannasta elintarviketurvallisuuteen liittyvien syiden perusteella (11 artikla). |
| --- | --- |

2.9.1

Lisäksi komissio voi EFSA:n lausunnon pohjalta tarvittaessa määrätä markkinoille saattamisen jälkeisestä seurannasta elintarviketurvallisuuteen liittyvien syiden perusteella (11 artikla).

| 2.10 | Ehdotuksessa asetukseksi pyritään kunnioittamaan oikeutta tietosuojaan (12 artikla), ja asetuksessa säädetään, että kansalliset viranomaiset määräävät vastaavasta seuraamusjärjestelmästä, jota sovelletaan yhteisön säännösten noudattamatta jättämiseen (13 artikla). |
| --- | --- |

2.10

Ehdotuksessa asetukseksi pyritään kunnioittamaan oikeutta tietosuojaan (12 artikla), ja asetuksessa säädetään, että kansalliset viranomaiset määräävät vastaavasta seuraamusjärjestelmästä, jota sovelletaan yhteisön säännösten noudattamatta jättämiseen (13 artikla).

| 2.11 | Komissiota avustaa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea (SCFCAH), ja lisäksi säädetään säädöksen toimivuutta käytännössä koskevan arvioinnin takarajasta (vuosi 2015), jotta tarvittaessa voitaisiin toteuttaa asiaankuuluvat muutokset. |
| --- | --- |

2.11

Komissiota avustaa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea (SCFCAH), ja lisäksi säädetään säädöksen toimivuutta käytännössä koskevan arvioinnin takarajasta (vuosi 2015), jotta tarvittaessa voitaisiin toteuttaa asiaankuuluvat muutokset.

3.   Yleistä

3.1   Arviointi- ja hyväksymismenettelyjen keskittäminen

| 3.1.1 | Ehdotuksessa luodaan keskitetyt puitteet uuselintarvikkeiden arvioinnille ja hyväksymiselle, joita EFSA (tieteellinen arviointi) ja Euroopan komissio (hyväksyminen) suorittavat. Kyseisen EFSA:n arviointiin perustuvan mallin (10 artikla) avulla tulisi varmistaa yhdenmukaisella tavalla uuselintarvikkeiden turvallisuus EU:ssa sekä yksinkertaistaa menettelyjä, joita yritysten on noudatettava. Näin nopeutettaisiin uuselintarvikkeiden hyväksymistä unionissa. Viime kädessä ehdotuksella edistetään epäsuorasti yritysten investointeja ja kiinnostusta uuselintarvikkeiden kehittämiseen. |
| --- | --- |

3.1.1

Ehdotuksessa luodaan keskitetyt puitteet uuselintarvikkeiden arvioinnille ja hyväksymiselle, joita EFSA (tieteellinen arviointi) ja Euroopan komissio (hyväksyminen) suorittavat. Kyseisen EFSA:n arviointiin perustuvan mallin (10 artikla) avulla tulisi varmistaa yhdenmukaisella tavalla uuselintarvikkeiden turvallisuus EU:ssa sekä yksinkertaistaa menettelyjä, joita yritysten on noudatettava. Näin nopeutettaisiin uuselintarvikkeiden hyväksymistä unionissa. Viime kädessä ehdotuksella edistetään epäsuorasti yritysten investointeja ja kiinnostusta uuselintarvikkeiden kehittämiseen.

3.2   Uuselintarvikkeiden turvallisuuden varmistavan ja niiden hyväksymisprosessia yksinkertaistavan keskitetyn hyväksymismenettelyn tarpeellisuus

| 3.2.1 | Kun uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista annettu asetus julkaistiin vuonna 1997, yhteisön oikeuteen sisällytettiin uusi, turvallisten elintarvikkeiden vapaan liikkuvuuden kannalta välttämätön väline. |
| --- | --- |

3.2.1

Kun uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista annettu asetus julkaistiin vuonna 1997, yhteisön oikeuteen sisällytettiin uusi, turvallisten elintarvikkeiden vapaan liikkuvuuden kannalta välttämätön väline.

| 3.2.2 | Kuluneet vuodet ja asetuksen täytäntöönpano ovat osoittaneet, että eräitä näkökohtia on parannettava, jotta varmistetaan kansalaisten terveyden suojelun ja hyvinvoinnin korkea taso sekä tavaroiden vapaa liikkuvuus. Hyväksymistä varten on myös luotava tehokkaat mekanismit, jotka mahdollistavat yritysten innovoinnin. |
| --- | --- |

3.2.2

Kuluneet vuodet ja asetuksen täytäntöönpano ovat osoittaneet, että eräitä näkökohtia on parannettava, jotta varmistetaan kansalaisten terveyden suojelun ja hyvinvoinnin korkea taso sekä tavaroiden vapaa liikkuvuus. Hyväksymistä varten on myös luotava tehokkaat mekanismit, jotka mahdollistavat yritysten innovoinnin.

| 3.2.3 | Ehdotuksessa esitetään kaksi hyväksymismenettelyä sen mukaan, minkälaisista uuselintarvikkeista on kysymys: menettely sellaisia kolmansista maista peräisin olevia perinteisiä elintarvikkeita varten, jotka halutaan saattaa markkinoille Euroopan unionissa ensimmäistä kertaa, sekä menettely uuselintarvikkeille, jotka on tuotettu muilla kuin perinteisillä jalostustekniikoilla tai uusien tuotantoprosessien avulla. |
| --- | --- |

3.2.3

Ehdotuksessa esitetään kaksi hyväksymismenettelyä sen mukaan, minkälaisista uuselintarvikkeista on kysymys: menettely sellaisia kolmansista maista peräisin olevia perinteisiä elintarvikkeita varten, jotka halutaan saattaa markkinoille Euroopan unionissa ensimmäistä kertaa, sekä menettely uuselintarvikkeille, jotka on tuotettu muilla kuin perinteisillä jalostustekniikoilla tai uusien tuotantoprosessien avulla.

| 3.2.4 | Ensiksi mainittujen uuselintarvikkeiden nykyisiä hyväksymismenettelyjä (8 artikla) on yksinkertaistettava. Kyseisiä elintarvikkeita voidaan pitää turvallisina, kun osoitetaan niiden pitkäaikainen turvallinen käyttöhistoria (yksi sukupolvi) kolmansissa maissa ja vahvistetaan, ettei niitä ole käytetty merkittävässä määrin ihmisravinnoksi Euroopan unionissa ennen toukokuun 15. päivää 1997. Tämä ilmoitusmenettely yksinkertaistaa merkittävästi vaatimuksia, jotka kolmansista maista peräisin olevien perinteisten elintarvikkeiden on tähän asti täytynyt täyttää, jotta ne on voitu saattaa markkinoille Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

3.2.4

Ensiksi mainittujen uuselintarvikkeiden nykyisiä hyväksymismenettelyjä (8 artikla) on yksinkertaistettava. Kyseisiä elintarvikkeita voidaan pitää turvallisina, kun osoitetaan niiden pitkäaikainen turvallinen käyttöhistoria (yksi sukupolvi) kolmansissa maissa ja vahvistetaan, ettei niitä ole käytetty merkittävässä määrin ihmisravinnoksi Euroopan unionissa ennen toukokuun 15. päivää 1997. Tämä ilmoitusmenettely yksinkertaistaa merkittävästi vaatimuksia, jotka kolmansista maista peräisin olevien perinteisten elintarvikkeiden on tähän asti täytynyt täyttää, jotta ne on voitu saattaa markkinoille Euroopan unionissa.

| 3.2.5 | Jälkimmäisten elintarvikkeiden osalta (uuselintarvikkeet, jotka on tuotettu muilla kuin perinteisillä jalostustekniikoilla tai uusien tuotantoprosessien avulla) — joihin EU:n elintarviketeollisuuden tutkimus- ja kehitystoimet keskittyvät — vaaditaan EFSA:n erillinen turvallisuusarviointi sekä selkeä, yksinkertainen ja tehokas menettely (19 artikla), jonka avulla voidaan nopeuttaa tähän asti pitkään kestänyttä hyväksymisprosessia. Vaikka tämä näkökohta on tärkeä, ehdotuksessa ei ole kuitenkaan kehitetty kyseisissä tapauksissa noudatettavaa menettelyä kaikilta osin, sillä siinä viitataan lisäaineiden, entsyymien ja aromien yhtenäiseen hyväksymismenettelyyn. Viittaus lisäaineiden, entsyymien ja aromien yhtenäiseen hyväksymismenettelyyn (jota ei ole vielä hyväksytty EU:ssa) vaikuttaa mielenkiintoiselta ehdotukselta, mutta sen soveltamisalaa ei näytetä pohdittaneen riittävästi. |
| --- | --- |

3.2.5

Jälkimmäisten elintarvikkeiden osalta (uuselintarvikkeet, jotka on tuotettu muilla kuin perinteisillä jalostustekniikoilla tai uusien tuotantoprosessien avulla) — joihin EU:n elintarviketeollisuuden tutkimus- ja kehitystoimet keskittyvät — vaaditaan EFSA:n erillinen turvallisuusarviointi sekä selkeä, yksinkertainen ja tehokas menettely (19 artikla), jonka avulla voidaan nopeuttaa tähän asti pitkään kestänyttä hyväksymisprosessia. Vaikka tämä näkökohta on tärkeä, ehdotuksessa ei ole kuitenkaan kehitetty kyseisissä tapauksissa noudatettavaa menettelyä kaikilta osin, sillä siinä viitataan lisäaineiden, entsyymien ja aromien yhtenäiseen hyväksymismenettelyyn. Viittaus lisäaineiden, entsyymien ja aromien yhtenäiseen hyväksymismenettelyyn (jota ei ole vielä hyväksytty EU:ssa) vaikuttaa mielenkiintoiselta ehdotukselta, mutta sen soveltamisalaa ei näytetä pohdittaneen riittävästi.

| 3.2.6 | Uuselintarvikkeiden arvioinnin ja hyväksymisen keskittäminen (EFSA ja Euroopan komissio) on välttämätöntä, mutta olisi myös luotava yksinkertainen, selkeä, tehokas, yksityiskohtainen ja määräaikoihin perustuva (kolmansista maista peräisin olevien elintarvikkeiden ilmoitusmenettelyn kaltainen) menettely elintarviketeollisuuden innovoinnin ydinalueeseen kuuluvien, muilla kuin perinteisillä jalostustekniikoilla tai uusien tuotantoprosessien avulla tuotettujen uuselintarvikkeiden hyväksymistä varten. |
| --- | --- |

3.2.6

Uuselintarvikkeiden arvioinnin ja hyväksymisen keskittäminen (EFSA ja Euroopan komissio) on välttämätöntä, mutta olisi myös luotava yksinkertainen, selkeä, tehokas, yksityiskohtainen ja määräaikoihin perustuva (kolmansista maista peräisin olevien elintarvikkeiden ilmoitusmenettelyn kaltainen) menettely elintarviketeollisuuden innovoinnin ydinalueeseen kuuluvien, muilla kuin perinteisillä jalostustekniikoilla tai uusien tuotantoprosessien avulla tuotettujen uuselintarvikkeiden hyväksymistä varten.

| 3.2.7 | Kyseinen menettely voidaan sisällyttää ehdotukseen tai asetuksessa voidaan viitata johonkin toiseen säädökseen. Kummassakin tapauksessa ehdotukseen on kuitenkin sisällyttävä kaikki tarvittavat yksityiskohdat, jotta toimijat tuntisivat menettelyt, joita on noudatettava asianomaisen hyväksynnän saamiseksi. |
| --- | --- |

3.2.7

Kyseinen menettely voidaan sisällyttää ehdotukseen tai asetuksessa voidaan viitata johonkin toiseen säädökseen. Kummassakin tapauksessa ehdotukseen on kuitenkin sisällyttävä kaikki tarvittavat yksityiskohdat, jotta toimijat tuntisivat menettelyt, joita on noudatettava asianomaisen hyväksynnän saamiseksi.

| 3.2.8 | Ehdotuksen on oltava riittävän selkeä ja kattava, jotta toimijat voivat soveltaa sitä. Tämä ei kuitenkaan estä komissiota laatimasta ohjeita jälkikäteen (9 artikla). |
| --- | --- |

3.2.8

Ehdotuksen on oltava riittävän selkeä ja kattava, jotta toimijat voivat soveltaa sitä. Tämä ei kuitenkaan estä komissiota laatimasta ohjeita jälkikäteen (9 artikla).

3.3   Yhteisön luettelot

| 3.3.1 | Aloite laatia luettelot (5, 6 ja 7 artikla), joihin sisällytetään uuselintarvikkeet, auttaa parantamaan kuluttajien tiedonsaantia ja lisäämään toimijoiden oikeusturvaa. Luetteloon perustuva malli ei ole uutta, sillä kyseisenlaisia luetteloja käytetään yhä useammin (vrt. esimerkiksi elintarvikkeita koskevista ravitsemus- ja terveysväitteistä sekä elintarvikkeisiin lisätyistä vitamiineista ja kivennäisaineista annetut asetukset). Kolmansista maista peräisin olevien perinteisten elintarvikkeiden osalta ehdotuksen malli näyttää olevan varsin hyvin laadittu (luettelon sisältö, julkaiseminen terveys- ja kuluttaja-asioiden PO:n verkkosivuilla), mutta samaa ei voida sanoa, kun on kyse muista uuselintarvikkeista (ei esimerkiksi ole tiedossa, julkaistaanko luettelo terveys- ja kuluttaja-asioiden PO:n verkkosivuilla), joten asiaa olisi aiheellista täsmentää. |
| --- | --- |

3.3.1

Aloite laatia luettelot (5, 6 ja 7 artikla), joihin sisällytetään uuselintarvikkeet, auttaa parantamaan kuluttajien tiedonsaantia ja lisäämään toimijoiden oikeusturvaa. Luetteloon perustuva malli ei ole uutta, sillä kyseisenlaisia luetteloja käytetään yhä useammin (vrt. esimerkiksi elintarvikkeita koskevista ravitsemus- ja terveysväitteistä sekä elintarvikkeisiin lisätyistä vitamiineista ja kivennäisaineista annetut asetukset). Kolmansista maista peräisin olevien perinteisten elintarvikkeiden osalta ehdotuksen malli näyttää olevan varsin hyvin laadittu (luettelon sisältö, julkaiseminen terveys- ja kuluttaja-asioiden PO:n verkkosivuilla), mutta samaa ei voida sanoa, kun on kyse muista uuselintarvikkeista (ei esimerkiksi ole tiedossa, julkaistaanko luettelo terveys- ja kuluttaja-asioiden PO:n verkkosivuilla), joten asiaa olisi aiheellista täsmentää.

3.4   Teollis- ja tekijänoikeuksien suojaaminen

| 3.4.1 | Uuselintarvikkeiden kehittäminen edellyttää yrityksiltä vahvaa sitoutumista ja investoimista tutkimus- ja kehitystoimintaan. Tämän vuoksi yrityksiä varten on luotava menettelyitä, jotka ovat yksinkertaisia, nopeita ja taloudellisesti mahdollisia, mutta on myös suojattava osaamista ja kehitystyötä, jotta kilpailukyky ei kärsisi. Selkeää määritelmää ei anneta sen tietosuojan laajuudesta, johon yrityksillä ehdotuksen mukaan on oikeus (ehdotus koskee yksinomaan hyväksymistä, mutta siitä ei käy selville, mitä tapahtuu esim. hylätyiksi tulleille hakemuksille). |
| --- | --- |

3.4.1

Uuselintarvikkeiden kehittäminen edellyttää yrityksiltä vahvaa sitoutumista ja investoimista tutkimus- ja kehitystoimintaan. Tämän vuoksi yrityksiä varten on luotava menettelyitä, jotka ovat yksinkertaisia, nopeita ja taloudellisesti mahdollisia, mutta on myös suojattava osaamista ja kehitystyötä, jotta kilpailukyky ei kärsisi. Selkeää määritelmää ei anneta sen tietosuojan laajuudesta, johon yrityksillä ehdotuksen mukaan on oikeus (ehdotus koskee yksinomaan hyväksymistä, mutta siitä ei käy selville, mitä tapahtuu esim. hylätyiksi tulleille hakemuksille).

| 3.4.2 | Tulevaan asetukseen sisällytettävän tietosuojan kaltaisen välineen avulla mahdollistetaan, että yrityksillä on varmuus taloudellisista ja henkilöresursseista, joita ne ohjaavat uusien hankkeiden kehittämiseen. Samoin yritykset voivat nähdä tietosuojan välineenä, joka antaa niille tarvittavan suojan innovoinnin jatkamiseksi ja kilpailukyvyn lisäämiseksi tilanteessa, jossa markkinat ja kuluttajat ovat yhä vaativampia. |
| --- | --- |

3.4.2

Tulevaan asetukseen sisällytettävän tietosuojan kaltaisen välineen avulla mahdollistetaan, että yrityksillä on varmuus taloudellisista ja henkilöresursseista, joita ne ohjaavat uusien hankkeiden kehittämiseen. Samoin yritykset voivat nähdä tietosuojan välineenä, joka antaa niille tarvittavan suojan innovoinnin jatkamiseksi ja kilpailukyvyn lisäämiseksi tilanteessa, jossa markkinat ja kuluttajat ovat yhä vaativampia.

Bryssel 29. toukokuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 30.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 224/84 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 224/84

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston direktiivi, tietojen kirjaamiseen ja julkaisemiseen eläinlääkinnän ja kotieläinjalostuksen aloilla sovellettavien menettelyjen yksinkertaistamisesta ja direktiivien 64/432/ETY, 77/504/ETY, 88/407/ETY, 88/661/ETY, 89/361/ETY, 89/556/ETY, 90/427/ETY, 90/428/ETY, 90/429/ETY, 90/539/ETY, 91/68/ETY, 92/35/ETY, 92/65/ETY, 92/66/ETY, 92/119/ETY, 94/28/EY, 2000/75/EY, päätöksen 2000/258/EY ja direktiivien 2001/89/EY, 2002/60/EY, ja 2005/94/EY muuttamisesta

KOM(2008) 120 lopullinen — 2008/0046 CNS

(2008/C 224/19)

Euroopan unionin neuvosto päätti 11. huhtikuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 37 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus: neuvoston direktiivi tietojen kirjaamiseen ja julkaisemiseen eläinlääkinnän ja kotieläinjalostuksen aloilla sovellettavien menettelyjen yksinkertaistamisesta ja direktiivien 64/432/ETY, 77/504/ETY, 88/407/ETY, 88/661/ETY, 89/361/ETY, 89/556/ETY, 90/427/ETY, 90/428/ETY, 90/429/ETY, 90/539/ETY, 91/68/ETY, 92/35/ETY, 92/65/ETY, 92/66/ETY, 92/119/ETY, 94/28/EY, 2000/75/EY, päätöksen 2000/258/EY ja direktiivien 2001/89/EY, 2002/60/EY, ja 2005/94/EY muuttamisesta

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean työvaliokunta päätti 21. huhtikuuta 2008 antaa asian valmistelun ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaoston tehtäväksi.

Asian kiireyden vuoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 28.–29. toukokuuta 2008 pitämässään 445. täysistunnossa (toukokuun 29. päivän kokouksessa) yleisesittelijäksi Leif E. Nielsenin ja hyväksyi seuraavan lausunnon yksimielisesti.

1.   Päätelmät

| 1.1 | ETSK tunnustaa täysin komission esiin tuoman tarpeen yhdenmukaistaa ja yksinkertaistaa eläinlääkinnän ja kotieläinjalostuksen alojen tietojen kirjaamiseen ja julkaisemiseen sovellettavia menettelyjä. Tietojen kirjaamista, päivittämistä, eteenpäin toimittamista ja julkaisemista koskevat säännöt on siksi muutettava mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

1.1

ETSK tunnustaa täysin komission esiin tuoman tarpeen yhdenmukaistaa ja yksinkertaistaa eläinlääkinnän ja kotieläinjalostuksen alojen tietojen kirjaamiseen ja julkaisemiseen sovellettavia menettelyjä. Tietojen kirjaamista, päivittämistä, eteenpäin toimittamista ja julkaisemista koskevat säännöt on siksi muutettava mahdollisimman nopeasti.

| 1.2 | Jäsenvaltioilla on jatkossakin oltava vastuu tietojen kirjaamisesta ja niiden asettamisesta muiden jäsenvaltioiden ja yleensäkin suuren yleisön saataville. Yhdenmukaistaminen ja yksinkertaistaminen tulee toteuttaa sääntelymenettelyä noudattaen, ja selvyyden ja yhtenäisyyden vuoksi menettelyn tulee kattaa myös kotieläinjalostuksen ala. |
| --- | --- |

1.2

Jäsenvaltioilla on jatkossakin oltava vastuu tietojen kirjaamisesta ja niiden asettamisesta muiden jäsenvaltioiden ja yleensäkin suuren yleisön saataville. Yhdenmukaistaminen ja yksinkertaistaminen tulee toteuttaa sääntelymenettelyä noudattaen, ja selvyyden ja yhtenäisyyden vuoksi menettelyn tulee kattaa myös kotieläinjalostuksen ala.

| 1.3 | Komission ehdotus vaikuttaa kuitenkin tarpeettoman yksityiskohtaiselta ja byrokraattiselta. Tavoiteltu yksinkertaistaminen ja yhdenmukaistaminen tulisi olla mahdollista toteuttaa ehdotettua nopeammin ja helpommin tarjoamalla komissiolle suoraan tarvittava oikeusperusta ja antamalla sille toimivalta toteuttaa yksinkertaistaminen ja yhdenmukaistaminen yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa sääntelymenettelyä noudattaen. Ehdotuksen tavoite voidaan siten saavuttaa sekä nopeammin että mutkattomammin, ja tietojen kirjaamista, päivittämistä, eteenpäin toimittamista ja julkaisemista koskevat säännöt voidaan ottaa käyttöön mahdollisimman nopeasti. Lisäksi tietojen saantia jäsenvaltioiden internetsivuilta on helpotettava ja tiedoista tulee tehdä nykyistä helppotajuisempia. |
| --- | --- |

1.3

Komission ehdotus vaikuttaa kuitenkin tarpeettoman yksityiskohtaiselta ja byrokraattiselta. Tavoiteltu yksinkertaistaminen ja yhdenmukaistaminen tulisi olla mahdollista toteuttaa ehdotettua nopeammin ja helpommin tarjoamalla komissiolle suoraan tarvittava oikeusperusta ja antamalla sille toimivalta toteuttaa yksinkertaistaminen ja yhdenmukaistaminen yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa sääntelymenettelyä noudattaen. Ehdotuksen tavoite voidaan siten saavuttaa sekä nopeammin että mutkattomammin, ja tietojen kirjaamista, päivittämistä, eteenpäin toimittamista ja julkaisemista koskevat säännöt voidaan ottaa käyttöön mahdollisimman nopeasti. Lisäksi tietojen saantia jäsenvaltioiden internetsivuilta on helpotettava ja tiedoista tulee tehdä nykyistä helppotajuisempia.

| 1.4 | Tämä on sitäkin tärkeämpää, kun otetaan huomioon yleisesti ilmaistu toive yksinkertaistaa ja selkeyttää EU:n lainsäädäntöä sekä erityisesti komission aikomus luoda eläinten terveyttä koskevan uuden strategian yhteydessä eläinlääkintäalan yhteiset sääntelypuitteet. Strategian tarkoituksena on eläinlääkintää ja kotieläinjalostusta koskevan EU:n lainsäädännön koontaminen. Jos ehdotus toteutetaan nykyisessä muodossaan, kyseinen koonti yhteisiksi sääntelypuitteiksi edellyttäisi koko ongelman uudelleenkäsittelyä jo muutaman vuoden kuluttua, mikä merkitsisi uusia aikaa vieviä muutoksia jäsenvaltioiden lainsäädännössä ja hallinnollisissa käytännöissä. |
| --- | --- |

1.4

Tämä on sitäkin tärkeämpää, kun otetaan huomioon yleisesti ilmaistu toive yksinkertaistaa ja selkeyttää EU:n lainsäädäntöä sekä erityisesti komission aikomus luoda eläinten terveyttä koskevan uuden strategian yhteydessä eläinlääkintäalan yhteiset sääntelypuitteet. Strategian tarkoituksena on eläinlääkintää ja kotieläinjalostusta koskevan EU:n lainsäädännön koontaminen. Jos ehdotus toteutetaan nykyisessä muodossaan, kyseinen koonti yhteisiksi sääntelypuitteiksi edellyttäisi koko ongelman uudelleenkäsittelyä jo muutaman vuoden kuluttua, mikä merkitsisi uusia aikaa vieviä muutoksia jäsenvaltioiden lainsäädännössä ja hallinnollisissa käytännöissä.

| 1.5 | Tässä yhteydessä on lisäksi määriteltävä mahdollisimman nopeasti keräyskeskuksia koskevien tietojen hyväksymis-, ajantasaistamis- ja tarkistamismenettelyt sekä vaatimukset, jotka kansallisten vertailulaboratorioiden on täytettävä. |
| --- | --- |

1.5

Tässä yhteydessä on lisäksi määriteltävä mahdollisimman nopeasti keräyskeskuksia koskevien tietojen hyväksymis-, ajantasaistamis- ja tarkistamismenettelyt sekä vaatimukset, jotka kansallisten vertailulaboratorioiden on täytettävä.

2.   Taustaa

| 2.1 | Elävien eläinten ja jalostusmateriaalin myynti EU:ssa edellyttää asiaankuuluvien instituutioiden, yritysten, laitteiston ja yhdistysten (jäljempänä asiaankuuluvien yksiköiden) hyväksyntää ja valvontaa. (1) On äärimmäisen tärkeää ylläpitää riittävä turvallisuustaso ja välttää tarttuvien eläintautien leviämisvaara. Sen vuoksi asiaankuuluvien yksiköiden tulee täyttää joukko ehtoja ja niiden tulee saada jäsenvaltioiden hyväksyntä voidakseen käydä EU:n sisäistä kauppaa elävillä eläimillä ja jalostusmateriaalilla, erityisesti eläingeneettisellä materiaalilla, kuten siemenillä ja alkioilla. |
| --- | --- |

2.1

Elävien eläinten ja jalostusmateriaalin myynti EU:ssa edellyttää asiaankuuluvien instituutioiden, yritysten, laitteiston ja yhdistysten (jäljempänä asiaankuuluvien yksiköiden) hyväksyntää ja valvontaa. (1) On äärimmäisen tärkeää ylläpitää riittävä turvallisuustaso ja välttää tarttuvien eläintautien leviämisvaara. Sen vuoksi asiaankuuluvien yksiköiden tulee täyttää joukko ehtoja ja niiden tulee saada jäsenvaltioiden hyväksyntä voidakseen käydä EU:n sisäistä kauppaa elävillä eläimillä ja jalostusmateriaalilla, erityisesti eläingeneettisellä materiaalilla, kuten siemenillä ja alkioilla.

| 2.2 | Eläinlääkintää koskeva EU:n lainsäädäntö on syntynyt ajan mittaan lukuisten säädösten hyväksymisen myötä. Tämän seurauksena on olemassa erilaisia menettelyjä, joita jäsenvaltiot soveltavat asiaankuuluvien yksiköiden rekisteröinnissä sekä tietojen kirjaamisessa, päivittämisessä, eteenpäin toimittamisessa ja julkaisemisessa. Tämän johdosta kansallisten viranomaisten, asiaankuuluvien organisaatioiden ja elinkeinoelämän toimijoiden on hankalaa hyödyntää tietoja käytännössä. Tietyissä tapauksissa asiaa koskevalle raportoinnille ei ole olemassa minkäänlaista oikeusperustaa. |
| --- | --- |

2.2

Eläinlääkintää koskeva EU:n lainsäädäntö on syntynyt ajan mittaan lukuisten säädösten hyväksymisen myötä. Tämän seurauksena on olemassa erilaisia menettelyjä, joita jäsenvaltiot soveltavat asiaankuuluvien yksiköiden rekisteröinnissä sekä tietojen kirjaamisessa, päivittämisessä, eteenpäin toimittamisessa ja julkaisemisessa. Tämän johdosta kansallisten viranomaisten, asiaankuuluvien organisaatioiden ja elinkeinoelämän toimijoiden on hankalaa hyödyntää tietoja käytännössä. Tietyissä tapauksissa asiaa koskevalle raportoinnille ei ole olemassa minkäänlaista oikeusperustaa.

| 2.3 | Ehdotuksen tavoitteena on sääntöjen yhdenmukaistaminen ja yksinkertaistaminen sääntelymenettelyä (2) noudattaen. Näin voidaan keventää hallinnollista taakkaa vahvistamalla tietojen rekisteröinnille, kirjaamiselle, päivittämiselle, siirrolle ja julkaisemiselle nykyistä tarkoituksenmukaisemmat, yhdenmukaisemmat ja yhtenäisemmät säännöt. Tämä edellyttää 20 direktiivin ja yhden päätöksen (3) muodollista muuttamista. Selkeyden ja johdonmukaisuuden vuoksi uutta menettelyä on komission mukaan sovellettava myös kotieläinjalostuksen alalla ja jäsenvaltioiden jalostusyhdistyksiin, jotka on hyväksytty pitämään tai laatimaan kantakirjoja, sekä kilpailuihin tarkoitettujen hevoseläinten kauppaan ja kilpailuihin osallistumiseen. |
| --- | --- |

2.3

Ehdotuksen tavoitteena on sääntöjen yhdenmukaistaminen ja yksinkertaistaminen sääntelymenettelyä (2) noudattaen. Näin voidaan keventää hallinnollista taakkaa vahvistamalla tietojen rekisteröinnille, kirjaamiselle, päivittämiselle, siirrolle ja julkaisemiselle nykyistä tarkoituksenmukaisemmat, yhdenmukaisemmat ja yhtenäisemmät säännöt. Tämä edellyttää 20 direktiivin ja yhden päätöksen (3) muodollista muuttamista. Selkeyden ja johdonmukaisuuden vuoksi uutta menettelyä on komission mukaan sovellettava myös kotieläinjalostuksen alalla ja jäsenvaltioiden jalostusyhdistyksiin, jotka on hyväksytty pitämään tai laatimaan kantakirjoja, sekä kilpailuihin tarkoitettujen hevoseläinten kauppaan ja kilpailuihin osallistumiseen.

| 2.4 | Myös EU:n ulkopuolisissa maissa sijaitsevien yksiköiden tulee täyttä joukko ehtoja tuodessaan siemeniä ja alkioita EU:hun. Ehtojen täyttymistä valvovat kyseisten kolmansien maiden asiaankuuluvat viranomaiset EU:n mahdollisesti suorittaman eläinlääkinnällisen tarkistuskäynnin jälkeen. Jos kolmansien maiden toimittamiin tietoihin liittyy ongelmia, toteutetaan neuvoston direktiivin 97/78/EY mukaisia suojatoimenpiteitä. Selkeyden ja johdonmukaisuuden vuoksi menettelyä on komission mukaan sovellettava myös niihin kolmansien maiden viranomaisiin, jotka on EU:n kotieläinjalostusta koskevan lainsäädännön mukaisesti hyväksytty pitämään kantakirjoja. |
| --- | --- |

2.4

Myös EU:n ulkopuolisissa maissa sijaitsevien yksiköiden tulee täyttä joukko ehtoja tuodessaan siemeniä ja alkioita EU:hun. Ehtojen täyttymistä valvovat kyseisten kolmansien maiden asiaankuuluvat viranomaiset EU:n mahdollisesti suorittaman eläinlääkinnällisen tarkistuskäynnin jälkeen. Jos kolmansien maiden toimittamiin tietoihin liittyy ongelmia, toteutetaan neuvoston direktiivin 97/78/EY mukaisia suojatoimenpiteitä. Selkeyden ja johdonmukaisuuden vuoksi menettelyä on komission mukaan sovellettava myös niihin kolmansien maiden viranomaisiin, jotka on EU:n kotieläinjalostusta koskevan lainsäädännön mukaisesti hyväksytty pitämään kantakirjoja.

| 2.5 | Komission mukaan vastuun hyväksyttyjä kansallisia vertailulaboratorioita ja muita hyväksyttyjä laboratorioita koskevien tietojen kirjaamisesta ja päivittämisestä olisi toisin kuin nykyään oltava jäsenvaltioilla. Komissio olisi sitä vastoin ehdotuksen mukaan edelleen vastuussa kolmansissa maissa sijaitsevia hyväksyttyjä laboratorioita koskevien tietojen kirjaamisesta ja julkaisemisesta. Lopuksi komissio ehdottaa tiettyjä siirtymätoimenpiteitä raivotaudin vastaisten rokotteiden serologisten testien jatkuvuuden turvaamiseksi. (4) |
| --- | --- |

2.5

Komission mukaan vastuun hyväksyttyjä kansallisia vertailulaboratorioita ja muita hyväksyttyjä laboratorioita koskevien tietojen kirjaamisesta ja päivittämisestä olisi toisin kuin nykyään oltava jäsenvaltioilla. Komissio olisi sitä vastoin ehdotuksen mukaan edelleen vastuussa kolmansissa maissa sijaitsevia hyväksyttyjä laboratorioita koskevien tietojen kirjaamisesta ja julkaisemisesta. Lopuksi komissio ehdottaa tiettyjä siirtymätoimenpiteitä raivotaudin vastaisten rokotteiden serologisten testien jatkuvuuden turvaamiseksi. (4)

3.   Yleistä

| 3.1 | Eläinlääkintää ja kotieläinjalostusta koskeva EU:n lainsäädäntö on erittäin sekava ja laaja, sillä se on laadittu vähitellen kehityksen tahdissa. Syinä ovat lisäksi sairauksien monimutkaisuus sekä luotettavan ennaltaehkäisyn ja valvonnan tarve. Tarttuvien eläintautien puhkeamisella ja leviämisellä voi olla erittäin huomattavia taloudellisia ja yhteiskunnallisia seurauksia, ja sen vuoksi on ratkaisevan tärkeää, että lainsäädäntö ja hallinto toimivat optimaalisesti. Lisäksi tarttuvat eläintaudit ovat maailmanlaajuisesti yhä suurempi riski väestön ja kotieläintuotannon jatkuvan kasvun sekä kaupankäynnin ja yleensäkin kansainvälisen kanssakäymisen lisääntymisen vuoksi. Ilmastonmuutos puolestaan aiheuttaa muutoksia tautien maantieteellisessä levinneisyydessä. |
| --- | --- |

3.1

Eläinlääkintää ja kotieläinjalostusta koskeva EU:n lainsäädäntö on erittäin sekava ja laaja, sillä se on laadittu vähitellen kehityksen tahdissa. Syinä ovat lisäksi sairauksien monimutkaisuus sekä luotettavan ennaltaehkäisyn ja valvonnan tarve. Tarttuvien eläintautien puhkeamisella ja leviämisellä voi olla erittäin huomattavia taloudellisia ja yhteiskunnallisia seurauksia, ja sen vuoksi on ratkaisevan tärkeää, että lainsäädäntö ja hallinto toimivat optimaalisesti. Lisäksi tarttuvat eläintaudit ovat maailmanlaajuisesti yhä suurempi riski väestön ja kotieläintuotannon jatkuvan kasvun sekä kaupankäynnin ja yleensäkin kansainvälisen kanssakäymisen lisääntymisen vuoksi. Ilmastonmuutos puolestaan aiheuttaa muutoksia tautien maantieteellisessä levinneisyydessä.

| 3.2 | ETSK pitää sen vuoksi tarpeellisena toteuttaa tavoiteltu tietojen kirjaamista, päivittämistä, eteenpäin toimittamista ja julkaisemista koskevien sääntöjen yksinkertaistaminen ja yhdenmukaistaminen mahdollisimman nopeasti. ETSK katsoo kuitenkin, että tämä tavoite voidaan saavuttaa ehdotettua nopeammin ja huomattavasti yksinkertaisemmin erottamalla tietojen hankintaa ja julkaisemista koskevat säännöt asiaankuuluvista säädöksistä ja korvaamalla ne yhdellä ainoalla säädöksellä, jossa komissiolle annetaan tarvittava oikeusperusta ja toimivalta käynnistää ja toteuttaa yksinkertaistaminen ja yhdenmukaistaminen sääntelymenettelyä noudattaen. Tällaisella menettelyllä päästään samaan tulokseen ilman, että on tarvetta odottaa aikaa vievää säädösten hallinollista täytäntöönpanoa jäsenvaltioiden lainsäädännössä ja hallintokäytännöissä. |
| --- | --- |

3.2

ETSK pitää sen vuoksi tarpeellisena toteuttaa tavoiteltu tietojen kirjaamista, päivittämistä, eteenpäin toimittamista ja julkaisemista koskevien sääntöjen yksinkertaistaminen ja yhdenmukaistaminen mahdollisimman nopeasti. ETSK katsoo kuitenkin, että tämä tavoite voidaan saavuttaa ehdotettua nopeammin ja huomattavasti yksinkertaisemmin erottamalla tietojen hankintaa ja julkaisemista koskevat säännöt asiaankuuluvista säädöksistä ja korvaamalla ne yhdellä ainoalla säädöksellä, jossa komissiolle annetaan tarvittava oikeusperusta ja toimivalta käynnistää ja toteuttaa yksinkertaistaminen ja yhdenmukaistaminen sääntelymenettelyä noudattaen. Tällaisella menettelyllä päästään samaan tulokseen ilman, että on tarvetta odottaa aikaa vievää säädösten hallinollista täytäntöönpanoa jäsenvaltioiden lainsäädännössä ja hallintokäytännöissä.

| 3.3 | Komission nykyisen ehdotuksen mukaan jokaiseen 21:stä nykyisestä säädöksestä lisätään uusia säännöksiä, joissa viitataan uusiin sääntöihin. Näissä puolestaan viitataan sääntelymenettelyn noudattamiseen. Tuntuu turhan vaivalloiselta, että viittaus menettelysääntöihin pitää ensin sisällyttää erikseen kuhunkin 21 säädöksestä, minkä jälkeen on odotettava täytäntöönpanomääräysten hyväksymistä 30 ETA-valtion kansallisessa lainsäädännössä ja hallinnossa. Vasta tämän jälkeen komissiolla on vaadittava täytäntöönpanotoimivalta ja yhteisten sääntöjen laatiminen voidaan aloittaa käytännössä sääntelymenettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

3.3

Komission nykyisen ehdotuksen mukaan jokaiseen 21:stä nykyisestä säädöksestä lisätään uusia säännöksiä, joissa viitataan uusiin sääntöihin. Näissä puolestaan viitataan sääntelymenettelyn noudattamiseen. Tuntuu turhan vaivalloiselta, että viittaus menettelysääntöihin pitää ensin sisällyttää erikseen kuhunkin 21 säädöksestä, minkä jälkeen on odotettava täytäntöönpanomääräysten hyväksymistä 30 ETA-valtion kansallisessa lainsäädännössä ja hallinnossa. Vasta tämän jälkeen komissiolla on vaadittava täytäntöönpanotoimivalta ja yhteisten sääntöjen laatiminen voidaan aloittaa käytännössä sääntelymenettelyä noudattaen.

| 3.4 | Tämä on sitäkin merkityksellisempää, kun otetaan huomioon yleisesti ilmaistu toive lainsäädännön yksinkertaistamisesta ja selkeyttämisestä sekä erityisesti komission ehdotus eläinlääkintäalan yhteisten sääntelypuitteiden luomisesta eläinten terveyttä koskevan uuden strategian yhteydessä. Strategian tarkoituksena on eläinlääkintää ja kotieläinjalostusta koskevan EU:n lainsäädännön koonti yhteisiksi sääntelypuitteiksi. (5) Olisi nopeampaa ja yksinkertaisempaa korvata suoraan nykyiset säännöt hyväksymällä asiaankuuluva säädös, jossa komissiolle annetaan tarvittava toimivalta, jotta valmistelutyö voidaan käynnistää mahdollisimman nopeasti ilman, että on tarvetta odottaa muutettujen säännösten siirtämistä kansalliseen lainsäädäntöön osana asiaankuuluvien 21 säädöksen täytäntöönpanoa, sillä siitä aiheutuisi viivästyksiä ja hallinnollisia lisävaikeuksia. |
| --- | --- |

3.4

Tämä on sitäkin merkityksellisempää, kun otetaan huomioon yleisesti ilmaistu toive lainsäädännön yksinkertaistamisesta ja selkeyttämisestä sekä erityisesti komission ehdotus eläinlääkintäalan yhteisten sääntelypuitteiden luomisesta eläinten terveyttä koskevan uuden strategian yhteydessä. Strategian tarkoituksena on eläinlääkintää ja kotieläinjalostusta koskevan EU:n lainsäädännön koonti yhteisiksi sääntelypuitteiksi. (5) Olisi nopeampaa ja yksinkertaisempaa korvata suoraan nykyiset säännöt hyväksymällä asiaankuuluva säädös, jossa komissiolle annetaan tarvittava toimivalta, jotta valmistelutyö voidaan käynnistää mahdollisimman nopeasti ilman, että on tarvetta odottaa muutettujen säännösten siirtämistä kansalliseen lainsäädäntöön osana asiaankuuluvien 21 säädöksen täytäntöönpanoa, sillä siitä aiheutuisi viivästyksiä ja hallinnollisia lisävaikeuksia.

| 3.5 | ETSK katsoo näin ollen, että neuvoston ja komission tulee käyttää hyväkseen mahdollisuutta hyödyntää suunniteltuja alaa koskevia yhteisiä sääntelypuitteita. Muussa tapauksessa säännökset on jälleen tarkistettava koonnin yhteydessä, mistä aiheutuu jäsenvaltioille hallinnollisia lisärasitteita, kun lainsäädäntö ja hallintokäytännöt on tarkistettava uudelleen. |
| --- | --- |

3.5

ETSK katsoo näin ollen, että neuvoston ja komission tulee käyttää hyväkseen mahdollisuutta hyödyntää suunniteltuja alaa koskevia yhteisiä sääntelypuitteita. Muussa tapauksessa säännökset on jälleen tarkistettava koonnin yhteydessä, mistä aiheutuu jäsenvaltioille hallinnollisia lisärasitteita, kun lainsäädäntö ja hallintokäytännöt on tarkistettava uudelleen.

4.   Erityistä

| 4.1 | Komissio käyttää ehdotuksessaan kauttaaltaan ilmausta ”luettelojen laatiminen/tietojen kirjaaminen”, mistä saa sen käsityksen, että kyseessä on hyväksytty termi. Keskeistä ehdotuksessa on kysymys menettelyistä, joita sovelletaan asiaankuuluvien tietojen kirjaamisessa, päivittämisessä, eteenpäin toimittamisessa ja julkaisemisessa sekä kyseisten tietojen esittämismuodon määrittelyssä sääntelymenettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

4.1

Komissio käyttää ehdotuksessaan kauttaaltaan ilmausta ”luettelojen laatiminen/tietojen kirjaaminen”, mistä saa sen käsityksen, että kyseessä on hyväksytty termi. Keskeistä ehdotuksessa on kysymys menettelyistä, joita sovelletaan asiaankuuluvien tietojen kirjaamisessa, päivittämisessä, eteenpäin toimittamisessa ja julkaisemisessa sekä kyseisten tietojen esittämismuodon määrittelyssä sääntelymenettelyä noudattaen.

| 4.2 | Jotta voidaan taata tietojen aiempaa helpompi saanti jäsenvaltioiden internetsivuilta sekä niiden helppotajuisuus, komission tulee käynnistää teknisten näkökohtien valmistelu ja tietojen esittämismallin laadinta mahdollisimman pian. Lisäksi on tärkeää luoda komission kotisivuilta selkeä yhteys jäsenvaltioiden kirjaamiin ja ajantasaistamiin tietoihin. Muuten on vaarana, että jäsenvaltiot esittävät jatkossakin tiedot eri tavoin, jolloin viranomaisten ja muiden tahojen on vaikeaa hyödyntää tietoja käytännössä. |
| --- | --- |

4.2

Jotta voidaan taata tietojen aiempaa helpompi saanti jäsenvaltioiden internetsivuilta sekä niiden helppotajuisuus, komission tulee käynnistää teknisten näkökohtien valmistelu ja tietojen esittämismallin laadinta mahdollisimman pian. Lisäksi on tärkeää luoda komission kotisivuilta selkeä yhteys jäsenvaltioiden kirjaamiin ja ajantasaistamiin tietoihin. Muuten on vaarana, että jäsenvaltiot esittävät jatkossakin tiedot eri tavoin, jolloin viranomaisten ja muiden tahojen on vaikeaa hyödyntää tietoja käytännössä.

| 4.3 | Myös keräyskeskusten hyväksymismenettelyjä sekä hyväksyttyjä keräyskeskuksia koskevien tietojen ajantasaistamis- ja tarkistamismenettelyjä on tarpeen täsmentää. Epävarmuus eläinten purkamista koskevien sääntöjen noudattamisesta pitkien kuljetusten yhteydessä johtuu siitä, että tiedot käyttökelpoisista keräyskeskuksista ovat puutteellisia. Säännöt eläinlajeista, joita voidaan pitää keräyskeskuksissa, sekä eläinten määristä ovat usein harhaanjohtavia. |
| --- | --- |

4.3

Myös keräyskeskusten hyväksymismenettelyjä sekä hyväksyttyjä keräyskeskuksia koskevien tietojen ajantasaistamis- ja tarkistamismenettelyjä on tarpeen täsmentää. Epävarmuus eläinten purkamista koskevien sääntöjen noudattamisesta pitkien kuljetusten yhteydessä johtuu siitä, että tiedot käyttökelpoisista keräyskeskuksista ovat puutteellisia. Säännöt eläinlajeista, joita voidaan pitää keräyskeskuksissa, sekä eläinten määristä ovat usein harhaanjohtavia.

| 4.4 | Komissio ei perustele ehdotustaan jättää vertailulaboratorioiden hyväksyntä jäsenvaltioiden tehtäväksi. Syynä on oletettavasti toive vähentää komission työmäärää sekä tarve velvoittaa jäsenvaltiot ottamaan vastuuta. On kuitenkin määriteltävä mahdollisimman nopeasti vaatimukset, jotka kansallisten vertailulaboratorioiden on täytettävä, kun otetaan huomioon mm. laboratorioiden varustetasoa, laadunvarmistusta sekä menetelmiä koskevat kansainväliset standardit. |
| --- | --- |

4.4

Komissio ei perustele ehdotustaan jättää vertailulaboratorioiden hyväksyntä jäsenvaltioiden tehtäväksi. Syynä on oletettavasti toive vähentää komission työmäärää sekä tarve velvoittaa jäsenvaltiot ottamaan vastuuta. On kuitenkin määriteltävä mahdollisimman nopeasti vaatimukset, jotka kansallisten vertailulaboratorioiden on täytettävä, kun otetaan huomioon mm. laboratorioiden varustetasoa, laadunvarmistusta sekä menetelmiä koskevat kansainväliset standardit.

Bryssel 29. toukokuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Tämä koskee mm.

1

| — | vakaviin tarttuviin kotieläintauteihin liittyvistä tiedoista vastaavia valtiollisia laboratorioita (valvonta, testausmenetelmät ja valmius, reagenssien käyttö ja rokotteiden testaus jne.) |
| --- | --- |

—

vakaviin tarttuviin kotieläintauteihin liittyvistä tiedoista vastaavia valtiollisia laboratorioita (valvonta, testausmenetelmät ja valmius, reagenssien käyttö ja rokotteiden testaus jne.)

| — | keinosiemennysasemia, siemennesteen varastointiasemia, alkionsiirtoa ja -tuotantoa |
| --- | --- |

—

keinosiemennysasemia, siemennesteen varastointiasemia, alkionsiirtoa ja -tuotantoa

| — | jalostajien järjestöjä ja yhdistyksiä, jotka on virallisesti tunnustettu pitämään tai perustamaan kantakirjoja |
| --- | --- |

—

jalostajien järjestöjä ja yhdistyksiä, jotka on virallisesti tunnustettu pitämään tai perustamaan kantakirjoja

| — | naudan-, sian-, vuohen- ja lampaansukuisten eläinten keräyskeskuksia, siipikarjantuotantolaitoksia |
| --- | --- |

—

naudan-, sian-, vuohen- ja lampaansukuisten eläinten keräyskeskuksia, siipikarjantuotantolaitoksia

| — | hyväksyttyjä välittäjiä ja kauppiaiden liiketoiminnassaan käyttämiä rekisteröityjä tiloja. |
| --- | --- |

—

hyväksyttyjä välittäjiä ja kauppiaiden liiketoiminnassaan käyttämiä rekisteröityjä tiloja.

(2)  Menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28. päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklan mukainen sääntelymenettely.

2

(3)  Direktiivit 64/432/ETY, 77/504/ETY, 88/407/ETY, 88/661/ETY, 89/361/ETY, 89/556/ETY, 90/427/ETY, 90/428/ETY, 90/429/ETY, 90/539/ETY, 91/68/ETY, 92/35/ETY, 92/65/ETY, 92/66/ETY, 92/119/ETY, 94/28/EY, 2000/75/EY, 2001/89/EY, 2002/60/EY, 2005/94/EY sekä päätös 2000/258/EY.

3

(4)  Raivotaudin vastaisten rokotteiden tehokkuutta mittaavien serologisten valvontatestien standardoinnissa tarvittavien arviointiperusteiden vahvistamisesta vastaavan erityislaitoksen nimeämisestä 20. päivänä maaliskuuta 2003 tehty neuvoston päätös 2000/258/EY.

4

(5)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle EU:n uudesta eläinten terveyttä koskevasta strategiasta vuosiksi 2007–2013 — ”Mieluummin ennaltaehkäisy kuin hoito”, KOM(2007) 539 lopullinen.

5

---

| 30.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 224/87 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 224/87

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien valmistamisessa käytettäviä uuttamisliuottimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (uudelleenlaatiminen)

KOM(2008) 154 lopullinen — 2008/0060 COD

(2008/C 224/20)

Neuvosto päätti 8. huhtikuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien valmistamisessa käytettäviä uuttamisliuottimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (uudelleenlaatiminen)

Koska Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että asiakirjan sisältö on hyväksyttävä, ja koska komitea on jo käsitellyt aihetta 23. toukokuuta 1984 antamassaan lausunnossa CES 522/84 (1), 26. toukokuuta 1992 antamassaan lausunnossa CES 633/92 (2), 23. helmikuuta 1994 antamassaan lausunnossa CES 230/94 (3), 27. marraskuuta 1996 antamassaan lausunnossa CES 1385/96 (4) ja 10. joulukuuta 2003 antamassaan lausunnossa CESE 1599/2003 (5)4, se päätti 28.–29. toukokuuta 2008 pitämässään 445. täysistunnossa (toukokuun 29. päivän kokouksessa) antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon ja viitata mainituissa lausunnoissaan ilmaisemaansa kantaan. Äänestyksessä annettiin 85 ääntä puolesta 4:n pidättyessä äänestämästä.

Komitean lausunto valvonnan käsittävästä sääntelymenettelystä on parhaillaan valmisteilla [KOM(2007) 741 lopullinen, KOM(2007) 822 lopullinen, KOM(2007) 824 lopullinen ja KOM(2008) 71 lopullinen].

Bryssel 29. toukokuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien valmistamisessa käytettäviä uuttamisliuottimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä”, EYVL C 206, 6.8.1984, s. 7.

1

(2)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien valmistamisessa käytettäviä uuttamisliuottimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 88/344/ETY muuttamisesta ensimmäisen kerran”, EYVL C 223, 31.8.1992, s. 23.

2

(3)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien valmistamisessa käytettäviä uuttamisliuottimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 88/344/ETY muuttamisesta toisen kerran”, EYVL C 133, 16.5.1994, s. 21.

3

(4)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien valmistamisessa käytettäviä uuttamisliuottimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 88/344/ETY muuttamisesta kolmannen kerran”, EYVL C 66, 3.3.1997, s. 3.

4

(5)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien valmistamisessa käytettäviä uuttamisliuottimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä”, EUVL C 80, 30.3.2004, s. 45.

5

---

| 30.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 224/88 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 224/88

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Työn laadun ja tuottavuuden parantaminen: yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategia vuosiksi 2007–2012

KOM(2007) 62 lopullinen

(2008/C 224/21)

Euroopan komissio päätti 21. helmikuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Työn laadun ja tuottavuuden parantaminen: yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategia vuosiksi 2007–2012

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 7. toukokuuta 2008. Esittelijä oli Ágnes Cser.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28.–29. toukokuuta 2008 pitämässään 445. täysistunnossa (toukokuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 80 ääntä puolesta ja 20 vastaan 8:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Tiivistelmä

| 1.1 | Työntekijöinä toimivien unionin kansalaisten työterveys ja -turvallisuus ovat olennainen edellytys työn tuottavuuteen sekä kilpailukyyn tähtäävän uudistetun Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiselle. Yhteisön lainsäädännöllä ja jäsenvaltioiden toimenpiteillä varmistetaan työntekijöiden työterveys ja -turvallisuus. Se on tarkoitus toteuttaa käytännön tasolla vuosiksi 2007–2012 ehdotetun yhteisön uuden työterveys- ja työturvallisuusstrategian avulla. |
| --- | --- |

1.1

Työntekijöinä toimivien unionin kansalaisten työterveys ja -turvallisuus ovat olennainen edellytys työn tuottavuuteen sekä kilpailukyyn tähtäävän uudistetun Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiselle. Yhteisön lainsäädännöllä ja jäsenvaltioiden toimenpiteillä varmistetaan työntekijöiden työterveys ja -turvallisuus. Se on tarkoitus toteuttaa käytännön tasolla vuosiksi 2007–2012 ehdotetun yhteisön uuden työterveys- ja työturvallisuusstrategian avulla.

| 1.2 | Työterveys ja -turvallisuus on nähtävä yhtenä keskeisenä taloudellisen kasvun ja tuottavuuden tekijänä. Kyseessä ovat merkittävät kustannukset, ja häviäjinä ovat niin yritykset ja työntekijät kuin koko yhteiskuntakin. Näitä kustannuksia tulee analysoida paremmin. Se on tärkeää siksi, että havaittaisiin miten paljon puutteellinen turvallisuus ja huono työympäristö maksaa kaikille osapuolille ja näin heikentää tuottavuutta. |
| --- | --- |

1.2

Työterveys ja -turvallisuus on nähtävä yhtenä keskeisenä taloudellisen kasvun ja tuottavuuden tekijänä. Kyseessä ovat merkittävät kustannukset, ja häviäjinä ovat niin yritykset ja työntekijät kuin koko yhteiskuntakin. Näitä kustannuksia tulee analysoida paremmin. Se on tärkeää siksi, että havaittaisiin miten paljon puutteellinen turvallisuus ja huono työympäristö maksaa kaikille osapuolille ja näin heikentää tuottavuutta.

| 1.3 | ETSK pitää myönteisenä, että yhteisön strategiassa on asetettu tavoitteeksi työtapaturmien kokonaismäärän vähentäminen 25 prosentilla. Komitea katsoo, että ammattitautien vähentämiseksi tulee asettaa vastaavanlainen tavoite. Erityistä huomiota pitää kiinnittää työhön liittyviin syöpäsairauksiin. Tarvitaan nimenomainen toimintaohjelma mitattavine tavoitteineen ja luotettavine, vertailukelpoisine raportointimekanismeineen. Edellä mainittuja täytyy myös kyetä tarkistamaan ja mukauttamaan. |
| --- | --- |

1.3

ETSK pitää myönteisenä, että yhteisön strategiassa on asetettu tavoitteeksi työtapaturmien kokonaismäärän vähentäminen 25 prosentilla. Komitea katsoo, että ammattitautien vähentämiseksi tulee asettaa vastaavanlainen tavoite. Erityistä huomiota pitää kiinnittää työhön liittyviin syöpäsairauksiin. Tarvitaan nimenomainen toimintaohjelma mitattavine tavoitteineen ja luotettavine, vertailukelpoisine raportointimekanismeineen. Edellä mainittuja täytyy myös kyetä tarkistamaan ja mukauttamaan.

| 1.4 | Työntekijöiden oikeuksia täytyy kunnioittaa ja toteuttaa käytännössä, niin että otetaan huomioon uudet työsuhteen muodot ja tarve varmistaa, että kaikki työntekijät kuuluvat lainsäädännön ja siten myös tarkastusten piiriin riippumatta heidän tekemänsä työn ominaispiirteistä tai työsuhteen muodoista. Mikäli tämä asia lyödään laimin, loukataan perusoikeuksia. |
| --- | --- |

1.4

Työntekijöiden oikeuksia täytyy kunnioittaa ja toteuttaa käytännössä, niin että otetaan huomioon uudet työsuhteen muodot ja tarve varmistaa, että kaikki työntekijät kuuluvat lainsäädännön ja siten myös tarkastusten piiriin riippumatta heidän tekemänsä työn ominaispiirteistä tai työsuhteen muodoista. Mikäli tämä asia lyödään laimin, loukataan perusoikeuksia.

| 1.5 | ETSK tukee yhteisön lainsäädännön asianmukaista soveltamista varsinkin laatimalla ja toteuttamalla kansallisia strategioita. |
| --- | --- |

1.5

ETSK tukee yhteisön lainsäädännön asianmukaista soveltamista varsinkin laatimalla ja toteuttamalla kansallisia strategioita.

| 1.6 | Ensisijaiset kohderyhmät, kuten vammaiset työntekijät, naiset, ikääntyneet työntekijät, nuoret työntekijät sekä siirtotyöläiset, tarvitsevat erityisiä sääntelytoimia, toimintalinjoja sekä tukea. |
| --- | --- |

1.6

Ensisijaiset kohderyhmät, kuten vammaiset työntekijät, naiset, ikääntyneet työntekijät, nuoret työntekijät sekä siirtotyöläiset, tarvitsevat erityisiä sääntelytoimia, toimintalinjoja sekä tukea.

| 1.7 | Strategian toimeenpanoa ja valvontaa varten tarvitaan erityisiä työsuojelutarkastajien lukumäärää koskevia vähimmäisvaatimuksia, joilla voidaan turvata tehokas ja yhdenmukainen yhteisö- ja jäsenvaltiotasolla harjoitettava valvonta- ja tarkastustoiminta (1). |
| --- | --- |

1.7

Strategian toimeenpanoa ja valvontaa varten tarvitaan erityisiä työsuojelutarkastajien lukumäärää koskevia vähimmäisvaatimuksia, joilla voidaan turvata tehokas ja yhdenmukainen yhteisö- ja jäsenvaltiotasolla harjoitettava valvonta- ja tarkastustoiminta (1).

| 1.8 | Johtavien työsuojelutarkastajien komitean henkilöstömäärää ja asianomaisten EU-elinten sekä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten henkilökuntaa ei saisi vähentää, vaan sitä olisi lisättävä laajentuneessa EU:ssa työskentelevien ihmisten ja unionin koko väestön määrän kasvun mukaisesti. |
| --- | --- |

1.8

Johtavien työsuojelutarkastajien komitean henkilöstömäärää ja asianomaisten EU-elinten sekä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten henkilökuntaa ei saisi vähentää, vaan sitä olisi lisättävä laajentuneessa EU:ssa työskentelevien ihmisten ja unionin koko väestön määrän kasvun mukaisesti.

| 1.9 | Jäsenvaltioiden on edistettävä sosiaalidialogia yhteisön tasolla, valtakunnallisella ja paikallisella tasolla sekä työpaikkatasolla, sillä se on olennainen väline työterveyden ja -turvallisuuden takaamiseksi kullekin työntekijälle työympäristössä. |
| --- | --- |

1.9

Jäsenvaltioiden on edistettävä sosiaalidialogia yhteisön tasolla, valtakunnallisella ja paikallisella tasolla sekä työpaikkatasolla, sillä se on olennainen väline työterveyden ja -turvallisuuden takaamiseksi kullekin työntekijälle työympäristössä.

| 1.10 | Jäsenvaltioiden yhteistyötä on vahvistettava. Erityisen tärkeää on, että myös EU:n budjettipolitiikassa tehdään sellaisia järjestelyitä, joiden avulla taataan yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategian systemaattinen ja tehokas täytäntöönpano käytännössä. |
| --- | --- |

1.10

Jäsenvaltioiden yhteistyötä on vahvistettava. Erityisen tärkeää on, että myös EU:n budjettipolitiikassa tehdään sellaisia järjestelyitä, joiden avulla taataan yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategian systemaattinen ja tehokas täytäntöönpano käytännössä.

| 1.11 | Jotta sovittamalla yhteisön politiikan aloja yhteen kehitettäisiin riskien ennaltaehkäisyajattelua, on käynnistettävä uusia ja voimistettava olemassa olevia koulutusohjelmia tukeutumalla paikalliseen, alueelliseen ja valtakunnalliseen asiantuntemukseen. Riskien ennaltaehkäisy on otettava esikoulusta lähtien huomioon koulutusohjelmissa, peruskoulutus ja ammatillinen koulutus mukaan luettuina, ja niiden sovittaminen yhteen kansanterveysstrategioiden kanssa on varmistettava. |
| --- | --- |

1.11

Jotta sovittamalla yhteisön politiikan aloja yhteen kehitettäisiin riskien ennaltaehkäisyajattelua, on käynnistettävä uusia ja voimistettava olemassa olevia koulutusohjelmia tukeutumalla paikalliseen, alueelliseen ja valtakunnalliseen asiantuntemukseen. Riskien ennaltaehkäisy on otettava esikoulusta lähtien huomioon koulutusohjelmissa, peruskoulutus ja ammatillinen koulutus mukaan luettuina, ja niiden sovittaminen yhteen kansanterveysstrategioiden kanssa on varmistettava.

| 1.12 | Ennaltaehkäisyn onnistumisessa ratkaisevaa ovat työpaikkojen työsuojelukulttuuri, työterveyttä ja -turvallisuutta käsittelevät elimet ja työsuojelusta vastaavat henkilöt työpaikoilla. On tärkeää varmistaa, että työterveys- ja -turvallisuuskoulutus on työpaikoilla ajan tasalla. Keskeisiä kohderyhmiä ovat esimiehet sekä työsuojelusta vastaavat henkilöt. Heille on varmistettava riittävä koulutus, aikaresurssit hoitaa työsuojelutehtäväänsä sekä mahdollisuus vaikuttaa mm. työprosessien kehittämiseen. Työmarkkinaosapuolilla on tässä merkittävä rooli sopimusten aikaan saamisessa ja täytäntöönpanossa työpaikoilla. |
| --- | --- |

1.12

Ennaltaehkäisyn onnistumisessa ratkaisevaa ovat työpaikkojen työsuojelukulttuuri, työterveyttä ja -turvallisuutta käsittelevät elimet ja työsuojelusta vastaavat henkilöt työpaikoilla. On tärkeää varmistaa, että työterveys- ja -turvallisuuskoulutus on työpaikoilla ajan tasalla. Keskeisiä kohderyhmiä ovat esimiehet sekä työsuojelusta vastaavat henkilöt. Heille on varmistettava riittävä koulutus, aikaresurssit hoitaa työsuojelutehtäväänsä sekä mahdollisuus vaikuttaa mm. työprosessien kehittämiseen. Työmarkkinaosapuolilla on tässä merkittävä rooli sopimusten aikaan saamisessa ja täytäntöönpanossa työpaikoilla.

| 1.13 | Pk-yritykset, jotka työllistävät yli 80 % kaikista työntekijöistä, ovat monikansallisiin yrityksiin verrattuna kohtuuttoman epäedullisessa asemassa, kun kyseessä ovat taloudelliset resurssit ja mahdollisuudet. Nämä yritykset ovat varsin haavoittuvia ja tarvitsevat erityistä tukea. Sen ehtona on, että ne puolestaan sitoutuvat kunnioittamaan sosiaalidialogia ja noudattamaan työterveyttä ja -turvallisuutta koskevia työmarkkinaosapuolten sopimuksia. |
| --- | --- |

1.13

Pk-yritykset, jotka työllistävät yli 80 % kaikista työntekijöistä, ovat monikansallisiin yrityksiin verrattuna kohtuuttoman epäedullisessa asemassa, kun kyseessä ovat taloudelliset resurssit ja mahdollisuudet. Nämä yritykset ovat varsin haavoittuvia ja tarvitsevat erityistä tukea. Sen ehtona on, että ne puolestaan sitoutuvat kunnioittamaan sosiaalidialogia ja noudattamaan työterveyttä ja -turvallisuutta koskevia työmarkkinaosapuolten sopimuksia.

| 1.14 | Uudet ja nopeasti muuttuvat työn organisoinnin muodot ja uudet tekniikat tuovat mukanaan uusia riskejä, joihin on vastattava yhteisön tasolla. Työperäisen altistuksen raja-arvoja käsittelevän EU:n tiedekomitean (Scientific Committee on Occupational Exposure Limits, SCOEL) mukaan olisi otettava käyttöön terveyteen perustuvat altistumisrajat. Komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että työmarkkinaosapuolet ovat työperäistä stressiä, työpaikkaväkivaltaa ja työpaikkakiusaamista koskevien sopimustensa avulla edistäneet merkittävästi työntekijöiden mielenterveyden parantamista. Sopimukset tulisi panna täytäntöön kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

1.14

Uudet ja nopeasti muuttuvat työn organisoinnin muodot ja uudet tekniikat tuovat mukanaan uusia riskejä, joihin on vastattava yhteisön tasolla. Työperäisen altistuksen raja-arvoja käsittelevän EU:n tiedekomitean (Scientific Committee on Occupational Exposure Limits, SCOEL) mukaan olisi otettava käyttöön terveyteen perustuvat altistumisrajat. Komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että työmarkkinaosapuolet ovat työperäistä stressiä, työpaikkaväkivaltaa ja työpaikkakiusaamista koskevien sopimustensa avulla edistäneet merkittävästi työntekijöiden mielenterveyden parantamista. Sopimukset tulisi panna täytäntöön kansallisella tasolla.

| 1.15 | Yritysten yhteiskuntavastuu on tervetullut menetelmä, mutta se ei voi korvata olemassa olevia ja vastaisuudessa säädettäviä oikeussääntöjä. |
| --- | --- |

1.15

Yritysten yhteiskuntavastuu on tervetullut menetelmä, mutta se ei voi korvata olemassa olevia ja vastaisuudessa säädettäviä oikeussääntöjä.

| 1.16 | Ongelmia, joihin yhteisön politiikoilla pyritään ratkaisemaan, ei varsinkaan maailmanlaajuistumista silmällä pitäen voida ratkaista pelkästään EU:n sisällä. Oikeudenmukainen globalisaatio ja ihmisarvoinen työ kaikille työntekijöille takaavat sen, että EU:n tavoitteet saavutetaan kansainvälisellä tasolla. EU:n toimielinten on rohkaistava jäsenvaltioita ratifioimaan ILO:n yleissopimukset. |
| --- | --- |

1.16

Ongelmia, joihin yhteisön politiikoilla pyritään ratkaisemaan, ei varsinkaan maailmanlaajuistumista silmällä pitäen voida ratkaista pelkästään EU:n sisällä. Oikeudenmukainen globalisaatio ja ihmisarvoinen työ kaikille työntekijöille takaavat sen, että EU:n tavoitteet saavutetaan kansainvälisellä tasolla. EU:n toimielinten on rohkaistava jäsenvaltioita ratifioimaan ILO:n yleissopimukset.

2.   Yleishuomiot

| 2.1 | Lissabonin strategian yhteydessä jäsenvaltiot ovat tunnustaneet, että työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyvillä politiikoilla on merkittävä vaikutus taloudelliseen kasvuun ja työllisyyteen (2). Työterveyden ja -turvallisuuden parantaminen on myös osa Euroopan sosiaalimallia. Aikaisemmin on keskitytty tarpeeseen palauttaa eurooppalaisten luottamus ja tuki. (3) |
| --- | --- |

2.1

Lissabonin strategian yhteydessä jäsenvaltiot ovat tunnustaneet, että työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyvillä politiikoilla on merkittävä vaikutus taloudelliseen kasvuun ja työllisyyteen (2). Työterveyden ja -turvallisuuden parantaminen on myös osa Euroopan sosiaalimallia. Aikaisemmin on keskitytty tarpeeseen palauttaa eurooppalaisten luottamus ja tuki. (3)

| 2.2 | Kunnianhimoinen ja herkkätuntoinen sosiaalipolitiikka ei ainoastaan edistä tuottavuutta ja kasvua vaan tukee myös sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja siten yhteiskunnallista sopusointua ja poliittista vakautta, joita ilman pysyvä tai kestävä kehitys on mahdotonta. Niinpä voidaan todeta, että sosiaalipolitiikka on tuottavuuteen vaikuttava tekijä (4). Työturvallisuus ja -terveys eivät siten ole tavoitteita sillään. Pitkällä aikavälillä alaan sijoitetut kulut saadaan katettua, minkä lisäksi ne voivat vaikuttaa selkeän myönteisesti taloudelliseen suorituskykyyn. |
| --- | --- |

2.2

Kunnianhimoinen ja herkkätuntoinen sosiaalipolitiikka ei ainoastaan edistä tuottavuutta ja kasvua vaan tukee myös sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja siten yhteiskunnallista sopusointua ja poliittista vakautta, joita ilman pysyvä tai kestävä kehitys on mahdotonta. Niinpä voidaan todeta, että sosiaalipolitiikka on tuottavuuteen vaikuttava tekijä (4). Työturvallisuus ja -terveys eivät siten ole tavoitteita sillään. Pitkällä aikavälillä alaan sijoitetut kulut saadaan katettua, minkä lisäksi ne voivat vaikuttaa selkeän myönteisesti taloudelliseen suorituskykyyn.

| 2.3 | Työolot vaikuttavat terveyteen erityisesti, kun otetaan huomioon, että aikuinen viettää yhden kolmasosan elämästään työpaikallaan. Riskialttiiden ja epäterveellisten työolojen aiheuttamat kulut vastaavat 3–5 prosenttia BKT:sta. Ennaltaehkäisyä, julkista varainkäyttöä terveyden alalla sekä työterveyshuollon varainkäyttöä on pidettävä sijoituksena. Väestökehityksestä johtuviin muutoksiin vastattaessa on otettava huomioon kestävä kehitys (5), sillä Euroopassa tarvitaan lisää investointeja ja enemmän työpaikkoja, jotka takaavat yksilön terveyden. |
| --- | --- |

2.3

Työolot vaikuttavat terveyteen erityisesti, kun otetaan huomioon, että aikuinen viettää yhden kolmasosan elämästään työpaikallaan. Riskialttiiden ja epäterveellisten työolojen aiheuttamat kulut vastaavat 3–5 prosenttia BKT:sta. Ennaltaehkäisyä, julkista varainkäyttöä terveyden alalla sekä työterveyshuollon varainkäyttöä on pidettävä sijoituksena. Väestökehityksestä johtuviin muutoksiin vastattaessa on otettava huomioon kestävä kehitys (5), sillä Euroopassa tarvitaan lisää investointeja ja enemmän työpaikkoja, jotka takaavat yksilön terveyden.

| 2.4 | On jatkettava sellaisen kokonaisvaltaisen työterveys- ja turvallisuuskehyksen kehittämistä ja soveltamista kaikkialla EU:n alueella, jolla pyritään kattamaan heikossa asemassa olevat ryhmät, jotka vielä ovat vailla asianmukaista turvaa ja joilla on vaikeuksia saattaa työturvallisuuteen liittyvät oikeutensa voimaan, mukaan luettuina erityisesti huonolaatuisessa työsuhteessa (precarious employment) olevat ja hyvin vaarallisissa oloissa työskentelevät sekä lyhytaikaisen kilpailuedun vuoksi vaaranalaisiksi saatetut. |
| --- | --- |

2.4

On jatkettava sellaisen kokonaisvaltaisen työterveys- ja turvallisuuskehyksen kehittämistä ja soveltamista kaikkialla EU:n alueella, jolla pyritään kattamaan heikossa asemassa olevat ryhmät, jotka vielä ovat vailla asianmukaista turvaa ja joilla on vaikeuksia saattaa työturvallisuuteen liittyvät oikeutensa voimaan, mukaan luettuina erityisesti huonolaatuisessa työsuhteessa (precarious employment) olevat ja hyvin vaarallisissa oloissa työskentelevät sekä lyhytaikaisen kilpailuedun vuoksi vaaranalaisiksi saatetut.

| 2.5 | Työterveyden ja -turvallisuuden edistäminen ja pysyvä takaaminen pysyvästi on yksi edellytyksistä työntekijöiden terveyden suojelemiseksi ja säilyttämiseksi. Lisäksi toiminta on kustannustehokasta. Ennaltaehkäisy on tärkeimpiä keinoja sen saavuttamiseksi. Parasta vastinetta sijoitukselle antava ennaltaehkäisy takaa suojelun vähimmäisstandardit kaikilla työpaikoilla ja hyvän pitkäaikaistuoton sijoitukselle mutta tuo myös pitkän aikavälin säästöjä mm. pääasiallisissa terveydenhoito- ja hyvinvointijärjestelmissä sekä yritysten vakuutusmaksuissa tai muissa välillisesti tai suoraan työtapaturmiin liittyvissä kustannuksissa. Ennaltaehkäisevien palvelujen laatu, työntekijöiden työsuojelukoulutus, paremmat ja tehokkaammat turvallisuusstandardit, asianmukaiset jatkuvat tarkastukset ja työmarkkinaosapuolten yhteistyö ovat olennaisia ja keskinäisesti vaikuttavia näkökohtia työterveyden ja -turvallisuuden takaamisessa. |
| --- | --- |

2.5

Työterveyden ja -turvallisuuden edistäminen ja pysyvä takaaminen pysyvästi on yksi edellytyksistä työntekijöiden terveyden suojelemiseksi ja säilyttämiseksi. Lisäksi toiminta on kustannustehokasta. Ennaltaehkäisy on tärkeimpiä keinoja sen saavuttamiseksi. Parasta vastinetta sijoitukselle antava ennaltaehkäisy takaa suojelun vähimmäisstandardit kaikilla työpaikoilla ja hyvän pitkäaikaistuoton sijoitukselle mutta tuo myös pitkän aikavälin säästöjä mm. pääasiallisissa terveydenhoito- ja hyvinvointijärjestelmissä sekä yritysten vakuutusmaksuissa tai muissa välillisesti tai suoraan työtapaturmiin liittyvissä kustannuksissa. Ennaltaehkäisevien palvelujen laatu, työntekijöiden työsuojelukoulutus, paremmat ja tehokkaammat turvallisuusstandardit, asianmukaiset jatkuvat tarkastukset ja työmarkkinaosapuolten yhteistyö ovat olennaisia ja keskinäisesti vaikuttavia näkökohtia työterveyden ja -turvallisuuden takaamisessa.

| 2.6 | PROGRESS-ohjelmassa todetaan, että Euroopan unionin sosiaalipolitiikan päätavoite on työolojen jatkuva kehittäminen siten, että samalla kuunnellaan työntekijöitä ja heidän edustajiaan ja kutsutaan heidät mukaan päätöksentekoprosessiin. Yhteisön tasolla toteutettavan ja kaikki alat kattavan sosiaalidialogin pitää taata tasapuoliset oikeudet kaikissa jäsenvaltioissa. Sosiaalidialogiin perustuvat sopimukset (jotka koskevat esim. etätyötä, työpaikkaväkivallan torjuntaa sekä työperäistä stressiä) on konsolidoitava, ja ne tarvitsevat tuekseen tehokkaita jatkotoimia riippumatta työn ominaispiirteistä tai työsuhteen muodoista. Julkisen sektorin työntekijöiden kohdalla esiintyy työmarkkinaosapuolien vuoropuhelun hyödyntämisestä huolimatta suurta eriarvoisuutta paitsi lainsäädäntöä myös käytäntöä ajatellen. Työmarkkinaosapuolien vuoropuhelun erityinen institutionaalinen piirre on työntekijöiden pysyvän edustajan mukanaolo työterveys- ja työturvallisuusriskien säännöllisessä valvonnassa ja hallinnassa. |
| --- | --- |

2.6

PROGRESS-ohjelmassa todetaan, että Euroopan unionin sosiaalipolitiikan päätavoite on työolojen jatkuva kehittäminen siten, että samalla kuunnellaan työntekijöitä ja heidän edustajiaan ja kutsutaan heidät mukaan päätöksentekoprosessiin. Yhteisön tasolla toteutettavan ja kaikki alat kattavan sosiaalidialogin pitää taata tasapuoliset oikeudet kaikissa jäsenvaltioissa. Sosiaalidialogiin perustuvat sopimukset (jotka koskevat esim. etätyötä, työpaikkaväkivallan torjuntaa sekä työperäistä stressiä) on konsolidoitava, ja ne tarvitsevat tuekseen tehokkaita jatkotoimia riippumatta työn ominaispiirteistä tai työsuhteen muodoista. Julkisen sektorin työntekijöiden kohdalla esiintyy työmarkkinaosapuolien vuoropuhelun hyödyntämisestä huolimatta suurta eriarvoisuutta paitsi lainsäädäntöä myös käytäntöä ajatellen. Työmarkkinaosapuolien vuoropuhelun erityinen institutionaalinen piirre on työntekijöiden pysyvän edustajan mukanaolo työterveys- ja työturvallisuusriskien säännöllisessä valvonnassa ja hallinnassa.

| 2.7 | ETSK suosittaa, että jäsenvaltiot harkitsevat vakavasti seuraamusten määräämistä sääntörikkomuksista ja analysoivat työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyviä kustannuksia, koska työtapaturmien ja ammattitautien seuraukset koituvat koko yhteiskunnan kannettaviksi ja vaikuttavat lisäksi tuottavuuteen ja niin ollen myös kilpailukykyyn. |
| --- | --- |

2.7

ETSK suosittaa, että jäsenvaltiot harkitsevat vakavasti seuraamusten määräämistä sääntörikkomuksista ja analysoivat työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyviä kustannuksia, koska työtapaturmien ja ammattitautien seuraukset koituvat koko yhteiskunnan kannettaviksi ja vaikuttavat lisäksi tuottavuuteen ja niin ollen myös kilpailukykyyn.

| 2.8 | Viime vuosina työterveyden ja -turvallisuuden alalla tapahtuneesta, onnettomuuksien lukumäärän ja vakavuuden suhteen todetusta yleisestä myönteisestä kehityksestä huolimatta ei työhön liittyvien vaarojen pieneneminen ole yhtenäistä. Joidenkin alojen, työntekijäryhmien ja yritystyyppien tilanne pysyy edelleen huolestuttavana, sillä niiden osalta luvut ovat huomattavasti keskiarvoa korkeampia (6). Arvioinnista käy ilmi, että kansallisissa ohjelmissa epäonnistutaan tiettyjen heikossa asemassa olevien ryhmien, esimerkiksi näennäisesti itsenäisten ammatinharjoittajien huomioonottamisessa. Tämän tilanteen on muututtava. |
| --- | --- |

2.8

Viime vuosina työterveyden ja -turvallisuuden alalla tapahtuneesta, onnettomuuksien lukumäärän ja vakavuuden suhteen todetusta yleisestä myönteisestä kehityksestä huolimatta ei työhön liittyvien vaarojen pieneneminen ole yhtenäistä. Joidenkin alojen, työntekijäryhmien ja yritystyyppien tilanne pysyy edelleen huolestuttavana, sillä niiden osalta luvut ovat huomattavasti keskiarvoa korkeampia (6). Arvioinnista käy ilmi, että kansallisissa ohjelmissa epäonnistutaan tiettyjen heikossa asemassa olevien ryhmien, esimerkiksi näennäisesti itsenäisten ammatinharjoittajien huomioonottamisessa. Tämän tilanteen on muututtava.

| 2.9 | Vaikka aikaisempi strategia tarjosi mahdollisuuden ennaltaehkäisyajattelun kehittämiseen, se ei kuitenkaan ole levinnyt laajalle, ja varsinkin pk-yritykset tarvitsevat lisää säännöllistä taloudellista tukea. Sen ehtona on, että ne puolestaan sitoutuvat kunnioittamaan työterveyttä ja -turvallisuutta koskevia työmarkkinaosapuolten sopimuksia. |
| --- | --- |

2.9

Vaikka aikaisempi strategia tarjosi mahdollisuuden ennaltaehkäisyajattelun kehittämiseen, se ei kuitenkaan ole levinnyt laajalle, ja varsinkin pk-yritykset tarvitsevat lisää säännöllistä taloudellista tukea. Sen ehtona on, että ne puolestaan sitoutuvat kunnioittamaan työterveyttä ja -turvallisuutta koskevia työmarkkinaosapuolten sopimuksia.

| 2.10 | ETSK katsoo, että työsuojelutarkastusten yhteydessä tulee korostaa yritysten velvollisuutta myös oma-aloitteiseen sisäiseen valvontaan. |
| --- | --- |

2.10

ETSK katsoo, että työsuojelutarkastusten yhteydessä tulee korostaa yritysten velvollisuutta myös oma-aloitteiseen sisäiseen valvontaan.

| 2.11 | Jotta yhteisön politiikka ja lainsäädäntö voitaisiin panna täytäntöön kansallisella tasolla ja jotta niiden toteuttaminen olisi tuloksekasta, niiden soveltaminen ja seuranta jäsenvaltioissa on turvattava. ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että jäsenvaltiot laativat säännöllisiä selontekoja direktiivien toimeenpanosta. |
| --- | --- |

2.11

Jotta yhteisön politiikka ja lainsäädäntö voitaisiin panna täytäntöön kansallisella tasolla ja jotta niiden toteuttaminen olisi tuloksekasta, niiden soveltaminen ja seuranta jäsenvaltioissa on turvattava. ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että jäsenvaltiot laativat säännöllisiä selontekoja direktiivien toimeenpanosta.

| 2.12 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea tukee Euroopan komission ehdotusta kansanterveyttä sekä työterveyttä ja -turvallisuutta koskevien yhteisön tilastojen laatimisesta (KOM(2007) 46 lopullinen) ja korostaa voimakkaasti yhteisten määritelmien ja tunnustamisjärjestelmien merkitystä (7). Tarvitaan yhtenäistä lainsäädäntöä, jotta kyetään keräämään asianmukaiset ja eriytetyt tiedot, joiden pohjalta pystytään laatimaan standardeja ja suhdelukuja. |
| --- | --- |

2.12

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea tukee Euroopan komission ehdotusta kansanterveyttä sekä työterveyttä ja -turvallisuutta koskevien yhteisön tilastojen laatimisesta (KOM(2007) 46 lopullinen) ja korostaa voimakkaasti yhteisten määritelmien ja tunnustamisjärjestelmien merkitystä (7). Tarvitaan yhtenäistä lainsäädäntöä, jotta kyetään keräämään asianmukaiset ja eriytetyt tiedot, joiden pohjalta pystytään laatimaan standardeja ja suhdelukuja.

3.   Erityishuomiot

| 3.1 | Komissio on tiedonannossaan asettanut yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategian perusteeksi tavoitteen parantaa työn laadun tuottavuutta vuosina 2007–2012, mikä on jatkoa puitedirektiiviin 89/391/ETY perustuvalle, vuosiksi 2002–2006 laaditulle yhteisön strategialle. |
| --- | --- |

3.1

Komissio on tiedonannossaan asettanut yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategian perusteeksi tavoitteen parantaa työn laadun tuottavuutta vuosina 2007–2012, mikä on jatkoa puitedirektiiviin 89/391/ETY perustuvalle, vuosiksi 2002–2006 laaditulle yhteisön strategialle.

| 3.2 | Vuosiksi 2002–2006 laaditun strategian toteuttamisesta ja vaikutuksesta on laadittu arviointikertomus (8). Näiden vuosien aikana Euroopan unioniin liittyi kymmenen uutta jäsenvaltiota. Tilastoaineiston ja muiden tietojen puuttumisen takia tilanne kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa ei sisältynyt kyseiseen arviointiin, ja myös uusi strategia laadittiin vuoden 1999 lukujen perusteella. Tämän vuoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on erittäin pettynyt siihen, että vaikka uudet jäsenvaltiot tulivat jäseniksi strategian puolivälissä, komissio ei halunnut käyttää mahdollisuutta uusia suunnitelmaa matkan varrella ja mukauttaa strategiaa sen mukaisesti. |
| --- | --- |

3.2

Vuosiksi 2002–2006 laaditun strategian toteuttamisesta ja vaikutuksesta on laadittu arviointikertomus (8). Näiden vuosien aikana Euroopan unioniin liittyi kymmenen uutta jäsenvaltiota. Tilastoaineiston ja muiden tietojen puuttumisen takia tilanne kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa ei sisältynyt kyseiseen arviointiin, ja myös uusi strategia laadittiin vuoden 1999 lukujen perusteella. Tämän vuoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on erittäin pettynyt siihen, että vaikka uudet jäsenvaltiot tulivat jäseniksi strategian puolivälissä, komissio ei halunnut käyttää mahdollisuutta uusia suunnitelmaa matkan varrella ja mukauttaa strategiaa sen mukaisesti.

| 3.3 | On myönteistä, että yhteisön strategiassa on asetettu tavoitteeksi työtapaturmien määrän vähentäminen 25 prosentilla. Tämän päämäärän saavuttamiseksi tarvitaan nimenomainen toimintaohjelma mitattavine tavoitteineen ja indikaattoreineen sekä luotettavine, vertailukelpoisine raportointi- ja seurantamekanismeineen. On otettava huomioon myös työtapaturmien sisäiset syyt, kuten kiire ja tiukat toimitusajat, sekä ulkoiset syyt, esimerkiksi huolimattomuutta aiheuttava kotiolojen kireys. Työtapaturmien ohella on aivan yhtä tärkeää puuttua ammattitauteihin, joiden osuus on paljon suurempi. Ensimmäinen askel kohti ennaltaehkäisemistä on ammattitautien tunnustaminen ja niiden määritelmän ajantasaistaminen. Jos sairauksien syyt tunnetaan hyvissä ajoin, voidaan ajoissa ryhtyä toimenpiteisiin niiden poistamiseksi. Sen vuoksi tulee asettaa konkreettinen tavoite myös vaarallisissa oloissa työskentelevien määrälle, sillä se vaikuttaa ratkaisevasti tulevaisuudessa havaittavien ammattitautien määrään, sekä myös ammattitautien määrälle. |
| --- | --- |

3.3

On myönteistä, että yhteisön strategiassa on asetettu tavoitteeksi työtapaturmien määrän vähentäminen 25 prosentilla. Tämän päämäärän saavuttamiseksi tarvitaan nimenomainen toimintaohjelma mitattavine tavoitteineen ja indikaattoreineen sekä luotettavine, vertailukelpoisine raportointi- ja seurantamekanismeineen. On otettava huomioon myös työtapaturmien sisäiset syyt, kuten kiire ja tiukat toimitusajat, sekä ulkoiset syyt, esimerkiksi huolimattomuutta aiheuttava kotiolojen kireys. Työtapaturmien ohella on aivan yhtä tärkeää puuttua ammattitauteihin, joiden osuus on paljon suurempi. Ensimmäinen askel kohti ennaltaehkäisemistä on ammattitautien tunnustaminen ja niiden määritelmän ajantasaistaminen. Jos sairauksien syyt tunnetaan hyvissä ajoin, voidaan ajoissa ryhtyä toimenpiteisiin niiden poistamiseksi. Sen vuoksi tulee asettaa konkreettinen tavoite myös vaarallisissa oloissa työskentelevien määrälle, sillä se vaikuttaa ratkaisevasti tulevaisuudessa havaittavien ammattitautien määrään, sekä myös ammattitautien määrälle.

3.4   Lainsäädäntö ja seuranta

| 3.4.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea korostaa, että tarvitaan tasapainoinen työterveys- ja -turvallisuusstrategia, johon kuuluu sekä lainsäädäntö- että muita toimia, jotka valitaan antamisensa käytännön tulosten perusteella. Olisi erityisen hyödyllistä kiinnittää huomiota uusiin ja muuttuneisiin työoloihin. On tutkittava järjestelmällisesti, miten tällaiset muutokset mahdollisesti vaikuttavat työterveyteen ja -turvallisuuteen. Tutkimustulosten perusteella tulisi arvioida, onko kehitettävä asianmukaisia toimenpiteitä vastaukseksi työoloissa ja -ehdoissa tapahtuneisiin laajoihin ja erittäin nopeisiin muutoksiin, erityisesti nopeampaan ja intensiivisempään työtahtiin. ETSK tähdentää, että kaikilla työntekijöillä on samat oikeudet, mitä pitää kunnioittaa paitsi EU:n myös jäsenvaltioiden tasolla. |
| --- | --- |

3.4.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea korostaa, että tarvitaan tasapainoinen työterveys- ja -turvallisuusstrategia, johon kuuluu sekä lainsäädäntö- että muita toimia, jotka valitaan antamisensa käytännön tulosten perusteella. Olisi erityisen hyödyllistä kiinnittää huomiota uusiin ja muuttuneisiin työoloihin. On tutkittava järjestelmällisesti, miten tällaiset muutokset mahdollisesti vaikuttavat työterveyteen ja -turvallisuuteen. Tutkimustulosten perusteella tulisi arvioida, onko kehitettävä asianmukaisia toimenpiteitä vastaukseksi työoloissa ja -ehdoissa tapahtuneisiin laajoihin ja erittäin nopeisiin muutoksiin, erityisesti nopeampaan ja intensiivisempään työtahtiin. ETSK tähdentää, että kaikilla työntekijöillä on samat oikeudet, mitä pitää kunnioittaa paitsi EU:n myös jäsenvaltioiden tasolla.

| 3.4.2 | Toteutettaessa uutta strategiaa nuoret, siirtotyöläiset, naiset, ikääntyneet työntekijät ja vammaiset tarvitsevat erityistä sääntelyä, toimintalinjoja ja tukea, koska he kuuluvat riskeille, työtapaturmille ja ammattitaudeille kaikkein altteimpiin ryhmiin. Koulutuksen, uudelleenkoulutuksen ja tiedon puute, työhön perehdytyksen ja opastuksen laiminlyönti sekä riittämätön kielitaito altistavat myös riskeille. Siirtotyöläisten kohdalla kielitaidolla on merkittävä osuus ennaltaehkäisyn ja tiedon levittämisen turvaamisessa, ja oikeutta yhdenvertaiseen kohteluun tulee kunnioittaa. |
| --- | --- |

3.4.2

Toteutettaessa uutta strategiaa nuoret, siirtotyöläiset, naiset, ikääntyneet työntekijät ja vammaiset tarvitsevat erityistä sääntelyä, toimintalinjoja ja tukea, koska he kuuluvat riskeille, työtapaturmille ja ammattitaudeille kaikkein altteimpiin ryhmiin. Koulutuksen, uudelleenkoulutuksen ja tiedon puute, työhön perehdytyksen ja opastuksen laiminlyönti sekä riittämätön kielitaito altistavat myös riskeille. Siirtotyöläisten kohdalla kielitaidolla on merkittävä osuus ennaltaehkäisyn ja tiedon levittämisen turvaamisessa, ja oikeutta yhdenvertaiseen kohteluun tulee kunnioittaa.

| 3.4.3 | Direktiivien koordinoinnin ja valvonnan turvaamiseksi on oltava tarpeeksi resursseja ja työvoimaa. Vuoden 2004 laajenemisesta huolimatta johtavien työsuojelutarkastajien komitean henkilökuntaa aiotaan vähentää. Myöskään kyseisen komitean jäseninä olevien edustajien määrää ei ole syytä vähentää. Samoin asianomaisessa Euroopan komission yksikössä on ainoastaan 26 työntekijää, joista 4–5 käsittelee lainsäädännön toimeenpanoa. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea arvosteli tätä jo vuonna 2002 antamassaan lausunnossa. Jäsenvaltioita oli silloin ainoastaan 15 nykyisten 27:n sijaan. Alalla vallitsevaa tilannetta on ehdottomasti parannettava. On myös estettävä jäsenvaltioissa toimivien tarkastajien määrän vähentäminen. |
| --- | --- |

3.4.3

Direktiivien koordinoinnin ja valvonnan turvaamiseksi on oltava tarpeeksi resursseja ja työvoimaa. Vuoden 2004 laajenemisesta huolimatta johtavien työsuojelutarkastajien komitean henkilökuntaa aiotaan vähentää. Myöskään kyseisen komitean jäseninä olevien edustajien määrää ei ole syytä vähentää. Samoin asianomaisessa Euroopan komission yksikössä on ainoastaan 26 työntekijää, joista 4–5 käsittelee lainsäädännön toimeenpanoa. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea arvosteli tätä jo vuonna 2002 antamassaan lausunnossa. Jäsenvaltioita oli silloin ainoastaan 15 nykyisten 27:n sijaan. Alalla vallitsevaa tilannetta on ehdottomasti parannettava. On myös estettävä jäsenvaltioissa toimivien tarkastajien määrän vähentäminen.

| 3.4.4 | Tärkein tavoite tulisi olla varmistaa työntekijöiden suojelemista koskevan lainsäädännön noudattaminen. Toimivaltaisten viranomaisten suorittamia, niin työantajien kuin työntekijöidenkin työterveys- ja -turvallisuusvelvoitteita koskevia tarkastuksia on lisättävä. Työterveys- ja -turvallisuusajattelua on juurrutettava laajemmalle yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen keinoin sekä säännöksiä helppotajuistamalla. |
| --- | --- |

3.4.4

Tärkein tavoite tulisi olla varmistaa työntekijöiden suojelemista koskevan lainsäädännön noudattaminen. Toimivaltaisten viranomaisten suorittamia, niin työantajien kuin työntekijöidenkin työterveys- ja -turvallisuusvelvoitteita koskevia tarkastuksia on lisättävä. Työterveys- ja -turvallisuusajattelua on juurrutettava laajemmalle yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen keinoin sekä säännöksiä helppotajuistamalla.

| 3.4.5 | Jäsenvaltioissa tehtävillä työsuojelutarkastuksilla voisi olla työsuojelumääräysten noudattamisen valvonnan ohella myönteinen tehtävä työnantajien asiantuntevassa neuvonnassa. Tarvitaan riittävät varat, jotta kansallisten työsuojelutarkastusten riippumattomuus ja tehokkuus kyetään takaamaan. |
| --- | --- |

3.4.5

Jäsenvaltioissa tehtävillä työsuojelutarkastuksilla voisi olla työsuojelumääräysten noudattamisen valvonnan ohella myönteinen tehtävä työnantajien asiantuntevassa neuvonnassa. Tarvitaan riittävät varat, jotta kansallisten työsuojelutarkastusten riippumattomuus ja tehokkuus kyetään takaamaan.

| 3.4.6 | Jo vuonna 2002 johtavien työsuojelutarkastajien komitea päätti edistää työpaikoilla tehtävien tarkastusten tehokkuutta, sillä eräs tärkeimmistä välineistä on tarkastusten laadun arvioinnin mahdollistava indikaattorien kehittäminen. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea asettui aikaisemmassa lausunnossaan (9) kannattamaan päätöstä. Komitea tukee johtavien työsuojelutarkastajien komitean johtopäätöksiä ja ehdotuksia ja onkin pettynyt, ettei niitä ole otettu strategiaan mukaan. |
| --- | --- |

3.4.6

Jo vuonna 2002 johtavien työsuojelutarkastajien komitea päätti edistää työpaikoilla tehtävien tarkastusten tehokkuutta, sillä eräs tärkeimmistä välineistä on tarkastusten laadun arvioinnin mahdollistava indikaattorien kehittäminen. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea asettui aikaisemmassa lausunnossaan (9) kannattamaan päätöstä. Komitea tukee johtavien työsuojelutarkastajien komitean johtopäätöksiä ja ehdotuksia ja onkin pettynyt, ettei niitä ole otettu strategiaan mukaan.

3.5   Täytäntöönpano ja kansalliset strategiat

| 3.5.1 | Työterveyttä ja -turvallisuutta koskevaa sosiaalidialogia on kannustettava, ja työmarkkinaosapuolten kehittämiä toimenpiteitä Euroopan tasolla tarvitaan. Ehdokasmaita olisi tuettava myös taloudellisesti EU:n sosiaalirahastojen avulla sekä uusien ja vanhojen jäsenvaltioiden välisillä kumppanuussuhteilla. Ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden lainsäädännön muuttaminen on aloitettu, ja työpaikoilla tehtäviä tarkastuksia ollaan tehostamassa. |
| --- | --- |

3.5.1

Työterveyttä ja -turvallisuutta koskevaa sosiaalidialogia on kannustettava, ja työmarkkinaosapuolten kehittämiä toimenpiteitä Euroopan tasolla tarvitaan. Ehdokasmaita olisi tuettava myös taloudellisesti EU:n sosiaalirahastojen avulla sekä uusien ja vanhojen jäsenvaltioiden välisillä kumppanuussuhteilla. Ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden lainsäädännön muuttaminen on aloitettu, ja työpaikoilla tehtäviä tarkastuksia ollaan tehostamassa.

| 3.5.2 | Lääkärit ja terveydenhoitoalan asiantuntijat tuntevat työoloihin liittyvät ilmiöt, mutta huomioon on myös otettava yleisesti kallis terveydenhoito. Ennaltaehkäisyyn liittyviä kustannuksia ei pitäisi maksattaa työntekijöillä, koska taloudellisista syistä monet heistä jättäisivät sairautensa hoitamatta, mikä taas saattaisi nostaa myöhempiä hoitokustannuksia. Työnantajat tarjoavat työterveyshuollon yhteydessä monenlaisia toimia, jotka on kehitetty yhdessä henkilöstön kanssa ja jotka edistävät työntekijöiden terveellisiä elämäntapoja. Esimerkkeinä mainittakoon maksuttomat joukkotarkastukset, tupakoinnin lopettamista tukevat ohjelmat, ravitsemus- ja liikuntaneuvonta sekä toimet stressin ehkäisemiseksi (10). |
| --- | --- |

3.5.2

Lääkärit ja terveydenhoitoalan asiantuntijat tuntevat työoloihin liittyvät ilmiöt, mutta huomioon on myös otettava yleisesti kallis terveydenhoito. Ennaltaehkäisyyn liittyviä kustannuksia ei pitäisi maksattaa työntekijöillä, koska taloudellisista syistä monet heistä jättäisivät sairautensa hoitamatta, mikä taas saattaisi nostaa myöhempiä hoitokustannuksia. Työnantajat tarjoavat työterveyshuollon yhteydessä monenlaisia toimia, jotka on kehitetty yhdessä henkilöstön kanssa ja jotka edistävät työntekijöiden terveellisiä elämäntapoja. Esimerkkeinä mainittakoon maksuttomat joukkotarkastukset, tupakoinnin lopettamista tukevat ohjelmat, ravitsemus- ja liikuntaneuvonta sekä toimet stressin ehkäisemiseksi (10).

| 3.5.3 | Strategiassa vaaditaan merkittäviä toimenpiteitä, jotta työmarkkinoilta ammattitautien tai työkyvyttömyyden takia syrjäytyneet työntekijät saataisiin kuntoutettua ja palaamaan työelämään. ETSK tukee komission esittämiä aikomuksia, mutta yhteisön politiikan tasolla ei ole luotu tarvittavia taloudellisia edellytyksiä, jotka mahdollistaisivat niiden toteuttamisen. |
| --- | --- |

3.5.3

Strategiassa vaaditaan merkittäviä toimenpiteitä, jotta työmarkkinoilta ammattitautien tai työkyvyttömyyden takia syrjäytyneet työntekijät saataisiin kuntoutettua ja palaamaan työelämään. ETSK tukee komission esittämiä aikomuksia, mutta yhteisön politiikan tasolla ei ole luotu tarvittavia taloudellisia edellytyksiä, jotka mahdollistaisivat niiden toteuttamisen.

| 3.5.4 | ETSK tukee Euroopan komission näkemystä siitä, että työterveys ja -turvallisuusasioiden ottamisessa osaksi EU:n muuta politiikkaa on vielä paljon tehtävää. Esimerkiksi on kehitettävä toimenpiteitä yhdessä julkisten terveydenhuoltojärjestelmien kanssa. |
| --- | --- |

3.5.4

ETSK tukee Euroopan komission näkemystä siitä, että työterveys ja -turvallisuusasioiden ottamisessa osaksi EU:n muuta politiikkaa on vielä paljon tehtävää. Esimerkiksi on kehitettävä toimenpiteitä yhdessä julkisten terveydenhuoltojärjestelmien kanssa.

| 3.5.5 | ETSK tukee työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston useista organisaatioyksiköistä koostuvan ryhmän työtä, jolla pyritään varmistamaan yhteisvaikutukset ja saavuttamaan kouraantuntuvia tuloksia. |
| --- | --- |

3.5.5

ETSK tukee työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston useista organisaatioyksiköistä koostuvan ryhmän työtä, jolla pyritään varmistamaan yhteisvaikutukset ja saavuttamaan kouraantuntuvia tuloksia.

3.6   Ennaltaehkäisy, yleissivistävä ja ammatillinen koulutus

| 3.6.1 | Työterveyden ja -turvallisuuden hyväksi tehtävän työn kehittyminen jäsenvaltioissa on olennainen osa terveysajattelua yleensä. Kyseessä on jäsenvaltioiden oma etu. Myös työntekijöiden on hyödyllistä jatkuvasti osallistua yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen, ja heillä on siihen jopa velvollisuus. Noudattaessaan velvoitetta pitää työntekijät alati ajan tasalla ja tehdessään näiden kanssa yhteistyötä työantajat ovat keskeisiä toimijoita ammatillisen koulutuksen ja kansallisen kulttuurin kehittämisen saralla. Myös työehtosopimukset ovat tärkeä väline tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

3.6.1

Työterveyden ja -turvallisuuden hyväksi tehtävän työn kehittyminen jäsenvaltioissa on olennainen osa terveysajattelua yleensä. Kyseessä on jäsenvaltioiden oma etu. Myös työntekijöiden on hyödyllistä jatkuvasti osallistua yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen, ja heillä on siihen jopa velvollisuus. Noudattaessaan velvoitetta pitää työntekijät alati ajan tasalla ja tehdessään näiden kanssa yhteistyötä työantajat ovat keskeisiä toimijoita ammatillisen koulutuksen ja kansallisen kulttuurin kehittämisen saralla. Myös työehtosopimukset ovat tärkeä väline tässä yhteydessä.

| 3.6.2 | ETSK muistuttaa jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia ennaltaehkäisevän toiminnan sekä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen merkityksestä sekä niille kyseisellä alalla kuuluvasta vastuusta. Esi- ja perusasteen koulutukseen, ammatilliseen koulutukseen, korkea-asteen koulutukseen sekä aikuis- ja jatkokoulutukseen on syytä sisällytettävä terveyttä ja turvallisuutta koskeva moduuli, ja olemassa olevia vastaavia moduuleja on syytä kehittää. |
| --- | --- |

3.6.2

ETSK muistuttaa jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia ennaltaehkäisevän toiminnan sekä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen merkityksestä sekä niille kyseisellä alalla kuuluvasta vastuusta. Esi- ja perusasteen koulutukseen, ammatilliseen koulutukseen, korkea-asteen koulutukseen sekä aikuis- ja jatkokoulutukseen on syytä sisällytettävä terveyttä ja turvallisuutta koskeva moduuli, ja olemassa olevia vastaavia moduuleja on syytä kehittää.

| 3.6.3 | Yleissivistävässä ja ammatillisessa koulutuksessa sekä jatkokoulutuksessa on otettava eri ryhmät huomioon; ETSK on hyvillään elinikäisen yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sisällyttämisestä uuteen strategiaan sekä ennaltaehkäisyä koskevaan toimintamalliin. |
| --- | --- |

3.6.3

Yleissivistävässä ja ammatillisessa koulutuksessa sekä jatkokoulutuksessa on otettava eri ryhmät huomioon; ETSK on hyvillään elinikäisen yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sisällyttämisestä uuteen strategiaan sekä ennaltaehkäisyä koskevaan toimintamalliin.

| 3.6.4 | Työterveyttä ja -turvallisuutta ei yleensä oteta huomioon perusasteen koulutuksessa tai ammatillisen uudelleenkoulutuksen yhteydessä. Niinpä ETSK ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että elinikäinen oppiminen on sisällytetty uuteen strategiaan ja ennaltaehkäisevään lähestymistapaan. |
| --- | --- |

3.6.4

Työterveyttä ja -turvallisuutta ei yleensä oteta huomioon perusasteen koulutuksessa tai ammatillisen uudelleenkoulutuksen yhteydessä. Niinpä ETSK ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että elinikäinen oppiminen on sisällytetty uuteen strategiaan ja ennaltaehkäisevään lähestymistapaan.

| 3.6.5 | ETSK suosittaa, että kansallisissa strategioissa vaaroja kartoitettaessa ja varsinkin ennaltaehkäisytoimien yhteydessä kiinnitetään erityistä huomiota uusiin riskeihin ongelmallisilla työpaikoilla, joilla sattuu suurin osa tapaturmista ja ammattitautitapauksista. Toimialakohtaisten tietojen kokoaminen olisi sekin suureksi avuksi. |
| --- | --- |

3.6.5

ETSK suosittaa, että kansallisissa strategioissa vaaroja kartoitettaessa ja varsinkin ennaltaehkäisytoimien yhteydessä kiinnitetään erityistä huomiota uusiin riskeihin ongelmallisilla työpaikoilla, joilla sattuu suurin osa tapaturmista ja ammattitautitapauksista. Toimialakohtaisten tietojen kokoaminen olisi sekin suureksi avuksi.

| 3.6.6 | Komitean mielestä keskeinen ongelma ovat karsinogeenien aiheuttamat sairaudet työympäristössä. Pelkästään vuonna 2006 EU:n 25 jäsenvaltiossa todettiin 2,3 miljoonaa uutta syöpätapausta; ne ovat ennenaikaisten kuolemien suurin syy. Arvioidaan, että noin 9,6 prosenttia kaikista syövästä johtuvista kuolemantapauksista liittyy työoloihin (11). Sen vuoksi komitea kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan käytännön toimia, joilla vähennetään huomattavasti karsinogeeneille altistuvien työntekijöiden määrää. |
| --- | --- |

3.6.6

Komitean mielestä keskeinen ongelma ovat karsinogeenien aiheuttamat sairaudet työympäristössä. Pelkästään vuonna 2006 EU:n 25 jäsenvaltiossa todettiin 2,3 miljoonaa uutta syöpätapausta; ne ovat ennenaikaisten kuolemien suurin syy. Arvioidaan, että noin 9,6 prosenttia kaikista syövästä johtuvista kuolemantapauksista liittyy työoloihin (11). Sen vuoksi komitea kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan käytännön toimia, joilla vähennetään huomattavasti karsinogeeneille altistuvien työntekijöiden määrää.

| 3.6.7 | ETSK:n mielestä on perusteltua kehittää yleistä terveysajattelua, jotta työntekijät saadaan tiedostamaan terveyskysymykset entistä paremmin. Tässä tarkoituksessa on avustettava työnantajia, mutta myös yhteisön ja jäsenvaltioiden on tarjottava tukeaan. Lisäksi työntekijöille on kerrottava heidän asiaankuuluvista oikeuksistaan, jotka perustuvat kansainvälisiin (ILO), yhteisön (EU) ja jäsenvaltioiden oikeusnormeihin. |
| --- | --- |

3.6.7

ETSK:n mielestä on perusteltua kehittää yleistä terveysajattelua, jotta työntekijät saadaan tiedostamaan terveyskysymykset entistä paremmin. Tässä tarkoituksessa on avustettava työnantajia, mutta myös yhteisön ja jäsenvaltioiden on tarjottava tukeaan. Lisäksi työntekijöille on kerrottava heidän asiaankuuluvista oikeuksistaan, jotka perustuvat kansainvälisiin (ILO), yhteisön (EU) ja jäsenvaltioiden oikeusnormeihin.

| 3.6.8 | Yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla on tietoisesti pyrittävä kehittämään ennaltaehkäiseviä toimintatapoja ja tarjoamaan riittävää tukea budjettivaroin ja sosiaaliturvaan tarkoitetuin määrärahoin. Ennaltaehkäisyajattelun lujittamiseksi on luotava kokonaisvaltainen ja ennaltaehkäisyyn tähtäävä lähestymistapa. Pitää varmistaa, että kaikilla työntekijöillä on mahdollisuus saada koulutusta siten, että tiettyjen ryhmien heikkoa asemaa voidaan parantaa. Työllistymismuotojen muuttumisen vuoksi tämä on erityisen tärkeää niille työntekijöille, joilla muusta kuin omasta syystään ei monissa tapauksissa ole mahdollisuutta osallistua työntekijöiden turvallisuutta koskevaan koulutukseen ja jatkokoulutukseen, työnantajan järjestämiin terveystarkastuksiin, ennaltaehkäisyyn ja muihin tarkastuksiin. |
| --- | --- |

3.6.8

Yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla on tietoisesti pyrittävä kehittämään ennaltaehkäiseviä toimintatapoja ja tarjoamaan riittävää tukea budjettivaroin ja sosiaaliturvaan tarkoitetuin määrärahoin. Ennaltaehkäisyajattelun lujittamiseksi on luotava kokonaisvaltainen ja ennaltaehkäisyyn tähtäävä lähestymistapa. Pitää varmistaa, että kaikilla työntekijöillä on mahdollisuus saada koulutusta siten, että tiettyjen ryhmien heikkoa asemaa voidaan parantaa. Työllistymismuotojen muuttumisen vuoksi tämä on erityisen tärkeää niille työntekijöille, joilla muusta kuin omasta syystään ei monissa tapauksissa ole mahdollisuutta osallistua työntekijöiden turvallisuutta koskevaan koulutukseen ja jatkokoulutukseen, työnantajan järjestämiin terveystarkastuksiin, ennaltaehkäisyyn ja muihin tarkastuksiin.

| 3.6.9 | ETSK suosittaa erityishuomion kiinnittämistä tiedotusvälineiden vaikutukseen, jotta yleisölle voidaan paremmin tiedottaa tarpeesta kunnioittaa työsuojelusäännöksiä. Euroopan komission, Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston, Kansainvälisen työjärjestön ILO:n ja ammattiliittojen kampanjoita (esim. surmansa saaneiden ja loukkaantuneiden työntekijöiden kansainvälinen muistopäivä, International Commemoration Day for Dead and Injured Workers) olisi hyödynnettävä nykyistä paremmin. |
| --- | --- |

3.6.9

ETSK suosittaa erityishuomion kiinnittämistä tiedotusvälineiden vaikutukseen, jotta yleisölle voidaan paremmin tiedottaa tarpeesta kunnioittaa työsuojelusäännöksiä. Euroopan komission, Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston, Kansainvälisen työjärjestön ILO:n ja ammattiliittojen kampanjoita (esim. surmansa saaneiden ja loukkaantuneiden työntekijöiden kansainvälinen muistopäivä, International Commemoration Day for Dead and Injured Workers) olisi hyödynnettävä nykyistä paremmin.

3.7   Uudet riskit

| 3.7.1 | ETSK ehdottaa tieteellisten menetelmien käyttöä uusien työhön liittyvien riskien, kuten stressin ja uusien vaikeiden olosuhteiden, arvioimisessa. Uusien työalojen ja -ehtojen psykososiaalisia ja fyysisiä vaikutuksia työntekijöihin on tutkittava tieteellisin menetelmin. Tätä tarkoitusta varten on kehitettävä uusia indikaattoreita. ETSK:n mielestä kaikkien työterveyslääkärien olisi saatava koulutus, joka antaa heille valmiuden diagnosoida työoloista ja niihin liittyvistä ongelmista johtuvat työntekijöiden mielenterveysongelmat. |
| --- | --- |

3.7.1

ETSK ehdottaa tieteellisten menetelmien käyttöä uusien työhön liittyvien riskien, kuten stressin ja uusien vaikeiden olosuhteiden, arvioimisessa. Uusien työalojen ja -ehtojen psykososiaalisia ja fyysisiä vaikutuksia työntekijöihin on tutkittava tieteellisin menetelmin. Tätä tarkoitusta varten on kehitettävä uusia indikaattoreita. ETSK:n mielestä kaikkien työterveyslääkärien olisi saatava koulutus, joka antaa heille valmiuden diagnosoida työoloista ja niihin liittyvistä ongelmista johtuvat työntekijöiden mielenterveysongelmat.

| 3.7.2 | ETSK tukee komission työntekijöihin kohdistamia, terveystietoisemman asenteen omaksumista koskevia odotuksia, mutta ne eivät kuitenkaan voi toteutua, elleivät tarvittavat edellytykset ole olemassa. Muun muassa epävarmat ja määräaikaiset työsopimukset ja varsinainen työaika, jatkuva stressi työpaikan menettämisen pelon takia, tietämättömyys työntekijöiden oikeuksista tai tietojen puuttuminen kokonaan sekä siirtotyöläisten epäedullinen tilanne heidän käyttäessään terveydenhoitopalveluja, ovat ongelmakohtia, jotka vaikeuttavat oikeanlaista asennoitumista asiaan. |
| --- | --- |

3.7.2

ETSK tukee komission työntekijöihin kohdistamia, terveystietoisemman asenteen omaksumista koskevia odotuksia, mutta ne eivät kuitenkaan voi toteutua, elleivät tarvittavat edellytykset ole olemassa. Muun muassa epävarmat ja määräaikaiset työsopimukset ja varsinainen työaika, jatkuva stressi työpaikan menettämisen pelon takia, tietämättömyys työntekijöiden oikeuksista tai tietojen puuttuminen kokonaan sekä siirtotyöläisten epäedullinen tilanne heidän käyttäessään terveydenhoitopalveluja, ovat ongelmakohtia, jotka vaikeuttavat oikeanlaista asennoitumista asiaan.

| 3.7.3 | Työelämän hyvinvointia koskevan, vuosiksi 2002–2006 laaditun strategian toimeenpanossa EU ei vielä ole saanut valmiiksi tehtäväänsä, joka liittyy sellaisten työpaikkojen luomiseen, jossa mielenterveyttä eivät uhkaa stressi ja masennus. ETSK pahoittelee asiaintilaa ja pyytää Euroopan komissiota laatimaan konkreettisia suosituksia. |
| --- | --- |

3.7.3

Työelämän hyvinvointia koskevan, vuosiksi 2002–2006 laaditun strategian toimeenpanossa EU ei vielä ole saanut valmiiksi tehtäväänsä, joka liittyy sellaisten työpaikkojen luomiseen, jossa mielenterveyttä eivät uhkaa stressi ja masennus. ETSK pahoittelee asiaintilaa ja pyytää Euroopan komissiota laatimaan konkreettisia suosituksia.

3.8   Terveyden suojelu kansainvälisellä tasolla

| 3.8.1 | EU ei ole vastuussa ainoastaan omista kansalaisistaan vaan myös rajojensa ulkopuolella asuvien kansalaisten työoloista. Kuten aiemmassa strategiassa jo korostettiin, työntekijöiden perusoikeuksien kunnioitus on otettava huomioon myös ulkoisen kaupan ja kehitysyhteistyöpolitiikan aloilla siitä huolimatta, että mainituilla aloilla mahdollisesti esiintyy ristiriitoja vapaiden markkinoiden periaatteen kanssa (12). |
| --- | --- |

3.8.1

EU ei ole vastuussa ainoastaan omista kansalaisistaan vaan myös rajojensa ulkopuolella asuvien kansalaisten työoloista. Kuten aiemmassa strategiassa jo korostettiin, työntekijöiden perusoikeuksien kunnioitus on otettava huomioon myös ulkoisen kaupan ja kehitysyhteistyöpolitiikan aloilla siitä huolimatta, että mainituilla aloilla mahdollisesti esiintyy ristiriitoja vapaiden markkinoiden periaatteen kanssa (12).

| 3.8.2 | ILO:n säännösten ja suositusten hyväksymistä sekä EU:n saavutuksia, kuten REACH-asetusta, on tuettava kansainvälisessä politiikassa. Asbestin, karsinogeenisten aineiden ja piioksidin aiheuttamien riskien ja sairauksin vähentämistä koskevia toimintalinjoja ja lainsäädäntöä on kehitettävä. |
| --- | --- |

3.8.2

ILO:n säännösten ja suositusten hyväksymistä sekä EU:n saavutuksia, kuten REACH-asetusta, on tuettava kansainvälisessä politiikassa. Asbestin, karsinogeenisten aineiden ja piioksidin aiheuttamien riskien ja sairauksin vähentämistä koskevia toimintalinjoja ja lainsäädäntöä on kehitettävä.

| 3.8.3 | Jäsenvaltioiden olisi valtion palveluja tai muita julkisia palveluja tuottaessaan oltava hyvänä esimerkkinä ja suosittava yrityksiä, jotka noudattavat työterveyttä ja -turvallisuutta koskevaa lainsäädäntöä (kuten vuosiksi 2000–2006 laaditussa työterveys- ja työturvallisuusstrategiassa ehdotettiin). |
| --- | --- |

3.8.3

Jäsenvaltioiden olisi valtion palveluja tai muita julkisia palveluja tuottaessaan oltava hyvänä esimerkkinä ja suosittava yrityksiä, jotka noudattavat työterveyttä ja -turvallisuutta koskevaa lainsäädäntöä (kuten vuosiksi 2000–2006 laaditussa työterveys- ja työturvallisuusstrategiassa ehdotettiin).

| 3.8.4 | Kaikkia EU:n jäsenvaltioita on kiirehdittävä ratifioimaan nykyiset ILO:n yleissopimukset. |
| --- | --- |

3.8.4

Kaikkia EU:n jäsenvaltioita on kiirehdittävä ratifioimaan nykyiset ILO:n yleissopimukset.

Bryssel 29. toukokuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Tarvitaan ainakin yksi tarkastaja 10 000:ta työntekijää kohti (monissa EU:n jäsenvaltioissa luku on alhaisempi).

1

(2)  Ks. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 26. syyskuuta 2007 antama lausunto aiheesta ”Kestävän tuottavuuden edistäminen Euroopan työelämässä”, esittelijä: Leila Kurki, (EUVL C 10, 15.1.2008), http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2008:010:0072:0079:FI:PDF

2

(3)  Ks. asiakirja KOM(2005) 33 lopullinen sekä Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 2007 antamat päätelmät, http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/93135.pdf

3

(4)  Anne-Marie Sigmund 26.–27. kesäkuuta 2006 pidetyssä Euroopan talous- ja sosiaalikomitean sekä ILO:n yhteisessä konferenssissa aiheesta ”Euroopan sosiaalimalli”.

4

(5)  Ks. ILO:n julkaisu Demographic Change — Facts, Scenarios and Policy Responses (huhtikuu 2008).

5

Demographic Change

Facts, Scenarios and Policy Responses

(6)  Rakennusteollisuudessa onnettomuusluvut ovat keskiarvoon verrattuna kaksinkertaiset. Palvelualalla luvut näyttävät kasvavan, mikä edellyttää tarkempia analyyseja. Luvut ovat kasvussa myös terveydenhoidon ja koulutuksen aloilla. Tämä johtuu erityisesti väkivallasta, stressistä sekä tuki- ja liikuntaelinten sairauksista.

6

(7)  Ks. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 25. lokakuuta 2007 antama lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kansanterveyttä sekä työterveyttä ja työturvallisuutta koskevista yhteisön tilastoista”, esittelijä: Daniel Retureau (EUVL C 44, 16.2.2008). http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2008:044:0103:0105:FI:PDF

7

(8)  SEC(2007) 214.

8

(9)  Ks. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 17. heinäkuuta 2002 antama lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto — Työn ja yhteiskunnan muutoksiin sopeutuminen: Yhteisön uusi työterveys- ja työturvallisuusstrategia vuosiksi 2002–2006”, esittelijä: Tom Etty (EUVL C 241, 7.10.2002) http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2002:241:0100:0103:FI:PDF

9

(10)  Euroopan työterveyshuoltoverkoston (ENWHP) kotisivu osoitteessa http://www.enwhp.org/index.php?id=4

10

(11)  ILO:a varten tehty P. Hämäläisen ja J. Takalan tutkimus

11

http://osha.europa.eu/OSH_world_day/occupational_cancer/view?searchterm=occupational %20cancer

(12)  Tohtori Jukka Takala, EP 390.606v01-00.

12

---

LIITE

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon

Seuraavat muutosehdotukset hylättiin, jotka saivat äänestyksessä tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä:

Kohta 2.4

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

”On jatkettava sellaisen
  Kaikkialla EU:n alueella asianmukaisesti sovellettava ja valvottava kokonaisvaltaisnen työterveys- ja turvallisuuskehysksen
  on jo luotu. Se koskee erityisesti
  kehittämistä ja soveltamista kaikkialla EU:n alueella, jolla pyritään kattamaan heikossa asemassa olevia
  at ryhmiät, jotka vielä ovat vailla asianmukaista turvaa ja joilla on vaikeuksia saattaa työturvallisuuteen liittyvät oikeutensa voimaan, mukaan luettuina erityisesti huonolaatuisessa työsuhteessa (precarious employment) olevat ja
  sekä hyvin vaarallisissa oloissa työskenteleviä
  t
  .
  sekä lyhytaikaisen kilpailuedun vuoksi vaaranalaisiksi saatetut”

Perustelu

Itsestään selvä.

Äänestystulos

Puolesta: 41; Vastaan: 45; Pidättyi äänestämästä: 10

Kohta 3.3

”On myönteistä, että yhteisön strategiassa on asetettu tavoitteeksi työtapaturmien määrän vähentäminen 25 prosenttia. Tämän päämäärän saavuttamiseksi tarvitaan nimenomainen toimintaohjelma mitattavine tavoitteineen ja indikaattoreineen sekä luotettavine, vertailukelpoisine raportointi- ja seurantamekanismeineen. On otettava huomioon myös työtapaturmien sisäiset syyt, kuten kiire ja tiukat toimitusajat, sekä ulkoiset syyt, esimerkiksi huolimattomuutta aiheuttava kotiolojen kireys. Työtapaturmien ohella on aivan yhtä tärkeää puuttua ammattitauteihin, joiden osuus on paljon suurempi. Ensimmäinen askel kohti ennaltaehkäisemistä on ammattitautien tunnustaminen ja niiden määritelmän ajantasaistaminen. Jos sairauksien syyt tunnetaan hyvissä ajoin, voidaan ajoissa ryhtyä toimenpiteisiin niiden poistamiseksi. Sen vuoksi tulee asettaa konkreettinen määrällinen tavoite myös vaarallisissa oloissa työskentelevien määrälle, sillä se vaikuttaa ratkaisevasti tulevaisuudessa havaittavien ammattitautien määrään, sekä ammattitautien määrälle.”

Perustelu

Itsestään selvä.

Äänestystulos

Puolesta: 46; Vastaan: 48; Pidättyi äänestämästä: 12

---

| 30.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 224/95 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 224/95

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuva työntekijöiden lähettäminen työhön toiseen jäsenvaltioon: mahdollisuuksista täysi hyöty ja työntekijöille taattu suoja

KOM(2007) 304 lopullinen.

(2008/C 224/22)

Euroopan komissio päätti 13. kesäkuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuva työntekijöiden lähettäminen työhön toiseen jäsenvaltioon: mahdollisuuksista täysi hyöty ja työntekijöille taattu suoja

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 7. toukokuuta 2008. Esittelijä oli An Le Nouail Marlière.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28.–29. toukokuuta 2008 pitämässään 445. täysistunnossa (toukokuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 113 ääntä puolesta ja yksi vastaan 4:n pidättyessä äänestämästä.

Komissio julkaisi edellä mainitun tiedonannon 13. kesäkuuta 2007. Tiedonannossa komissio arvioi direktiivin 96/71/EY saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja toimenpiteitä, joita jäsenvaltiot soveltavat EU:n alueella palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvaan työntekijöiden lähettämiseen työhön toiseen jäsenvaltioon, sekä tekee ehdotuksia direktiivin 96/71/EY täytäntöönpanon parantamiseksi.

Direktiivin 96/71/EY tarkoituksena on sovittaa yhteen yhtäältä se, että palveluiden tarjoajat voivat hyödyntää niille perustamissopimuksen 49 artiklan mukaan kuuluvaa perusvapautta tarjota valtioiden rajat ylittäviä palveluja, ja toisaalta se, että tilapäisesti ulkomaille kyseisiä palveluja suorittamaan lähetettyjen työntekijöiden työehdot ja -olot turvataan asianmukaisesti.

Komission määritelmän mukaan lähetetyllä työntekijällä tarkoitetaan työntekijää, jonka työnantaja on lähettänyt tilapäisesti palvelun suorittamiseksi työhön johonkin toiseen jäsenvaltioon. Palvelujen tarjoaminen valtioiden rajojen yli synnyttää kokonaan uudenlaisen työtekijöiden ryhmän, ”lähetetyt työntekijät”, kun työntekijöitä lähetetään tekemään työtään muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jonka alueella he tavallisesti työskentelevät. Jäsenvaltioille on kuitenkin jätetty jonkin verran liikkumavaraa lähettyjen työntekijöiden määrittelyssä.

Tarkasteltavana oleva tiedonanto on jatkoa kahdelle aiemmalle tiedonannolle (1), joissa annetaan direktiivin 96/71/EY täytäntöönpanon suuntaviivoja. Direktiivissä 96/71/EY säädetään, että komission on tarkasteltava 16. päivään joulukuuta 2001 mennessä direktiivin soveltamissääntöjä uudelleen tehdäkseen tarvittaessa neuvostolle ehdotukset tarpeellisista muutoksista.

Komitea on antanut lausunnon (2), jossa se ”pyytää komissiota esittämään uuden selvityksen, jonka perusteella voidaan tarkistaa,

| — | noudatetaanko työntekijöiden oikeuksien suhteen avoimuuden periaatetta, |
| --- | --- |

—

noudatetaanko työntekijöiden oikeuksien suhteen avoimuuden periaatetta,

| — | onko työntekijöiden positiiviset oikeudet taattu, |
| --- | --- |

—

onko työntekijöiden positiiviset oikeudet taattu,

| — | estetäänkö työntekijöiden liikkuvuutta vai edistetäänkö sitä säännöksillä, jotka jäsenvaltio on antanut direktiivin täytäntöön panemiseksi kun otetaan huomioon työmarkkinoiden protektionistiseen sulkeutumiseen liittyvät riskit, |
| --- | --- |

—

estetäänkö työntekijöiden liikkuvuutta vai edistetäänkö sitä säännöksillä, jotka jäsenvaltio on antanut direktiivin täytäntöön panemiseksi kun otetaan huomioon työmarkkinoiden protektionistiseen sulkeutumiseen liittyvät riskit,

| — | pystytäänkö palvelujen vapaata liikkuvuutta koskevat kilpailun vääristymät torjumaan |
| --- | --- |

—

pystytäänkö palvelujen vapaata liikkuvuutta koskevat kilpailun vääristymät torjumaan

| — | saavatko pienyritykset täytäntöön pannun direktiivin noudattamisen edellyttämää tietoa asianmukaisella tavalla ja riittävästi.” |
| --- | --- |

—

saavatko pienyritykset täytäntöön pannun direktiivin noudattamisen edellyttämää tietoa asianmukaisella tavalla ja riittävästi.”

Komitea ehdotti lisäksi seuraavia toimia: syvällinen analyysi, jossa otettaisiin huomioon talous- ja yhteiskuntaelämän edustajat; arviointi, jonka perusteella voidaan parantaa työntekijöille ja yrityksille tarkoitettuja tiedotusmekanismeja; paikallisten, alueellisten tai rajatylittävien tiedotuspisteverkkojen toiminnan edistäminen, joka perustuu sekä työntekijöille että työnantajille suunnattavien, tietojenvaihtoa koskevien parhaiden käytäntöjen luetteloinnin tehostamiseen, sekä oikeudellinen selvitys sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioiden lainsäädäntö ja työehtosopimuksia koskevat tiedot ovat riittävän selkeitä, helposti saatavilla ja laajentumisen yhteydessä ajantasaistettuja.

1.   Yleistä

| 1.1 | Tarkasteltavana oleva tiedonanto perustuu kolmanteen arviointiin, joka saatiin valmiiksi vasta useita vuosia juuri itse direktiivissä — jossa otetaan huomioon voimaansaattamiset ja täytäntöönpanot kaikissa jäsenvaltioissa — asetetun määräajan (viimeistään 16. joulukuuta 2001) jälkeen. Tämä osoittaa aihepiirin erityisluonteen: oikeudellisten, teknisten ja taloudellisten näkökohtien lisäksi aiheeseen liittyy myös sosiaalinen ja inhimillinen ulottuvuus, mikä vaikeuttaa arviointia, voimaansaattamista, täytäntöönpanoa ja valvontaa. Kyseinen direktiivi on luonteeltaan erittäin juridinen. Se edellyttää tulkintaa tulkinnanvaran vaihdellessa eri tasoilla, voimaansaattamista sekä oikeuskäytäntöä, joka on kaukana yritysten, lähetettyjen työntekijöiden ja työn valvojien todellisuudesta. Näitä seikkoja työmarkkinaosapuolet sekä jäsenvaltioiden viranomaiset ja paikallisviranomaiset ovat korostaneet Euroopan parlamentin kuulemistilaisuuksissa. Euroopan parlamentti (3) on antanut useita suosituksia, joista eritoten voidaan mainita kehotus ottaa työmarkkinaosapuolet paremmin huomioon ja tarjota niille useammin tilaisuus osallistua toimintaan. Parlamentin suosituksissa ei kuitenkaan tarkenneta, miten asiassa olisi toimittava. |
| --- | --- |

1.1

Tarkasteltavana oleva tiedonanto perustuu kolmanteen arviointiin, joka saatiin valmiiksi vasta useita vuosia juuri itse direktiivissä — jossa otetaan huomioon voimaansaattamiset ja täytäntöönpanot kaikissa jäsenvaltioissa — asetetun määräajan (viimeistään 16. joulukuuta 2001) jälkeen. Tämä osoittaa aihepiirin erityisluonteen: oikeudellisten, teknisten ja taloudellisten näkökohtien lisäksi aiheeseen liittyy myös sosiaalinen ja inhimillinen ulottuvuus, mikä vaikeuttaa arviointia, voimaansaattamista, täytäntöönpanoa ja valvontaa. Kyseinen direktiivi on luonteeltaan erittäin juridinen. Se edellyttää tulkintaa tulkinnanvaran vaihdellessa eri tasoilla, voimaansaattamista sekä oikeuskäytäntöä, joka on kaukana yritysten, lähetettyjen työntekijöiden ja työn valvojien todellisuudesta. Näitä seikkoja työmarkkinaosapuolet sekä jäsenvaltioiden viranomaiset ja paikallisviranomaiset ovat korostaneet Euroopan parlamentin kuulemistilaisuuksissa. Euroopan parlamentti (3) on antanut useita suosituksia, joista eritoten voidaan mainita kehotus ottaa työmarkkinaosapuolet paremmin huomioon ja tarjota niille useammin tilaisuus osallistua toimintaan. Parlamentin suosituksissa ei kuitenkaan tarkenneta, miten asiassa olisi toimittava.

| 1.2 | Komitea huomauttaa, että yksi tapa taata kahden samanveroisina pidetyn vapauden, eli henkilöiden vapauksien ja palveluiden tarjoamisen vapauden, säilyminen samanarvoisina myös todellisuudessa, on varmistaa, että direktiivissä taataan ulkomaille lähetettävien työntekijöiden oikeuksien korkeatasoinen suojelu sekä kaikkien palveluntarjoajien välinen reilu ja tasapuolinen kilpailu. Komitea ei todellakaan katso, että palveluiden vapaa liikkuvuus voidaan saavuttaa tiettyjen työntekijöiden kustannuksella. Jotkut saattavat tulkita EY:n tuomioistuimen viimeaikaisen oikeuskäytännön (4) antavan viitteitä tähän suuntaan. Komitea muistuttaa kuitenkin, että ILO:n yleissopimuksissa N:o 87 ammatillisesta järjestäytymisvapaudesta ja 98 kollektiivisesta neuvotteluoikeudesta määrätään, että sosiaalilainsäädäntöä muotoiltaessa on otettava huomioon perinteiset menettelyt. Tämä saattaa merkitä sitä, että työehtosopimusneuvotteluja käydään yritystasolla tai millä tahansa muulla tasolla tai että niissä käsitellään sellaisia aiheita kuin vähimmäispalkan määrittäminen tietyllä toimialalla tai tietyssä yrityksessä. Koska direktiivin 96/71/EY saattaminen jäsenvaltiossa osaksi kansallista lainsäädäntöä kuuluu lainsäädännön perinteisen muotoilutavan piiriin, komission olisi saatettava kansainvälinen oikeus voimaan erityisvalvontaelinten tulkinnan sekä kaikkien jäsenvaltioiden ratifioimien työelämän normien mukaisesti sopusoinnussa primaarioikeuden kanssa. |
| --- | --- |

1.2

Komitea huomauttaa, että yksi tapa taata kahden samanveroisina pidetyn vapauden, eli henkilöiden vapauksien ja palveluiden tarjoamisen vapauden, säilyminen samanarvoisina myös todellisuudessa, on varmistaa, että direktiivissä taataan ulkomaille lähetettävien työntekijöiden oikeuksien korkeatasoinen suojelu sekä kaikkien palveluntarjoajien välinen reilu ja tasapuolinen kilpailu. Komitea ei todellakaan katso, että palveluiden vapaa liikkuvuus voidaan saavuttaa tiettyjen työntekijöiden kustannuksella. Jotkut saattavat tulkita EY:n tuomioistuimen viimeaikaisen oikeuskäytännön (4) antavan viitteitä tähän suuntaan. Komitea muistuttaa kuitenkin, että ILO:n yleissopimuksissa N:o 87 ammatillisesta järjestäytymisvapaudesta ja 98 kollektiivisesta neuvotteluoikeudesta määrätään, että sosiaalilainsäädäntöä muotoiltaessa on otettava huomioon perinteiset menettelyt. Tämä saattaa merkitä sitä, että työehtosopimusneuvotteluja käydään yritystasolla tai millä tahansa muulla tasolla tai että niissä käsitellään sellaisia aiheita kuin vähimmäispalkan määrittäminen tietyllä toimialalla tai tietyssä yrityksessä. Koska direktiivin 96/71/EY saattaminen jäsenvaltiossa osaksi kansallista lainsäädäntöä kuuluu lainsäädännön perinteisen muotoilutavan piiriin, komission olisi saatettava kansainvälinen oikeus voimaan erityisvalvontaelinten tulkinnan sekä kaikkien jäsenvaltioiden ratifioimien työelämän normien mukaisesti sopusoinnussa primaarioikeuden kanssa.

| 1.3 | Tarkasteltavana olevan uuden tiedonannon ohella komissio kehottaa neuvostoa hyväksymään suosituksen (5), jossa kannustetaan tiivistämään hallinnollista yhteistyötä, parantamaan tietojenvaihtojärjestelmää sekä jakamaan ja vaihtamaan parhaita käytäntöjä. |
| --- | --- |

1.3

Tarkasteltavana olevan uuden tiedonannon ohella komissio kehottaa neuvostoa hyväksymään suosituksen (5), jossa kannustetaan tiivistämään hallinnollista yhteistyötä, parantamaan tietojenvaihtojärjestelmää sekä jakamaan ja vaihtamaan parhaita käytäntöjä.

| 1.4 | Komitea korostaa, että komission uusien ehdotusten suunta on oikea. Erityisen hyvänä se pitää ehdotusta hallinnollisen yhteistyön vahvistamisesta sekä jäsenvaltioiden välisen tietojenvaihtojärjestelmän luomisesta, työntekijöiden ja palveluntarjoajien tiedonsaannin paranantamisesta ja siitä, että näiden olisi saatava tietoa muilla kuin vastaanottajamaan kansalliskielellä tai -kielillä, ehdotusta perustaa yhteysvirastoja, joissa on nimetyt yhteyshenkilöt, ehdotusta ottaa työmarkkinaosapuolet mukaan korkean tason komitean toimintaan jne. |
| --- | --- |

1.4

Komitea korostaa, että komission uusien ehdotusten suunta on oikea. Erityisen hyvänä se pitää ehdotusta hallinnollisen yhteistyön vahvistamisesta sekä jäsenvaltioiden välisen tietojenvaihtojärjestelmän luomisesta, työntekijöiden ja palveluntarjoajien tiedonsaannin paranantamisesta ja siitä, että näiden olisi saatava tietoa muilla kuin vastaanottajamaan kansalliskielellä tai -kielillä, ehdotusta perustaa yhteysvirastoja, joissa on nimetyt yhteyshenkilöt, ehdotusta ottaa työmarkkinaosapuolet mukaan korkean tason komitean toimintaan jne.

| 1.5 | Komissio on kuitenkin esittänyt asiakirjan, jossa se arvioi jäsenvaltioiden toimia ja direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, ainoastaan englannin kielellä. Tämän vuoksi arvioinnin vaikutukset jäsenvaltioissa sekä työmarkkinaosapuoliin kaikilla tasoilla jäävät vähäisiksi. Komitea ehdottaa, että komissio ottaa huomioon kyseessä olevan alan erityislaadun (vapaa liikkuvuus) ja pyrkii julkaisemaan tiedonannon liitteenä olevan asiakirjan (6) vähintään kolmella kielellä, joista englannin lisäksi yksi on eteläromaaninen kieli ja yksi slaavilainen kieli. Kielikysymys tulee joka tapauksessa esiin, ja mikäli toivotaan, että uusilla säännöksillä on haluttu vaikutus, komitea suosittaa määrittelemään, mitä kieliä käytetään tiedotettaessa niille työmarkkinaosapuolille, joita asia ensisijaisesti koskee, ja päättämään myös jäsenvaltioiden välisessä tietojenvaihtojärjestelmässä sovellettavista kielijärjestelyistä. Komitea viittaa komission esittämän monikielisyyden strategian täytäntöönpanosta antamaansa lausuntoon sekä komission pyytämään uuteen valmistelevaan lausuntoon (7), ja tulee varmasti nostamaan esille työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen jäsenvaltioon koskevien säännösten soveltamiseksi tarvittavan tiedotuksen ja viestinnän, johon kuuluu myös toimielinten tiedotustoiminta. |
| --- | --- |

1.5

Komissio on kuitenkin esittänyt asiakirjan, jossa se arvioi jäsenvaltioiden toimia ja direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, ainoastaan englannin kielellä. Tämän vuoksi arvioinnin vaikutukset jäsenvaltioissa sekä työmarkkinaosapuoliin kaikilla tasoilla jäävät vähäisiksi. Komitea ehdottaa, että komissio ottaa huomioon kyseessä olevan alan erityislaadun (vapaa liikkuvuus) ja pyrkii julkaisemaan tiedonannon liitteenä olevan asiakirjan (6) vähintään kolmella kielellä, joista englannin lisäksi yksi on eteläromaaninen kieli ja yksi slaavilainen kieli. Kielikysymys tulee joka tapauksessa esiin, ja mikäli toivotaan, että uusilla säännöksillä on haluttu vaikutus, komitea suosittaa määrittelemään, mitä kieliä käytetään tiedotettaessa niille työmarkkinaosapuolille, joita asia ensisijaisesti koskee, ja päättämään myös jäsenvaltioiden välisessä tietojenvaihtojärjestelmässä sovellettavista kielijärjestelyistä. Komitea viittaa komission esittämän monikielisyyden strategian täytäntöönpanosta antamaansa lausuntoon sekä komission pyytämään uuteen valmistelevaan lausuntoon (7), ja tulee varmasti nostamaan esille työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen jäsenvaltioon koskevien säännösten soveltamiseksi tarvittavan tiedotuksen ja viestinnän, johon kuuluu myös toimielinten tiedotustoiminta.

| 1.6 | Tiedotusjärjestelmän yleisiä piirteitä ja sosiaaliturva-asiakirjojen järjestelmän erityispiirteitä |
| --- | --- |

1.6

Tiedotusjärjestelmän yleisiä piirteitä ja sosiaaliturva-asiakirjojen järjestelmän erityispiirteitä

| 1.7 | Komissio kehottaa luopumaan eräistä tarpeettomiksi katsomistaan työntekijöiden lähettämiseen liittyvistä valvontatoimista, mutta kuitenkin niin, että lähetettyjen työntekijöiden oikeudet suojataan myös vastaisuudessa. Komissio viittaa yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöön ja katsoo, että eräät valvontatoimet ovat perusteettomia, sillä ne ylittävät sen, mikä on tarpeen lähetettyjen työntekijöiden sosiaaliturvan takaamiseksi. Komissio korostaa kuitenkin tiedonannossaan, että tarkoitus ei ole asettaa jäsenvaltioiden eri sosiaalimalleja kyseenalaiseksi. |
| --- | --- |

1.7

Komissio kehottaa luopumaan eräistä tarpeettomiksi katsomistaan työntekijöiden lähettämiseen liittyvistä valvontatoimista, mutta kuitenkin niin, että lähetettyjen työntekijöiden oikeudet suojataan myös vastaisuudessa. Komissio viittaa yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöön ja katsoo, että eräät valvontatoimet ovat perusteettomia, sillä ne ylittävät sen, mikä on tarpeen lähetettyjen työntekijöiden sosiaaliturvan takaamiseksi. Komissio korostaa kuitenkin tiedonannossaan, että tarkoitus ei ole asettaa jäsenvaltioiden eri sosiaalimalleja kyseenalaiseksi.

| 1.8 | Komitea korostaa, että on epäjohdonmukaista kehottaa poistamaan vaatimus sosiaaliturvaan liittyvien asiakirjojen säilyttämisestä siinä jäsenvaltiossa, jossa palvelu tarjotaan. Tiedotusjärjestelmän avulla voidaan kyllä välittää tietoa sovellettavasta lainsäädännöstä sekä palveluntarjoajien ja työntekijöiden oikeuksista ja velvollisuuksista, mutta sen avulla ei voida valvoa yksittäisten henkilöiden välittömään ja pitkän aikavälin sosiaaliturvaan, sairaus- ja tapaturmavakuutuksiin, eläkkeisiin ja sosiaalivakuutuksiin liittyvien oikeuksien toteutumista. Sillä ei myöskään voida valvoa pakollisten sosiaaliturvamaksujen ja verojen maksamista maassa, jossa palvelu suoritetaan, sillä näistä maksuista säännellään sen maan työlainsäädännössä, jossa palvelu tarjotaan. Komitea suosittaa näin ollen, että vaatimusta säilyttää sosiaaliturvaan liittyviä asiakirjoja ei korvata vaatimuksella yleisestä tiedotusjärjestelmästä. |
| --- | --- |

1.8

Komitea korostaa, että on epäjohdonmukaista kehottaa poistamaan vaatimus sosiaaliturvaan liittyvien asiakirjojen säilyttämisestä siinä jäsenvaltiossa, jossa palvelu tarjotaan. Tiedotusjärjestelmän avulla voidaan kyllä välittää tietoa sovellettavasta lainsäädännöstä sekä palveluntarjoajien ja työntekijöiden oikeuksista ja velvollisuuksista, mutta sen avulla ei voida valvoa yksittäisten henkilöiden välittömään ja pitkän aikavälin sosiaaliturvaan, sairaus- ja tapaturmavakuutuksiin, eläkkeisiin ja sosiaalivakuutuksiin liittyvien oikeuksien toteutumista. Sillä ei myöskään voida valvoa pakollisten sosiaaliturvamaksujen ja verojen maksamista maassa, jossa palvelu suoritetaan, sillä näistä maksuista säännellään sen maan työlainsäädännössä, jossa palvelu tarjotaan. Komitea suosittaa näin ollen, että vaatimusta säilyttää sosiaaliturvaan liittyviä asiakirjoja ei korvata vaatimuksella yleisestä tiedotusjärjestelmästä.

| 1.9 | Komitea korostaa, että vaikka direktiivin 96/71/EY voimaan saattamisesta on kulunut jo kymmenen vuotta, sen tavoitteita ei ole täysin saavutettu. Euroopassa on edelleen huomattavasti toisistaan poikkeavia näkemyksiä lähetettyjen työntekijöiden sosiaaliturvan laadusta ja kattavuudesta sekä EU:ssa että sen ulkopuolella. |
| --- | --- |

1.9

Komitea korostaa, että vaikka direktiivin 96/71/EY voimaan saattamisesta on kulunut jo kymmenen vuotta, sen tavoitteita ei ole täysin saavutettu. Euroopassa on edelleen huomattavasti toisistaan poikkeavia näkemyksiä lähetettyjen työntekijöiden sosiaaliturvan laadusta ja kattavuudesta sekä EU:ssa että sen ulkopuolella.

| 1.10 | Komissio arvioi vihreässä kirjassaan ”Työlainsäädäntö 2000-luvun haasteiden tasalle”, että pimeä työ, eritoten silloin, kun se liittyy työvoiman liikkumiseen valtioiden rajan yli, on tämän päivän työmarkkinoilla erityisen huolestuttava ja itsepintainen ilmiö, jonka seurauksia ovat niin työntekijöiden riistäminen kuin kilpailun vääristyminenkin. (8) Samassa asiakirjassa komissio vaatii, että käytössä pitää olla sellaiset täytäntöönpanojärjestelyt, joilla varmistetaan työmarkkinoiden tehokkuus, estetään työlainsäädännön rikkominen kansallisella tasolla ja turvataan työntekijöiden oikeudet. |
| --- | --- |

1.10

Komissio arvioi vihreässä kirjassaan ”Työlainsäädäntö 2000-luvun haasteiden tasalle”, että pimeä työ, eritoten silloin, kun se liittyy työvoiman liikkumiseen valtioiden rajan yli, on tämän päivän työmarkkinoilla erityisen huolestuttava ja itsepintainen ilmiö, jonka seurauksia ovat niin työntekijöiden riistäminen kuin kilpailun vääristyminenkin. (8) Samassa asiakirjassa komissio vaatii, että käytössä pitää olla sellaiset täytäntöönpanojärjestelyt, joilla varmistetaan työmarkkinoiden tehokkuus, estetään työlainsäädännön rikkominen kansallisella tasolla ja turvataan työntekijöiden oikeudet.

| 1.11 | Komitea huomauttaa, että eritoten rakennusalan yhteiskunnallis-taloudelliset toimijat ovat valppaina direktiivin 96/71/EY täytäntöönpanon suhteen sosiaalisääntöjen kiertämisen ja tästä johtuvan kilpailun mahdollisen vääristymisen vuoksi. Taustalla ovat erityisolot, joissa kyseisen alan työntekijät työskentelevät etenkin tapauksissa, joissa työntekijöitä on lähetetty työhön toiseen valtioon. (9) On olennaisen tärkeää, että käytössä on rakennusalan erityisvaatimuksiin mukautettuja valvontatoimia, jotta sekä paikallisia että lähetettyjä työntekijöitä voidaan suojella. Näin ollen komission suunnitelmat eivät saisi johtaa siihen, että pitkällä aikavälillä hyödyllisiksi havaitut jäsenvaltioiden valvontamekanismit vaarantuvat. Tämä olisi ristiriidassa komission ilmoituksen kanssa siitä, ettei se halua muuttaa jäsenvaltioiden sosiaalimalleja. |
| --- | --- |

1.11

Komitea huomauttaa, että eritoten rakennusalan yhteiskunnallis-taloudelliset toimijat ovat valppaina direktiivin 96/71/EY täytäntöönpanon suhteen sosiaalisääntöjen kiertämisen ja tästä johtuvan kilpailun mahdollisen vääristymisen vuoksi. Taustalla ovat erityisolot, joissa kyseisen alan työntekijät työskentelevät etenkin tapauksissa, joissa työntekijöitä on lähetetty työhön toiseen valtioon. (9) On olennaisen tärkeää, että käytössä on rakennusalan erityisvaatimuksiin mukautettuja valvontatoimia, jotta sekä paikallisia että lähetettyjä työntekijöitä voidaan suojella. Näin ollen komission suunnitelmat eivät saisi johtaa siihen, että pitkällä aikavälillä hyödyllisiksi havaitut jäsenvaltioiden valvontamekanismit vaarantuvat. Tämä olisi ristiriidassa komission ilmoituksen kanssa siitä, ettei se halua muuttaa jäsenvaltioiden sosiaalimalleja.

| 1.12 | Komitea painottaa Euroopan parlamentin kantaa, jonka mukaan komission olisi lievennettävä tulkintaansa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännöstä arvioidessaan eräiden toimien yhteensopivuutta yhteisön lainsäädännön kanssa. (10) |
| --- | --- |

1.12

Komitea painottaa Euroopan parlamentin kantaa, jonka mukaan komission olisi lievennettävä tulkintaansa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännöstä arvioidessaan eräiden toimien yhteensopivuutta yhteisön lainsäädännön kanssa. (10)

2.   Erityistä

| 2.1 | Komissio katsoo, että asiakirjojen kääntämisvelvollisuus, joka liittyy vaatimukseen säilyttää tietyt asiakirjat vastaanottavan jäsenvaltion kielellä, rajoittaa perusteettomasti palvelujen vapaata tarjoamista. Euroopan yhteisön tuomioistuin on kuitenkin ottanut asiaan poikkeavan kannan, sillä se on äskettäin (18. heinäkuuta 2007) antamassaan tuomiossa (C-490/04) todennut, että tämä komission kyseenalaistama vaatimus on yhteisön lainsäädännön mukainen. |
| --- | --- |

2.1

Komissio katsoo, että asiakirjojen kääntämisvelvollisuus, joka liittyy vaatimukseen säilyttää tietyt asiakirjat vastaanottavan jäsenvaltion kielellä, rajoittaa perusteettomasti palvelujen vapaata tarjoamista. Euroopan yhteisön tuomioistuin on kuitenkin ottanut asiaan poikkeavan kannan, sillä se on äskettäin (18. heinäkuuta 2007) antamassaan tuomiossa (C-490/04) todennut, että tämä komission kyseenalaistama vaatimus on yhteisön lainsäädännön mukainen.

| 2.2 | Komissio viittaa niin ikään erääseen toiseen yhteisöjen tuomioistuimen tuomioon, jossa tuomioistuin on todennut, että perusteettomasti palvelujen tarjoamisen vapautta rajoittavia ovat lisäksi toimenpiteet, joita sovelletaan automaattisesti ja ehdottomasti ja jotka perustuvat yleiseen olettamaan siitä, että perustamissopimuksen takaamaa perusvapautta käyttävä henkilö tai yritys on syyllistynyt petokseen tai väärinkäytökseen. (11) Komitea epäilee, voidaanko tätä tuomioistuimen arviota soveltaa direktiiviin 96/71/EY liittyviin toimiin, sillä direktiivissä kehotetaan jäsenvaltioita toteuttamaan aiheelliset toimenpiteet tapauksissa, joissa direktiiviä ei noudateta. Tässä direktiivin säännöksessä ei edellytetä yleistä olettamusta petoksesta. Tuomioistuin täsmentää päinvastoin, että direktiivin aineellisoikeudellinen sisältö jäisi merkityksettömäksi, jos jäsenvaltiot eivät voisi asianmukaisin keinoin valvoa työntekijöiden lähettämistä koskevien säännösten noudattamista. |
| --- | --- |

2.2

Komissio viittaa niin ikään erääseen toiseen yhteisöjen tuomioistuimen tuomioon, jossa tuomioistuin on todennut, että perusteettomasti palvelujen tarjoamisen vapautta rajoittavia ovat lisäksi toimenpiteet, joita sovelletaan automaattisesti ja ehdottomasti ja jotka perustuvat yleiseen olettamaan siitä, että perustamissopimuksen takaamaa perusvapautta käyttävä henkilö tai yritys on syyllistynyt petokseen tai väärinkäytökseen. (11) Komitea epäilee, voidaanko tätä tuomioistuimen arviota soveltaa direktiiviin 96/71/EY liittyviin toimiin, sillä direktiivissä kehotetaan jäsenvaltioita toteuttamaan aiheelliset toimenpiteet tapauksissa, joissa direktiiviä ei noudateta. Tässä direktiivin säännöksessä ei edellytetä yleistä olettamusta petoksesta. Tuomioistuin täsmentää päinvastoin, että direktiivin aineellisoikeudellinen sisältö jäisi merkityksettömäksi, jos jäsenvaltiot eivät voisi asianmukaisin keinoin valvoa työntekijöiden lähettämistä koskevien säännösten noudattamista.

3.   Yhteistyön parantaminen direktiivin 96/71/EY soveltamiseen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi

| 3.1 | Komitea panee tyytyväisenä merkille, että komissio toteaa selvästi, että rajatylittävässä hallinnollisessa yhteistyössä on nykyään suuria puutteita ja että asiassa on ryhdyttävä toimenpiteisiin. Komitea on vakuuttunut, että jäsenvaltioiden viranomaisten välinen tehokas yhteistyö tietojen jakamiseksi voi auttaa ratkaisemaan työntekijöiden lähettämistä sääntelevän direktiivin käytännön toteutuksessa ilmenneitä ongelmia. Tämä koskee erityisesti myös säännösten noudattamisen valvontaa. |
| --- | --- |

3.1

Komitea panee tyytyväisenä merkille, että komissio toteaa selvästi, että rajatylittävässä hallinnollisessa yhteistyössä on nykyään suuria puutteita ja että asiassa on ryhdyttävä toimenpiteisiin. Komitea on vakuuttunut, että jäsenvaltioiden viranomaisten välinen tehokas yhteistyö tietojen jakamiseksi voi auttaa ratkaisemaan työntekijöiden lähettämistä sääntelevän direktiivin käytännön toteutuksessa ilmenneitä ongelmia. Tämä koskee erityisesti myös säännösten noudattamisen valvontaa.

| 3.2 | Komitea katsoo kuitenkin, että yhteistyön parantaminen ei tee kansallisia valvontatoimia tarpeettomiksi. Direktiivillä 96/71/EY luodut yhteistyömekanismit ovat osoittautuneet tehottomiksi. Niiden avulla ei ole kyetty takaamaan työntekijöiden yhtäläistä sosiaaliturvaa kaikissa kansallisissa säännöksissä. |
| --- | --- |

3.2

Komitea katsoo kuitenkin, että yhteistyön parantaminen ei tee kansallisia valvontatoimia tarpeettomiksi. Direktiivillä 96/71/EY luodut yhteistyömekanismit ovat osoittautuneet tehottomiksi. Niiden avulla ei ole kyetty takaamaan työntekijöiden yhtäläistä sosiaaliturvaa kaikissa kansallisissa säännöksissä.

| 3.3 | Edellä mainitulla seikalla on merkitystä erityisesti rakennusalalla. Rakennustyömailla tehtävät ennakkotarkastukset ovat oleellisia lähetettyjen työntekijöiden oikeuksien suojaamiseksi. |
| --- | --- |

3.3

Edellä mainitulla seikalla on merkitystä erityisesti rakennusalalla. Rakennustyömailla tehtävät ennakkotarkastukset ovat oleellisia lähetettyjen työntekijöiden oikeuksien suojaamiseksi.

| 3.4 | Valvontatoimien siirtäminen lähettävän jäsenvaltion vastuulle johtaisi epätoivottuihin viivästyksiin työntekijöiden oikeuksien suojaamisessa. Muun muassa tämän vuoksi Euroopan yhteisöjen tuomioistuin tunnusti edellä mainitussa 18. heinäkuuta 2007 antamassaan tuomiossa jäsenvaltioiden oikeuden vaatia tiettyjen asiakirjojen säilyttämistä rakennustyömailla vastaanottavan jäsenvaltion kielellä. Komitea suosittaa, että asiakirjojen säilyttämistä koskevaa vaatimusta ei poisteta, vaan että päinvastoin parannetaan työhönottoon, työntekoon ja tässä tapauksessa työntekijöiden lähettämiseen liittyvien tietojen avoimuutta niin, että säilytetään vaatimus tarvittavien tietojen antamisesta sekä vastaanottavan että lähettävän valtion työvoima-, koulutus ja sosiaaliviranomaisille näiden suorittaessa tarkastuksia. Avoimuus eli tietojen saanti on yrityksille ja työntekijöille yhä tärkeämpää laajentuneilla sisämarkkinoilla, joilla liikkuvuutta halutaan parantaa entisestään. |
| --- | --- |

3.4

Valvontatoimien siirtäminen lähettävän jäsenvaltion vastuulle johtaisi epätoivottuihin viivästyksiin työntekijöiden oikeuksien suojaamisessa. Muun muassa tämän vuoksi Euroopan yhteisöjen tuomioistuin tunnusti edellä mainitussa 18. heinäkuuta 2007 antamassaan tuomiossa jäsenvaltioiden oikeuden vaatia tiettyjen asiakirjojen säilyttämistä rakennustyömailla vastaanottavan jäsenvaltion kielellä. Komitea suosittaa, että asiakirjojen säilyttämistä koskevaa vaatimusta ei poisteta, vaan että päinvastoin parannetaan työhönottoon, työntekoon ja tässä tapauksessa työntekijöiden lähettämiseen liittyvien tietojen avoimuutta niin, että säilytetään vaatimus tarvittavien tietojen antamisesta sekä vastaanottavan että lähettävän valtion työvoima-, koulutus ja sosiaaliviranomaisille näiden suorittaessa tarkastuksia. Avoimuus eli tietojen saanti on yrityksille ja työntekijöille yhä tärkeämpää laajentuneilla sisämarkkinoilla, joilla liikkuvuutta halutaan parantaa entisestään.

| 3.5 | Oikeuksien kartoittamiseksi tarvittavat tiedot, jotka liittyvät eläkkeisiin ja terveysriskien torjumiseen (telakat, kemianala, maatalous jne.) ja jotka ovat peräisin useasta eri lähteestä, kuten lähettävästä valtiosta, yrityksestä tai työvoima- ja sosiaaliviranomaisilta, olisi voitava koota yhteen ja tarkistaa nykyistä vaivattomammin. Lähtökohtana olisi oltava avoimuus. |
| --- | --- |

3.5

Oikeuksien kartoittamiseksi tarvittavat tiedot, jotka liittyvät eläkkeisiin ja terveysriskien torjumiseen (telakat, kemianala, maatalous jne.) ja jotka ovat peräisin useasta eri lähteestä, kuten lähettävästä valtiosta, yrityksestä tai työvoima- ja sosiaaliviranomaisilta, olisi voitava koota yhteen ja tarkistaa nykyistä vaivattomammin. Lähtökohtana olisi oltava avoimuus.

| 3.6 | Komitea katsoo lisäksi, ettei lähetettyjä työntekijöitä koskevan direktiivin käytännön täytäntöönpanoon liittyviä ongelmia voida ratkaista pelkästään jäsenvaltioiden kahdenvälisillä toimilla. Sen vuoksi olisi harkittava eurooppalaisen elimen perustamista, joka toimisi työntekijöiden lähettämiseen liittyvän rajatylittävän viranomaisyhteistyön solmukohtana, kojelautana, katalysaattorina ja tiedotuspisteenä. Keskus laatisi lisäksi säännöllisin väliajoin selvityksen havaituista ongelmista sekä niiden ratkaisemiseksi ehdotettavista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

3.6

Komitea katsoo lisäksi, ettei lähetettyjä työntekijöitä koskevan direktiivin käytännön täytäntöönpanoon liittyviä ongelmia voida ratkaista pelkästään jäsenvaltioiden kahdenvälisillä toimilla. Sen vuoksi olisi harkittava eurooppalaisen elimen perustamista, joka toimisi työntekijöiden lähettämiseen liittyvän rajatylittävän viranomaisyhteistyön solmukohtana, kojelautana, katalysaattorina ja tiedotuspisteenä. Keskus laatisi lisäksi säännöllisin väliajoin selvityksen havaituista ongelmista sekä niiden ratkaisemiseksi ehdotettavista toimenpiteistä.

4.   Komission suositus direktiivin 96/71/EY täytäntöönpanon tehostamiseksi

| 4.1 | Komitea kannattaa komission aikomusta perustaa korkean tason komitea yhteistyössä jäsenvaltioiden, ammattijärjestöjen ja työnantajien kanssa. Tällaisen komitean tehtävänä olisi tukea hyviksi havaittujen toimintatapojen kartoittamista ja niitä koskevaa tietojenvaihtoa tekemällä perusteellinen selvitys työntekijöiden lähettämiseen liittyvistä, valtioiden rajat ylittävistä siviili- ja hallinto-oikeudellisista seuraamuksista ja niiden täytäntöönpanon ongelmista. Komitea painottaa, että sellaiset Euroopan alakohtaiset työmarkkinaosapuolet, jotka ovat tähän asti olleet päävastuussa valvonnasta ja täytäntöönpanosta, olisi konkreettisesti kutsuttava mukaan korkean tason komitean toimintaan, toisin sanoen työmarkkinaosapuolille olisi annettava paikkoja komiteassa heti sen perustamisen jälkeen ja tästä olisi selvästi sovittava ennalta. Työmarkkinaosapuolet ovatkin tuoneet julki tämän yhteisen toiveensa Euroopan tasolla annetussa yhteisessä julistuksessa. Komitea tukee komission aloitetta, jossa huomioidaan alalta hankittu kokemus, mutta ei ota kantaa alakohtaisten eurooppalaisten työmarkkinaosapuolien toivomaan osallistumisen tasoon. |
| --- | --- |

4.1

Komitea kannattaa komission aikomusta perustaa korkean tason komitea yhteistyössä jäsenvaltioiden, ammattijärjestöjen ja työnantajien kanssa. Tällaisen komitean tehtävänä olisi tukea hyviksi havaittujen toimintatapojen kartoittamista ja niitä koskevaa tietojenvaihtoa tekemällä perusteellinen selvitys työntekijöiden lähettämiseen liittyvistä, valtioiden rajat ylittävistä siviili- ja hallinto-oikeudellisista seuraamuksista ja niiden täytäntöönpanon ongelmista. Komitea painottaa, että sellaiset Euroopan alakohtaiset työmarkkinaosapuolet, jotka ovat tähän asti olleet päävastuussa valvonnasta ja täytäntöönpanosta, olisi konkreettisesti kutsuttava mukaan korkean tason komitean toimintaan, toisin sanoen työmarkkinaosapuolille olisi annettava paikkoja komiteassa heti sen perustamisen jälkeen ja tästä olisi selvästi sovittava ennalta. Työmarkkinaosapuolet ovatkin tuoneet julki tämän yhteisen toiveensa Euroopan tasolla annetussa yhteisessä julistuksessa. Komitea tukee komission aloitetta, jossa huomioidaan alalta hankittu kokemus, mutta ei ota kantaa alakohtaisten eurooppalaisten työmarkkinaosapuolien toivomaan osallistumisen tasoon.

| 4.2 | Korkean tason komitean olisi huolehdittava siitä, ettei jäsenvaltioita edellytetä hyväksymään sellaisia käytännössä muovautuneita ehtoja, jotka normaalisti edellyttäisivät kansallisen tai yhteisön lainsäädännön antamista. Korkean tason komitea voisi pyrkiä osaltaan parantamaan direktiivin 96/71/EY noudattamista edellyttävien toimien yhdenmukaisuutta, joka ei ole tällä hetkellä EU:ssa riittävää. |
| --- | --- |

4.2

Korkean tason komitean olisi huolehdittava siitä, ettei jäsenvaltioita edellytetä hyväksymään sellaisia käytännössä muovautuneita ehtoja, jotka normaalisti edellyttäisivät kansallisen tai yhteisön lainsäädännön antamista. Korkean tason komitea voisi pyrkiä osaltaan parantamaan direktiivin 96/71/EY noudattamista edellyttävien toimien yhdenmukaisuutta, joka ei ole tällä hetkellä EU:ssa riittävää.

| 4.3 | Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio ottaa täysin huomioon työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen valtioon käsittelevät Euroopan parlamentin päätöslauselmat ja etenkin parlamentin vaatimuksen siitä, että työmarkkinaosapuolten sitoutuminen tunnustetaan täydellisesti. Komitea ehdottaa, että työmarkkinaosapuolten kokemukselle annettaisiin arvoa esimerkiksi lisäämällä työmarkkinaosapuolille myönnettäviä resursseja, jotta ne voivat levittää esimerkkejä parhaista käytännöistä. |
| --- | --- |

4.3

Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio ottaa täysin huomioon työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen valtioon käsittelevät Euroopan parlamentin päätöslauselmat ja etenkin parlamentin vaatimuksen siitä, että työmarkkinaosapuolten sitoutuminen tunnustetaan täydellisesti. Komitea ehdottaa, että työmarkkinaosapuolten kokemukselle annettaisiin arvoa esimerkiksi lisäämällä työmarkkinaosapuolille myönnettäviä resursseja, jotta ne voivat levittää esimerkkejä parhaista käytännöistä.

| 4.4 | Taatakseen kaikille työntekijöille samanlaiset oikeudet komission olisi kannustettava jäsenvaltioita hyväksymään toimia, joiden avulla jäsenvaltioiden valvontatoimia ja niiden välistä yhteistyötä pyritään parantamaan. |
| --- | --- |

4.4

Taatakseen kaikille työntekijöille samanlaiset oikeudet komission olisi kannustettava jäsenvaltioita hyväksymään toimia, joiden avulla jäsenvaltioiden valvontatoimia ja niiden välistä yhteistyötä pyritään parantamaan.

5.   Ratkaisemattomia kysymyksiä

5.1   Näennäisen itsenäinen ammatinharjoittaminen

| 5.1.1 | Komitea on huolestunut näennäisen itsenäisen ammatinharjoittamisen tunnistamisen ongelmasta sekä tällaisten ”itsenäisten ammatinharjoittajien” oikeudellisesta uudelleenmäärittelystä silloin, kun kyseessä ovat henkilöt, jotka ovat asettautuneet sen jäsenvaltion ulkopuolelle tai siihen jäsenvaltioon, jossa tapaukset on todettu, eli kun kyseessä on eräällä tapaa työntekijöiden näennäinen lähettäminen. Komitea kehottaa komissiota pohtimaan oikeudellisia keinoja ja menettelyjä, jotta tilanne voidaan korjata. Lähetettyjä työntekijöitä saatetaan kannustaa ilmoittamaan itsensä itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi, vaikka he olisivat täysin riippuvaisia yhdestä ainoasta työnantajasta. Joskus taas heitä ei ole ilmoitettu sen enempää lähetetyiksi työntekijöiksi kuin itsenäisiksikään ammatinharjoittajiksi. Näin on tapahtunut toisinaan vaarallisissa ammateissa, joissa kattava sosiaaliturva on olennaisen tärkeä. |
| --- | --- |

5.1.1

Komitea on huolestunut näennäisen itsenäisen ammatinharjoittamisen tunnistamisen ongelmasta sekä tällaisten ”itsenäisten ammatinharjoittajien” oikeudellisesta uudelleenmäärittelystä silloin, kun kyseessä ovat henkilöt, jotka ovat asettautuneet sen jäsenvaltion ulkopuolelle tai siihen jäsenvaltioon, jossa tapaukset on todettu, eli kun kyseessä on eräällä tapaa työntekijöiden näennäinen lähettäminen. Komitea kehottaa komissiota pohtimaan oikeudellisia keinoja ja menettelyjä, jotta tilanne voidaan korjata. Lähetettyjä työntekijöitä saatetaan kannustaa ilmoittamaan itsensä itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi, vaikka he olisivat täysin riippuvaisia yhdestä ainoasta työnantajasta. Joskus taas heitä ei ole ilmoitettu sen enempää lähetetyiksi työntekijöiksi kuin itsenäisiksikään ammatinharjoittajiksi. Näin on tapahtunut toisinaan vaarallisissa ammateissa, joissa kattava sosiaaliturva on olennaisen tärkeä.

| 5.1.2 | Kansallisessa lainsäädännössä olisi paitsi annettava selvät ja käytännölliset määritelmät myös säädettävä vastuusta sellaisten tapausten varalta, joissa kyse on näennäisestä itsenäistä ammatinharjoittamisesta ja/tai näennäisestä työntekijän lähettämisestä. Näin taataan, että työntekijät ja yhteiskunta saavat kaikki niille kuuluvat korvaukset, sakkotulot, verot ja sosiaaliturvamaksut ja että viranomaisilla on keinot varmistaa näiden velvoitteiden noudattaminen, minimoida väärinkäytöksistä saatava hyöty ja tehostaa petosten tekijöille langetettavia taloudellisia seuraamuksia silloin, kun yritykset toimivat sääntöjenvastaisesti ja ilmoittavat työntekijänsä näennäisesti itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi välttyäkseen maksamasta sosiaaliturvamaksuja. |
| --- | --- |

5.1.2

Kansallisessa lainsäädännössä olisi paitsi annettava selvät ja käytännölliset määritelmät myös säädettävä vastuusta sellaisten tapausten varalta, joissa kyse on näennäisestä itsenäistä ammatinharjoittamisesta ja/tai näennäisestä työntekijän lähettämisestä. Näin taataan, että työntekijät ja yhteiskunta saavat kaikki niille kuuluvat korvaukset, sakkotulot, verot ja sosiaaliturvamaksut ja että viranomaisilla on keinot varmistaa näiden velvoitteiden noudattaminen, minimoida väärinkäytöksistä saatava hyöty ja tehostaa petosten tekijöille langetettavia taloudellisia seuraamuksia silloin, kun yritykset toimivat sääntöjenvastaisesti ja ilmoittavat työntekijänsä näennäisesti itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi välttyäkseen maksamasta sosiaaliturvamaksuja.

5.2   Alihankinta ja vastuu

| 5.2.1 | Jäsenvaltioiden tasolla eräät kansalliset tai alakohtaiset kumppanit ovat kannattaneet periaatetta, jonka mukaan emoyritykset ovat yhteisvastuussa alihankkijoihin nähden. Tämä periaate on sisällytetty kansalliseen lainsäädäntöön ja ansaitsee tulla mainituksi hyvänä käytänteenä. Euroopan parlamentin mietinnössä (12) nostetaan esiin lukuisat edut, joista lähetetyt työntekijät ovat voineet nauttia yhteisvastuujärjestelmän ansiosta. Komissio toteaa tiedonannossaan, että olisi selvitettävä tarkemmin, voisiko emoyritysten toissijainen vastuu olla tehokas ja oikeasuhteinen keino lisätä yhteisön lainsäädännön noudattamisen valvontaa. Euroopan parlamentti on omalta osaltaan kannattanut tällaista menettelyä. |
| --- | --- |

5.2.1

Jäsenvaltioiden tasolla eräät kansalliset tai alakohtaiset kumppanit ovat kannattaneet periaatetta, jonka mukaan emoyritykset ovat yhteisvastuussa alihankkijoihin nähden. Tämä periaate on sisällytetty kansalliseen lainsäädäntöön ja ansaitsee tulla mainituksi hyvänä käytänteenä. Euroopan parlamentin mietinnössä (12) nostetaan esiin lukuisat edut, joista lähetetyt työntekijät ovat voineet nauttia yhteisvastuujärjestelmän ansiosta. Komissio toteaa tiedonannossaan, että olisi selvitettävä tarkemmin, voisiko emoyritysten toissijainen vastuu olla tehokas ja oikeasuhteinen keino lisätä yhteisön lainsäädännön noudattamisen valvontaa. Euroopan parlamentti on omalta osaltaan kannattanut tällaista menettelyä.

| 5.2.2 | Käytännön kokemus osoittaa kiistatta, että työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon annettua direktiiviä kierretään toisinaan pitkien alihankintaketjujen avulla, ja niihin liittyy valtioiden rajat ylittävien palvelujen tarjoajien käyttö. |
| --- | --- |

5.2.2

Käytännön kokemus osoittaa kiistatta, että työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon annettua direktiiviä kierretään toisinaan pitkien alihankintaketjujen avulla, ja niihin liittyy valtioiden rajat ylittävien palvelujen tarjoajien käyttö.

| 5.2.3 | Tiedonannossa komissio ilmoittaa aikovansa tehdä yhdessä jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolien kanssa perusteellisen selvityksen rajatylittävistä täytäntöönpano-ongelmista (seuraamukset, sakot, yhteisvastuu). Näin komissio vastaa Euroopan parlamentin toistuviin pyyntöihin tehdä yhteisvastuujärjestelmää koskeva lainsäädäntöehdotus, jotta voidaan minimoida mahdollisuus kiertää lainsäädäntöä tai yhteisesti sovittuja normeja, kuten työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon annetussa direktiivissä edellytetään. Komitea toivoo saavansa tiedon prosessin tuloksista. |
| --- | --- |

5.2.3

Tiedonannossa komissio ilmoittaa aikovansa tehdä yhdessä jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolien kanssa perusteellisen selvityksen rajatylittävistä täytäntöönpano-ongelmista (seuraamukset, sakot, yhteisvastuu). Näin komissio vastaa Euroopan parlamentin toistuviin pyyntöihin tehdä yhteisvastuujärjestelmää koskeva lainsäädäntöehdotus, jotta voidaan minimoida mahdollisuus kiertää lainsäädäntöä tai yhteisesti sovittuja normeja, kuten työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon annetussa direktiivissä edellytetään. Komitea toivoo saavansa tiedon prosessin tuloksista.

6.   Päätelmät

| 6.1 | Komitea tukee komission neuvostolle ehdottamia aloitteita. Komitea suhtautuu kuitenkin varauksellisesti niiden yhteydessä sovellettuun yksipuoliseen lähestymistapaan, sillä ensisijaisena tarkoituksena on poistaa rajoituksia ja esteitä, joiden oletetaan haittaavan työntekijöitä ulkomaille lähettävien yritysten toimintaa. Komitean mielestä yhtä paljon huomiota on kuitenkin kiinnitettävä mahdollisuuteen panna täytäntöön työntekijöiden lähettämistä koskevalla direktiivillä turvattavat työntekijöiden oikeudet, kun otetaan huomioon tunnetut puutteet työolojen valvonnassa, rajatylittävässä viranomaisyhteistyössä sekä sakkorangaistusten täytäntöönpanossa. Komitea suhtautuu erityisen varauksellisesti siihen, että luovuttaisiin vaatimuksesta säilyttää sosiaaliturvaan liittyviä asiakirjoja siinä jäsenvaltiossa, jossa palvelu tarjotaan. Komitea kehottaa neuvostoa hyväksymään ehdotetun suosituksen tiivistetystä jäsenvaltioiden välisestä hallinnollisesta yhteistyöstä, jolla pyritään parantamaan palveluntarjoajien ja lähetettyjen työntekijöiden tiedonsaantia ja varmistamaan, että nämä saavat tietoa nykyistä useammalla kielellä, sekä kehotetaan jäsenvaltioita vaihtamaan tietoja ja hyviä käytäntöjä kolmen osapuolen muodostamassa korkean tason komiteassa, johon kuuluu jäsenvaltioiden edustajia sekä jäsenvaltioiden ja Euroopan tason yhteiskunnallis-taloudellisia toimijoita, direktiivin 96/71/EY tehostamiseksi sekä palvelujen tarjoamisen yhteydessä työhön toiseen jäsenvaltioon lähetettyjen työntekijöiden suojaamiseksi. |
| --- | --- |

6.1

Komitea tukee komission neuvostolle ehdottamia aloitteita. Komitea suhtautuu kuitenkin varauksellisesti niiden yhteydessä sovellettuun yksipuoliseen lähestymistapaan, sillä ensisijaisena tarkoituksena on poistaa rajoituksia ja esteitä, joiden oletetaan haittaavan työntekijöitä ulkomaille lähettävien yritysten toimintaa. Komitean mielestä yhtä paljon huomiota on kuitenkin kiinnitettävä mahdollisuuteen panna täytäntöön työntekijöiden lähettämistä koskevalla direktiivillä turvattavat työntekijöiden oikeudet, kun otetaan huomioon tunnetut puutteet työolojen valvonnassa, rajatylittävässä viranomaisyhteistyössä sekä sakkorangaistusten täytäntöönpanossa. Komitea suhtautuu erityisen varauksellisesti siihen, että luovuttaisiin vaatimuksesta säilyttää sosiaaliturvaan liittyviä asiakirjoja siinä jäsenvaltiossa, jossa palvelu tarjotaan. Komitea kehottaa neuvostoa hyväksymään ehdotetun suosituksen tiivistetystä jäsenvaltioiden välisestä hallinnollisesta yhteistyöstä, jolla pyritään parantamaan palveluntarjoajien ja lähetettyjen työntekijöiden tiedonsaantia ja varmistamaan, että nämä saavat tietoa nykyistä useammalla kielellä, sekä kehotetaan jäsenvaltioita vaihtamaan tietoja ja hyviä käytäntöjä kolmen osapuolen muodostamassa korkean tason komiteassa, johon kuuluu jäsenvaltioiden edustajia sekä jäsenvaltioiden ja Euroopan tason yhteiskunnallis-taloudellisia toimijoita, direktiivin 96/71/EY tehostamiseksi sekä palvelujen tarjoamisen yhteydessä työhön toiseen jäsenvaltioon lähetettyjen työntekijöiden suojaamiseksi.

Bryssel 29. toukokuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  KOM(2003) 458 lopullinen ”Direktiivin 96/71/EY täytäntöönpano jäsenvaltioissa” ja 4. huhtikuuta 2006 annettu tiedonanto KOM(2006) 159 lopullinen ”suuntaviivoista, jotka koskevat palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvaa työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen jäsenvaltioon”.

1

(2)  ETSK:n 31. maaliskuuta 2004 antama lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Direktiivin 96/71/EY täytäntöönpano jäsenvaltioissa”, esittelijä: Le Nouail Marlière), EYVL C 112, 30.4.2004.

2

(3)  Näistä tuoreimmat ovat 11. heinäkuuta 2007 annetussa päätöslauselmassa (B6-0266/2007).

3

(4)  Asia C-341/05, Laval vastaan ruotsalaistahot.

4

(5)  Komission suositus, annettu ..., tiivistetystä hallinnollisesta yhteistyöstä, joka koskee palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvaa työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen jäsenvaltioon (IP/08/514).

5

(6)  SEC(2008) 747.

6

(7)  Parhaillaan laadittavana oleva ETSK:n valmisteleva lausunto aiheesta ”Monikielisyys”, esittelijä: An Le Nouail Marlière.

7

(8)  Vihreä kirja, KOM(2006) 708 lopullinen, kohta 4.b), s. 11 ja seuraavat sivut. ETSK:n 30. toukokuuta 2007 antama lausunto aiheesta ”Vihreä kirja — Työlainsäädäntö 2000-luvun haasteiden tasalle”, esittelijä: Daniel Retureau, EUVL C 175, 27. heinäkuuta 2007.

8

(9)  Eritoten voidaan mainita tutkimus La Libre Circulation des travailleurs dans l'UE, Jan Cremers et Peter Donders, European Institute for Construction Labour research, Editeurs et Werner Buelen, FETBB Auteur.

9

La Libre Circulation des travailleurs dans l'UE

Sosiaalista polkumyyntiä tapahtuu myös muilla aloilla, mutta muiden alojen työntekijöiden lähettämisen ehtoja ei säännellä kyseessä olevalla direktiivillä. Ks. ETSK:n lausunto 1698/2007 ”Rajanylittävä maataloustyövoima” (esittelijä Martin Siecker) sekä ETSK:n lausunto ”Maatalouden työmarkkinat” (esittelijä: Hans-Joachim Wilms).

(10)  Euroopan parlamentin 11. heinäkuuta 2007 antama päätöslauselma (B6-0266/2007).

10

(11)  Käsiteltävänä olevan tiedonannon kohta 3.2.

11

(12)  Euroopan parlamentin mietintö ”Yritysten yhteiskuntavastuu: uusi kumppanuus” (2006/2133(INI)), Euroopan parlamentin mietintö työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon annetun direktiivin 96/71/EY soveltamisesta (2006/2038(INI)) sekä Euroopan parlamentin mietintö työlainsäädännön uudistamisesta 2000-luvun haasteita vastaavaksi (2007/2023(INI)). Viimeksi mainitussa mietinnössä parlamentti ”kehottaa komissiota ehdottamaan lainsäädännöllisiä puitteita, joissa säädettäisiin urakoitsijoiden tai emoyritysten yhteisestä ja solidaarisesta vastuusta väärinkäytösten käsittelemiseksi alihankintasopimuksiin liittyvissä asioissa avoimien ja kilpailukykyisten markkinoiden luomiseksi kaikille yrityksille työnormien ja työehtojen kunnioittamista koskevien tasavertaisten toimintaedellytysten perusteella; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita erityisesti määrittelemään Euroopan tasolla selvästi, kuka on vastuussa työlainsäädännön noudattamisesta ja alihankintaketjuun liittyvien palkkojen, sosiaaliturvamaksujen ja verojen maksamisesta”. Käytännön esimerkin tästä tarjoaa neuvoston (Justus Lipsius) kotipaikan rakennustyömaa Brysselissä 1990-luvulla. Yhdessä vaiheessa työmaakyltissä oli 30–50 eri alihankkijan luettelo, eikä se ollut tyhjentävä. Toisena esimerkkinä voidaan mainita Berlaymont-rakennuksen (Euroopan komission kotipaikka) kunnostustyöt. Asbestin poistoon erikoistunut saksalainen yritys käytti noin 110:tä portugalilaista alihankkijaa, jotka eivät olleet saaneet koulusta tällaiseen tehtävään ja jotka työskentelivät kammottavissa oloissa. Muita käytännön esimerkkejä kuvaillaan julkaisussa The free movement of workers, CLR Studies 4 (2004), s. 48–51, Cremers et Donders (toim).

12

The free movement of workers

---

| 30.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 224/100 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 224/100

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Millä käytännön toimenpiteillä voidaan edistää nuorten liikkuvuutta Euroopassa?

(2008/C 224/23)

Ranskan Eurooppa-asioista vastaava valtiosihteeri Jean-Pierre Jouyet pyysi 25. lokakuuta 2007 päivätyssä kirjeessä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan valmistelevan lausunnon aiheesta

Millä käytännön toimenpiteillä voidaan edistää nuorten liikkuvuutta Euroopassa?

Asian valmistelusta komiteassa vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 7. toukokuuta 2008. Esittelijä oli José Isaías Rodríguez García-Caro.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28.–29. toukokuuta 2008 pitämässään 445. täysistunnossa (toukokuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 117 puolesta, 4 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on tyytyväinen neuvoston tulevan puheenjohtajavaltion Ranskan osoittamaan kiinnostukseen ja tukeen eurooppalaisten nuorten liikkuvuutta koskevaa aihetta kohtaan. Jo Nizzassa joulukuussa 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi päätöslauselman, johon koottiin 42 toimenpidettä, joiden tavoitteena on tukea ja edistää nuorten liikkuvuutta. Joitakin vuosia myöhemmin Ranskan uudella puheenjohtajakaudella on jälleen havaittavissa kiinnostusta ratkaista unionin nuorimpien kansalaisten liikkuvuuteen liittyvät ongelmat. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on tyytyväinen neuvoston tulevan puheenjohtajavaltion Ranskan osoittamaan kiinnostukseen ja tukeen eurooppalaisten nuorten liikkuvuutta koskevaa aihetta kohtaan. Jo Nizzassa joulukuussa 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi päätöslauselman, johon koottiin 42 toimenpidettä, joiden tavoitteena on tukea ja edistää nuorten liikkuvuutta. Joitakin vuosia myöhemmin Ranskan uudella puheenjohtajakaudella on jälleen havaittavissa kiinnostusta ratkaista unionin nuorimpien kansalaisten liikkuvuuteen liittyvät ongelmat.

| 1.2 | Komitean näkökulmasta tarkasteltuna unionin nuorten kansainvälisen liikkuvuuden keskeisin ongelma Euroopan unionissa on se, ettei jo monissa eri yhteyksissä kuvailtuja ongelmia ole saatu ratkaistua ja että kyseisten liikkuvuusongelmien ratkaisemiseksi hyväksyttyjen toimenpiteiden täytäntöönpanossa on vaikeuksia. Havaittujen ongelmien luettelo on yhtä pitkä kuin luettelo toimenpiteistä, joihin on ryhdyttävä ongelmien ratkaisemiseksi. Näin ollen komitean mielestä ei ole tarkoituksenmukaista etsiä jälleen liikkuvuuden esteitä ja luetteloida liikkuvuutta edistäviä toimia, vaan kysymystä on käsiteltävä perinpohjaisesti tarkastelemalla jo toteutettuja ja vielä tarvittavia toimenpiteitä sekä arvioimalla aikaansaatuja tuloksia. |
| --- | --- |

1.2

Komitean näkökulmasta tarkasteltuna unionin nuorten kansainvälisen liikkuvuuden keskeisin ongelma Euroopan unionissa on se, ettei jo monissa eri yhteyksissä kuvailtuja ongelmia ole saatu ratkaistua ja että kyseisten liikkuvuusongelmien ratkaisemiseksi hyväksyttyjen toimenpiteiden täytäntöönpanossa on vaikeuksia. Havaittujen ongelmien luettelo on yhtä pitkä kuin luettelo toimenpiteistä, joihin on ryhdyttävä ongelmien ratkaisemiseksi. Näin ollen komitean mielestä ei ole tarkoituksenmukaista etsiä jälleen liikkuvuuden esteitä ja luetteloida liikkuvuutta edistäviä toimia, vaan kysymystä on käsiteltävä perinpohjaisesti tarkastelemalla jo toteutettuja ja vielä tarvittavia toimenpiteitä sekä arvioimalla aikaansaatuja tuloksia.

| 1.3 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean mielestä ei siis ole tarpeen perustaa uusia asiantuntija- tai korkean tason ryhmiä, jotka tosiasiassa todennäköisesti käsittelisivät jo aiemmin tarkasteltuja kysymyksiä. Sitä vastoin komitea katsoo, että olisi perustettava liikkuvuuden alalla toimivaltaisten komission eri pääosastojen edustajista koostuva työryhmä, joka laatisi tilanneanalyysin ja käsittelisi järjestelmällisesti seuraavia näkökohtia:






  — | Määritellään, mitkä ovat jo aiemmissa yhteyksissä yksilöidyt ja kuvaillut esteet. |
| --- | --- | --- |

1.3

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean mielestä ei siis ole tarpeen perustaa uusia asiantuntija- tai korkean tason ryhmiä, jotka tosiasiassa todennäköisesti käsittelisivät jo aiemmin tarkasteltuja kysymyksiä. Sitä vastoin komitea katsoo, että olisi perustettava liikkuvuuden alalla toimivaltaisten komission eri pääosastojen edustajista koostuva työryhmä, joka laatisi tilanneanalyysin ja käsittelisi järjestelmällisesti seuraavia näkökohtia:

—

Määritellään, mitkä ovat jo aiemmissa yhteyksissä yksilöidyt ja kuvaillut esteet.

| — | Yksilöidään Euroopan unionin tasolla hyväksytyt tehokkaat toimenpiteet (asetukset, direktiivit, päätökset, päätöslauselmat, suositukset jne.) kyseisten esteiden poistamiseksi. |
| --- | --- |

—

Yksilöidään Euroopan unionin tasolla hyväksytyt tehokkaat toimenpiteet (asetukset, direktiivit, päätökset, päätöslauselmat, suositukset jne.) kyseisten esteiden poistamiseksi.

| — | Yksilöidään aiemmin kuvaillut ongelmat, joita ei vielä ole ratkaistu mutta joita ollaan ratkaisemassa lainsäädännöllisin keinoin. |
| --- | --- |

—

Yksilöidään aiemmin kuvaillut ongelmat, joita ei vielä ole ratkaistu mutta joita ollaan ratkaisemassa lainsäädännöllisin keinoin.

| — | Yksilöidään jo kuvaillut ongelmat, joiden ratkaisemiseksi ei ole vielä tehty aloitteita. |
| --- | --- |

—

Yksilöidään jo kuvaillut ongelmat, joiden ratkaisemiseksi ei ole vielä tehty aloitteita.

| — | Yksilöidään ehdotetut toimenpiteet, joita ei ole otettu huomioon tai joita jäsenvaltiot eivät ole panneet täytäntöön. |
| --- | --- |

—

Yksilöidään ehdotetut toimenpiteet, joita ei ole otettu huomioon tai joita jäsenvaltiot eivät ole panneet täytäntöön.

| 1.4 | Lisäksi nuorten tilanteesta olisi laadittava seikkaperäinen määritelmä, jossa nuoret jaotellaan toisiinsa verrattavissa olevien olosuhteiden ja samankaltaisten ongelmien perusteella eri kohderyhmiin. Näin olisi mahdollista saada täsmällisesti selville eri nuorisoryhmien ongelmat ja ryhtyä sen jälkeen panemaan valikoiden täytäntöön asianomaisiin ryhmiin kohdistettavia erityistoimenpiteitä. Tällä tavoin olisi mahdollista parantaa vaikuttavuutta ja tehokkuutta, kun vältetään yleisluonteisia päätöksiä. |
| --- | --- |

1.4

Lisäksi nuorten tilanteesta olisi laadittava seikkaperäinen määritelmä, jossa nuoret jaotellaan toisiinsa verrattavissa olevien olosuhteiden ja samankaltaisten ongelmien perusteella eri kohderyhmiin. Näin olisi mahdollista saada täsmällisesti selville eri nuorisoryhmien ongelmat ja ryhtyä sen jälkeen panemaan valikoiden täytäntöön asianomaisiin ryhmiin kohdistettavia erityistoimenpiteitä. Tällä tavoin olisi mahdollista parantaa vaikuttavuutta ja tehokkuutta, kun vältetään yleisluonteisia päätöksiä.

| 1.5 | Edellä mainittuun analyysiin tulisi sisällyttää muun muassa seuraavat kohderyhmät:






  — | korkeakouluopiskelijat |
| --- | --- | --- |

1.5

Edellä mainittuun analyysiin tulisi sisällyttää muun muassa seuraavat kohderyhmät:

—

korkeakouluopiskelijat

| — | nuoret, jotka ovat päättäneet korkeakoulu- tai ammattiopintonsa ja siirtyvät työelämään |
| --- | --- |

—

nuoret, jotka ovat päättäneet korkeakoulu- tai ammattiopintonsa ja siirtyvät työelämään

| — | ammatilliseen vuorottelukoulutukseen osallistuvat opiskelijat |
| --- | --- |

—

ammatilliseen vuorottelukoulutukseen osallistuvat opiskelijat

| — | taiteilijat |
| --- | --- |

—

taiteilijat

| — | nuoret vapaaehtoiset |
| --- | --- |

—

nuoret vapaaehtoiset

| — | nuoret yrittäjät |
| --- | --- |

—

nuoret yrittäjät

| — | varattomat nuoret |
| --- | --- |

—

varattomat nuoret

| — | nuoret parit, joiden on sovitettava yhteen perhe- ja työelämä tai opiskelu |
| --- | --- |

—

nuoret parit, joiden on sovitettava yhteen perhe- ja työelämä tai opiskelu

| — | sosiaalisesti syrjäytyneet nuoret |
| --- | --- |

—

sosiaalisesti syrjäytyneet nuoret

| — | työtä hakevat nuoret ja työssä olevat nuoret ensimmäisinä työvuosinaan. |
| --- | --- |

—

työtä hakevat nuoret ja työssä olevat nuoret ensimmäisinä työvuosinaan.

| 1.6 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, ettei ole niinkään tarpeen jatkaa esteiden ja ratkaisujen yksilöimistä, vaan ryhtyä suhteellisen lyhyen aikavälin kuluessa asianmukaisiin toimenpiteisiin, jotta kaikelle sille, mitä liikkuvuudesta on jo seikkaperäisesti todettu, annettaisiin konkreettinen muoto ratkaisemalla eurooppalaisten nuorten liikkuvuusongelmat. |
| --- | --- |

1.6

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, ettei ole niinkään tarpeen jatkaa esteiden ja ratkaisujen yksilöimistä, vaan ryhtyä suhteellisen lyhyen aikavälin kuluessa asianmukaisiin toimenpiteisiin, jotta kaikelle sille, mitä liikkuvuudesta on jo seikkaperäisesti todettu, annettaisiin konkreettinen muoto ratkaisemalla eurooppalaisten nuorten liikkuvuusongelmat.

| 1.7 | Kutsumalla kaikki asianomaiset osapuolet mukaan toimintaan nuorten liikkuvuuden toteuttamiseksi käytännössä sekä omaksumalla entistä ennakoivampi lähestymistapa alaa koskevissa unionin eri politiikoissa voidaan luoda lähtökohdat merkittävän muutoksen aikaansaamiseksi nykytilanteeseen. |
| --- | --- |

1.7

Kutsumalla kaikki asianomaiset osapuolet mukaan toimintaan nuorten liikkuvuuden toteuttamiseksi käytännössä sekä omaksumalla entistä ennakoivampi lähestymistapa alaa koskevissa unionin eri politiikoissa voidaan luoda lähtökohdat merkittävän muutoksen aikaansaamiseksi nykytilanteeseen.

2.   Johdanto

2.1   Valmistelevan lausunnon perusteet

| 2.1.1 | Tarkasteltavana oleva asiakirja perustuu Ranskan tasavallan ulkoasiainministeriön Eurooppa-asioista vastaavan valtiosihteerin Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle esittämään pyyntöön. Lokakuun 25. päivänä 2007 kyseinen valtiosihteeri pyysi komiteaa laatimaan valmistelevan lausunnon aiheesta ”Millä käytännön toimenpiteillä voidaan edistää nuorten liikkuvuutta Euroopassa?”. Lausuntoa pyydettiin Ranskan Eurooppa-neuvoston puheenjohtajuutta vuoden 2008 jälkipuoliskolla silmällä pitäen. |
| --- | --- |

2.1.1

Tarkasteltavana oleva asiakirja perustuu Ranskan tasavallan ulkoasiainministeriön Eurooppa-asioista vastaavan valtiosihteerin Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle esittämään pyyntöön. Lokakuun 25. päivänä 2007 kyseinen valtiosihteeri pyysi komiteaa laatimaan valmistelevan lausunnon aiheesta ”Millä käytännön toimenpiteillä voidaan edistää nuorten liikkuvuutta Euroopassa?”. Lausuntoa pyydettiin Ranskan Eurooppa-neuvoston puheenjohtajuutta vuoden 2008 jälkipuoliskolla silmällä pitäen.

| 2.1.2 | Samaan aikaan yleissivistävästä ja ammatillisesta koulutuksesta vastaava komission jäsen on tukenut korkean tason asiantuntijaryhmän perustamista eurooppalaisten liikkuvuuden lisäämiseksi. Korkean tason ryhmä piti ensimmäisen istuntonsa 24. tammikuuta 2008. Sen tavoitteena on yksilöidä toimenpiteet, jotka on toteutettava nuorisovaihdon lisäämiseksi, liikkuvuudelle annettavan tuen parantamiseksi ammatillisen ja aikuiskoulutuksen yhteydessä sekä nuorten taiteilijoiden, yritysjohtajien ja vapaaehtoisten liikkuvuuden lisäämiseksi. Ryhmän on tarkoitus saada työskentelynsä päätökseen kuluvan vuoden puoliväliin mennessä, jolloin se antaa aiheesta strategisen kertomuksen. |
| --- | --- |

2.1.2

Samaan aikaan yleissivistävästä ja ammatillisesta koulutuksesta vastaava komission jäsen on tukenut korkean tason asiantuntijaryhmän perustamista eurooppalaisten liikkuvuuden lisäämiseksi. Korkean tason ryhmä piti ensimmäisen istuntonsa 24. tammikuuta 2008. Sen tavoitteena on yksilöidä toimenpiteet, jotka on toteutettava nuorisovaihdon lisäämiseksi, liikkuvuudelle annettavan tuen parantamiseksi ammatillisen ja aikuiskoulutuksen yhteydessä sekä nuorten taiteilijoiden, yritysjohtajien ja vapaaehtoisten liikkuvuuden lisäämiseksi. Ryhmän on tarkoitus saada työskentelynsä päätökseen kuluvan vuoden puoliväliin mennessä, jolloin se antaa aiheesta strategisen kertomuksen.

2.2   Liikkuvuus Euroopan unionissa: enemmän kuin oikeus liikkua vapaasti

| 2.2.1 | Liikkuvuus on oikeus, joka vahvistetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 18 artiklassa. Kyseistä oikeutta täsmennetään yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen osalta perustamissopimuksen 149 artiklan 4 kohdan ja 150 artiklan 4 kohdan määräyksissä. Tästä näkökulmasta tarkasteltuna Euroopan unionilla yleisesti ja jäsenvaltioilla erityisesti on siis velvollisuus ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen kyseinen oikeus liikkuvuuteen, liittyy se sitten työhön, koulutukseen, vapaaehtoistoimintaan tai yksinkertaisesti vapaa-ajanviettoon. |
| --- | --- |

2.2.1

Liikkuvuus on oikeus, joka vahvistetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 18 artiklassa. Kyseistä oikeutta täsmennetään yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen osalta perustamissopimuksen 149 artiklan 4 kohdan ja 150 artiklan 4 kohdan määräyksissä. Tästä näkökulmasta tarkasteltuna Euroopan unionilla yleisesti ja jäsenvaltioilla erityisesti on siis velvollisuus ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen kyseinen oikeus liikkuvuuteen, liittyy se sitten työhön, koulutukseen, vapaaehtoistoimintaan tai yksinkertaisesti vapaa-ajanviettoon.

| 2.2.2 | Aluksi työntekijöiden vapaa liikkuvuus — yhtenä Euroopan talousyhteisön neljästä perusvapaudesta yhdessä tavaroiden, pääomien ja palveluiden vapaan liikkuvuuden kanssa — muodosti perustan jäsenvaltioiden kansalaisten liikkuvuudelle. Työntekijöiden vapaan liikkuvuuden varmistamiseksi yhteisön lainsäädännössä saatiin aikaan merkittäviä — etenkin sosiaalisiin etuuksiin liittyviä — parannuksia, jotka koskivat myös työntekijöiden perheenjäseniä heidän matkustaessaan unionin alueella. Myöhemmin pantaessa täytäntöön yhteisön ohjelmia yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä tutkimuksen aloilla tulivat ilmi monet muut valtioiden rajat ylittävän liikkuvuuden esteet. |
| --- | --- |

2.2.2

Aluksi työntekijöiden vapaa liikkuvuus — yhtenä Euroopan talousyhteisön neljästä perusvapaudesta yhdessä tavaroiden, pääomien ja palveluiden vapaan liikkuvuuden kanssa — muodosti perustan jäsenvaltioiden kansalaisten liikkuvuudelle. Työntekijöiden vapaan liikkuvuuden varmistamiseksi yhteisön lainsäädännössä saatiin aikaan merkittäviä — etenkin sosiaalisiin etuuksiin liittyviä — parannuksia, jotka koskivat myös työntekijöiden perheenjäseniä heidän matkustaessaan unionin alueella. Myöhemmin pantaessa täytäntöön yhteisön ohjelmia yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä tutkimuksen aloilla tulivat ilmi monet muut valtioiden rajat ylittävän liikkuvuuden esteet.

| 2.2.3 | Vuosien kuluessa monissa eri aiheita käsitelleissä asiakirjoissa on tuotu esiin olemassa olevat erilaiset esteet liikkuvuudelle sekä ehdotettu, kuvailtu ja toisinaan toteutettu käytännössä ratkaisuja, joiden avulla on vähitellen kyetty poistamaan unionin kansalaisten liikkuvuutta ja oleskelua lähtömaansa ulkopuolella haittaavat esteet. |
| --- | --- |

2.2.3

Vuosien kuluessa monissa eri aiheita käsitelleissä asiakirjoissa on tuotu esiin olemassa olevat erilaiset esteet liikkuvuudelle sekä ehdotettu, kuvailtu ja toisinaan toteutettu käytännössä ratkaisuja, joiden avulla on vähitellen kyetty poistamaan unionin kansalaisten liikkuvuutta ja oleskelua lähtömaansa ulkopuolella haittaavat esteet.

| 2.2.4 | Ajan myötä on kuitenkin voitu havaita, että esteiden tunnistaminen ja ehdotusten toteuttaminen käytännössä eivät ole aina johtaneet siihen, että esteet olisi saatu purettua ja että vapaata liikkuvuutta ja ylipäätään liikkuvuutta koskevat ongelmat olisivat hävinneet. Komitea toteaa, että unionin toimielinten laatimissa eri asiakirjoissa tuodaan toistuvasti esiin samat ongelmat ja ehdotetaan yhä uudelleen jo aiemmin ehdotettuja korjaustoimenpiteitä ilman että niitä useinkaan toteutetaan käytännössä. |
| --- | --- |

2.2.4

Ajan myötä on kuitenkin voitu havaita, että esteiden tunnistaminen ja ehdotusten toteuttaminen käytännössä eivät ole aina johtaneet siihen, että esteet olisi saatu purettua ja että vapaata liikkuvuutta ja ylipäätään liikkuvuutta koskevat ongelmat olisivat hävinneet. Komitea toteaa, että unionin toimielinten laatimissa eri asiakirjoissa tuodaan toistuvasti esiin samat ongelmat ja ehdotetaan yhä uudelleen jo aiemmin ehdotettuja korjaustoimenpiteitä ilman että niitä useinkaan toteutetaan käytännössä.

| 2.2.5 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on tietoinen siitä, että tiettyjä liikkuvuuden ongelmia saattaa olla hankala ratkaista. Se on kuitenkin myös eräissä yhteyksissä havainnut, että halu ratkaista kyseiset ongelmat ei vastaa sitä, kuinka tärkeää kansalaisille on liikkuvuuden hallinnollisten ja oikeudellisten esteiden poistaminen. |
| --- | --- |

2.2.5

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on tietoinen siitä, että tiettyjä liikkuvuuden ongelmia saattaa olla hankala ratkaista. Se on kuitenkin myös eräissä yhteyksissä havainnut, että halu ratkaista kyseiset ongelmat ei vastaa sitä, kuinka tärkeää kansalaisille on liikkuvuuden hallinnollisten ja oikeudellisten esteiden poistaminen.

| 2.2.6 | Todennäköisyys, että hyväksytyillä toimenpiteillä kyetään ratkaisemaan liikkuvuutta koskevat ongelmat, riippuu juridisesti katsoen suoraan käytettävästä oikeudellisesta välineestä. Näin ollen mitä enemmän käytetään suosituksia tai päätöslauselmia sitä suurempi mahdollisuus on, että ehdotettuja toimenpiteitä ei saateta päätökseen kaikissa jäsenvaltioissa. Jos kerran komissio joutuu toisinaan nostamaan kanteen Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa varmistaakseen, että direktiivin sisältö saatetaan jäsenvaltion kansalliseen lainsäädäntöön, sitäkin suuremmalla syyllä voidaan olettaa, ettei pelkkiä suosituksia oteta välttämättä huomioon. Suositelluista toimenpiteistä tulee näin ollen tehottomia. |
| --- | --- |

2.2.6

Todennäköisyys, että hyväksytyillä toimenpiteillä kyetään ratkaisemaan liikkuvuutta koskevat ongelmat, riippuu juridisesti katsoen suoraan käytettävästä oikeudellisesta välineestä. Näin ollen mitä enemmän käytetään suosituksia tai päätöslauselmia sitä suurempi mahdollisuus on, että ehdotettuja toimenpiteitä ei saateta päätökseen kaikissa jäsenvaltioissa. Jos kerran komissio joutuu toisinaan nostamaan kanteen Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa varmistaakseen, että direktiivin sisältö saatetaan jäsenvaltion kansalliseen lainsäädäntöön, sitäkin suuremmalla syyllä voidaan olettaa, ettei pelkkiä suosituksia oteta välttämättä huomioon. Suositelluista toimenpiteistä tulee näin ollen tehottomia.

| 2.2.7 | On totta, että ajan myötä oikeudellisten esteiden tilalle on tullut muita käytännön esteitä, jotka liittyvät muun muassa kielitaitoon, liikkuvuuden mahdollistavien taloudellisten resurssien saatavuuteen, tiedottamiseen ja nuorten kiinnostukseen. Yhtä lailla on kuitenkin totta, että muita niin ikään käytännön näkökohtia, jotka ovat luonteeltaan myös oikeudellisia, kuten tutkintojen tunnustaminen, ei ole vielä saatu ratkaistua unionissa. |
| --- | --- |

2.2.7

On totta, että ajan myötä oikeudellisten esteiden tilalle on tullut muita käytännön esteitä, jotka liittyvät muun muassa kielitaitoon, liikkuvuuden mahdollistavien taloudellisten resurssien saatavuuteen, tiedottamiseen ja nuorten kiinnostukseen. Yhtä lailla on kuitenkin totta, että muita niin ikään käytännön näkökohtia, jotka ovat luonteeltaan myös oikeudellisia, kuten tutkintojen tunnustaminen, ei ole vielä saatu ratkaistua unionissa.

| 2.2.8 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on unionin toimielinten pyynnöstä tai oma-aloitteisesti ottanut toistuvasti kantaa tähän tärkeään asiaan, jolla on välitön vaikutus unionin kansalaisten elämään. Lausunnoissaan komitea on osoittanut tai vahvistanut erilaisten esteiden olemassaolon ja kannattanut tai ehdottanut useita eri ratkaisutoimenpiteitä. Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajana komitea jatkaakin aktiivista toimintaansa, jotta saataisiin ratkaistua kaikki unionin kansalaisten ongelmat liikkuvuutta Euroopan unionissa koskevan oikeuden käyttämisessä. |
| --- | --- |

2.2.8

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on unionin toimielinten pyynnöstä tai oma-aloitteisesti ottanut toistuvasti kantaa tähän tärkeään asiaan, jolla on välitön vaikutus unionin kansalaisten elämään. Lausunnoissaan komitea on osoittanut tai vahvistanut erilaisten esteiden olemassaolon ja kannattanut tai ehdottanut useita eri ratkaisutoimenpiteitä. Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajana komitea jatkaakin aktiivista toimintaansa, jotta saataisiin ratkaistua kaikki unionin kansalaisten ongelmat liikkuvuutta Euroopan unionissa koskevan oikeuden käyttämisessä.

3.   Liikkuvuuden esteet Euroopan unionissa: tilanneanalyysi

| 3.1 | Vihreässä kirjassa aiheesta ”Koulutus — Ammattikoulutus — Tutkimus — Kansainvälisen liikkuvuuden esteet” (1) esitellään tiivistetysti koulutuksellisista syistä EU:ssa matkustavien henkilöiden liikkuvuuden taustaa ja esteitä sekä siihen liittyviä mahdollisia ratkaisuja. ETSK antoi aiheesta lausunnon (2), jossa se esittää eräitä täydentäviä ratkaisuja vihreässä kirjassa ehdotettuihin ratkaisuihin. Lausunnosta on aiheellista tuoda esiin erityisesti seuraava huomio: ”Perussopimuksissa mainitut aineelliset näkökohdat ovat edenneet inhimillisiä näkökohtia ripeämmin, ja tämä on suosinut sellaista lainsäädännön kehitystä, joka mahdollistaa tavaroiden ihmisiä helpomman liikkuvuuden yhteisössä. Komitean mielestä on tarpeen saavuttaa poliittinen sovitteluratkaisu, jonka avulla voidaan syventää todellisen kansalaisten Euroopan mallia.” |
| --- | --- |

3.1

Vihreässä kirjassa aiheesta ”Koulutus — Ammattikoulutus — Tutkimus — Kansainvälisen liikkuvuuden esteet” (1) esitellään tiivistetysti koulutuksellisista syistä EU:ssa matkustavien henkilöiden liikkuvuuden taustaa ja esteitä sekä siihen liittyviä mahdollisia ratkaisuja. ETSK antoi aiheesta lausunnon (2), jossa se esittää eräitä täydentäviä ratkaisuja vihreässä kirjassa ehdotettuihin ratkaisuihin. Lausunnosta on aiheellista tuoda esiin erityisesti seuraava huomio: ”Perussopimuksissa mainitut aineelliset näkökohdat ovat edenneet inhimillisiä näkökohtia ripeämmin, ja tämä on suosinut sellaista lainsäädännön kehitystä, joka mahdollistaa tavaroiden ihmisiä helpomman liikkuvuuden yhteisössä. Komitean mielestä on tarpeen saavuttaa poliittinen sovitteluratkaisu, jonka avulla voidaan syventää todellisen kansalaisten Euroopan mallia.”

| 3.2 | Eräät tuolloin kuvailluista esteistä on saatu vähitellen poistettua, toisten osalta ratkaiseminen on vielä kesken ja eräät esteet ovat pysyneet tai entisestään vahvistuneet. Noista voidaan mainita muun muassa oleskeluoikeuteen, tutkintojen tunnustamiseen, apurahojen alueellisiin rajoituksiin, kunkin jäsenvaltion verotusjärjestelmiin ja sosiaaliturvajärjestelmään liittyvät esteet. Näiden juridisten ongelmien ohella oli myös esteitä, jotka liittyivät muun muassa kieli- ja kulttuurivaikeuksiin, vastaanottajamaata koskevien saatavilla olevien tietojen puutteeseen sekä jokapäiväistä elämää koskeviin ongelmiin vastaanottajamaassa. Loppujen lopuksi nämä ovat ongelmia, jotka vielä nykyäänkin ovat usein ajankohtaisia. |
| --- | --- |

3.2

Eräät tuolloin kuvailluista esteistä on saatu vähitellen poistettua, toisten osalta ratkaiseminen on vielä kesken ja eräät esteet ovat pysyneet tai entisestään vahvistuneet. Noista voidaan mainita muun muassa oleskeluoikeuteen, tutkintojen tunnustamiseen, apurahojen alueellisiin rajoituksiin, kunkin jäsenvaltion verotusjärjestelmiin ja sosiaaliturvajärjestelmään liittyvät esteet. Näiden juridisten ongelmien ohella oli myös esteitä, jotka liittyivät muun muassa kieli- ja kulttuurivaikeuksiin, vastaanottajamaata koskevien saatavilla olevien tietojen puutteeseen sekä jokapäiväistä elämää koskeviin ongelmiin vastaanottajamaassa. Loppujen lopuksi nämä ovat ongelmia, jotka vielä nykyäänkin ovat usein ajankohtaisia.

| 3.3 | Joulukuun 14. päivänä 2000 Nizzassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi päätöslauselman liikkuvuutta koskevasta toimintasuunnitelmasta (3). Päätöslauselma on jatkoa Lissabonissa maaliskuussa 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmille, joissa todetaan, että on kiireellistä poistaa kansalaisten Euroopan unionissa kohtaamat liikkuvuuden esteet todellisen eurooppalaisen osaamisalueen luomiseksi. Päätöslauselmassa esitetään 42 toimenpidettä, joilla pyritään poistamaan liikkuvuuden esteet. |
| --- | --- |

3.3

Joulukuun 14. päivänä 2000 Nizzassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi päätöslauselman liikkuvuutta koskevasta toimintasuunnitelmasta (3). Päätöslauselma on jatkoa Lissabonissa maaliskuussa 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmille, joissa todetaan, että on kiireellistä poistaa kansalaisten Euroopan unionissa kohtaamat liikkuvuuden esteet todellisen eurooppalaisen osaamisalueen luomiseksi. Päätöslauselmassa esitetään 42 toimenpidettä, joilla pyritään poistamaan liikkuvuuden esteet.

| 3.3.1 | Tavoitteet, joiden mukaan kyseiset 42 toimenpidettä ryhmitellään, ovat seuraavat:






  — | Hyväksytään liikkuvuutta koskeva Euroopan strategia. |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Tavoitteet, joiden mukaan kyseiset 42 toimenpidettä ryhmitellään, ovat seuraavat:

—

Hyväksytään liikkuvuutta koskeva Euroopan strategia.

| — | Koulutetaan liikkuvuuden tukihenkilöitä. |
| --- | --- |

—

Koulutetaan liikkuvuuden tukihenkilöitä.

| — | Kehitetään monikielisyyttä. |
| --- | --- |

—

Kehitetään monikielisyyttä.

| — | Helpotetaan liikkuvuutta koskevien tietojen saantia. |
| --- | --- |

—

Helpotetaan liikkuvuutta koskevien tietojen saantia.

| — | Toteutetaan liikkuvuuskartoitus. |
| --- | --- |

—

Toteutetaan liikkuvuuskartoitus.

| — | Tarkastellaan liikkuvuuden rahoitusta. |
| --- | --- |

—

Tarkastellaan liikkuvuuden rahoitusta.

| — | Demokratisoidaan liikkuvuus siten, että kaikilla on rahoitukselliset ja sosiaaliset edellytykset osallistua siihen. |
| --- | --- |

—

Demokratisoidaan liikkuvuus siten, että kaikilla on rahoitukselliset ja sosiaaliset edellytykset osallistua siihen.

| — | Otetaan käyttöön uusia liikkuvuuden muotoja. |
| --- | --- |

—

Otetaan käyttöön uusia liikkuvuuden muotoja.

| — | Parannetaan liikkuvuuteen osallistuvien vastaanottoa. |
| --- | --- |

—

Parannetaan liikkuvuuteen osallistuvien vastaanottoa.

| — | Yksinkertaistetaan liikkuvuutta koskevia aikatauluja. |
| --- | --- |

—

Yksinkertaistetaan liikkuvuutta koskevia aikatauluja.

| — | Annetaan liikkuvuuteen osallistuville tarkoituksenmukainen asema. |
| --- | --- |

—

Annetaan liikkuvuuteen osallistuville tarkoituksenmukainen asema.

| — | Kehitetään tutkintotodistusten ja koulutuksen tunnustamista ja vastaavuutta koskeva järjestelmä. |
| --- | --- |

—

Kehitetään tutkintotodistusten ja koulutuksen tunnustamista ja vastaavuutta koskeva järjestelmä.

| — | Tunnustetaan hankittu kokemus. |
| --- | --- |

—

Tunnustetaan hankittu kokemus.

| — | Luetaan liikkuvuuskaudet eduksi. |
| --- | --- |

—

Luetaan liikkuvuuskaudet eduksi.

| 3.3.2 | Päätöslauselmassa etusijalle asetettuja toimenpiteitä ovat seuraavat:






  — | Kehitetään monikielisyyttä. |
| --- | --- | --- |

3.3.2

Päätöslauselmassa etusijalle asetettuja toimenpiteitä ovat seuraavat:

—

Kehitetään monikielisyyttä.

| — | Luodaan portaali, jonka kautta pääsee liikkuvuutta koskeviin tietolähteisiin. |
| --- | --- |

—

Luodaan portaali, jonka kautta pääsee liikkuvuutta koskeviin tietolähteisiin.

| — | Tunnustetaan liikkuvuusjaksot etenkin kursseilla, joiden suorittamisesta voi saada todistuksen. |
| --- | --- |

—

Tunnustetaan liikkuvuusjaksot etenkin kursseilla, joiden suorittamisesta voi saada todistuksen.

| — | Koulutetaan liikkuvuuden toimijoita, jotka voivat antaa neuvoja liikkuvuussuunnitelmissa. |
| --- | --- |

—

Koulutetaan liikkuvuuden toimijoita, jotka voivat antaa neuvoja liikkuvuussuunnitelmissa.

| — | Määritellään ja hyväksytään liikkuvuutta koskeva laatusopimus. |
| --- | --- |

—

Määritellään ja hyväksytään liikkuvuutta koskeva laatusopimus.

| — | Laaditaan luettelo vaihtomahdollisuuksista ja hyvistä käytännöistä. |
| --- | --- |

—

Laaditaan luettelo vaihtomahdollisuuksista ja hyvistä käytännöistä.

| — | Sovitetaan yhteen eri tahojen myöntämä liikkuvuuden rahoitus. |
| --- | --- |

—

Sovitetaan yhteen eri tahojen myöntämä liikkuvuuden rahoitus.

| 3.4 | Euroopan parlamentin ja neuvoston antama ensimmäinen suositus liikkuvuutta tukevan yhteisön toiminnan edistämiseksi oli suositus 2001/613/EY (4) opiskelijoiden, koulutuksessa olevien, vapaaehtoisten, opettajien ja kouluttajien liikkuvuudesta Euroopan yhteisössä. ETSK antoi suosituksesta lausunnon (5), josta voidaan tuoda esiin erityisesti seuraava huomio: ”Euroopan yhdentymisen ja nimenomaan kansalaisten Euroopan toteuttamisen ja kansainvälisen kilpailukyvyn parantamisen yksi edellytys on, että kansalaiset voivat liikkua ilman huomattavia rajoituksia.” |
| --- | --- |

3.4

Euroopan parlamentin ja neuvoston antama ensimmäinen suositus liikkuvuutta tukevan yhteisön toiminnan edistämiseksi oli suositus 2001/613/EY (4) opiskelijoiden, koulutuksessa olevien, vapaaehtoisten, opettajien ja kouluttajien liikkuvuudesta Euroopan yhteisössä. ETSK antoi suosituksesta lausunnon (5), josta voidaan tuoda esiin erityisesti seuraava huomio: ”Euroopan yhdentymisen ja nimenomaan kansalaisten Euroopan toteuttamisen ja kansainvälisen kilpailukyvyn parantamisen yksi edellytys on, että kansalaiset voivat liikkua ilman huomattavia rajoituksia.”

| 3.4.1 | Edellä mainitussa suosituksessa jäsenvaltioita kehotetaan






  — | poistamaan liikkuvuutta haittaavat oikeudelliset ja hallinnolliset esteet |
| --- | --- | --- |

3.4.1

Edellä mainitussa suosituksessa jäsenvaltioita kehotetaan

—

poistamaan liikkuvuutta haittaavat oikeudelliset ja hallinnolliset esteet

| — | vähentämään kielellisiä esteitä ja kannustamaan opiskelemaan vähintään kahta kieltä |
| --- | --- |

—

vähentämään kielellisiä esteitä ja kannustamaan opiskelemaan vähintään kahta kieltä

| — | edistämään erilaisia taloudellisia tukitoimia ja helpottamaan apurahojen siirrettävyyttä |
| --- | --- |

—

edistämään erilaisia taloudellisia tukitoimia ja helpottamaan apurahojen siirrettävyyttä

| — | edistämään eurooppalaista pätevyysaluetta |
| --- | --- |

—

edistämään eurooppalaista pätevyysaluetta

| — | edistämään kaikkien hyödyllisten tietojen saatavuutta. |
| --- | --- |

—

edistämään kaikkien hyödyllisten tietojen saatavuutta.

| 3.4.2 | Lisäksi suosituksessa ehdotetaan erilaisia erityistoimenpiteitä opiskelijoita, ammatillisessa koulutuksessa olevia, nuoria vapaaehtoisia sekä opettajia ja kouluttajia varten. |
| --- | --- |

3.4.2

Lisäksi suosituksessa ehdotetaan erilaisia erityistoimenpiteitä opiskelijoita, ammatillisessa koulutuksessa olevia, nuoria vapaaehtoisia sekä opettajia ja kouluttajia varten.

| 3.5 | Aiheesta ”Valkoinen kirja nuorisopolitiikasta” antamassaan oma-aloitteisessa lausunnossa (6) ETSK toteaa liikkuvuudesta seuraavaa: ”Useimpien nuorten kannalta kyse on kuitenkin pelkästään teoreettisesta oikeudesta. Tämä johtuu mahdollisuuksien ja resurssien puutteesta, liikkumisen ja sen myötä hankittujen taitojen riittämättömästä arvostuksesta, mahdollisuuksien epätasaisesta jakautumisesta, liikkuvuuden periaatteen sosiaalisesta ja kulttuurisesta vastustuksesta sekä oikeudellisista ja hallinnollisista esteistä. Huomiota olisikin kiinnitettävä erityisesti jäsenvaltioiden välisiin hallinnollisiin esteisiin, jotka liittyvät sosiaaliturvaan, verotukseen, oleskeluoikeuksiin sekä muodollisen, vapaamuotoisen tai oppilaitosten ulkopuolisen koulutuksen avulla hankittujen taitojen tunnustamiseen.” |
| --- | --- |

3.5

Aiheesta ”Valkoinen kirja nuorisopolitiikasta” antamassaan oma-aloitteisessa lausunnossa (6) ETSK toteaa liikkuvuudesta seuraavaa: ”Useimpien nuorten kannalta kyse on kuitenkin pelkästään teoreettisesta oikeudesta. Tämä johtuu mahdollisuuksien ja resurssien puutteesta, liikkumisen ja sen myötä hankittujen taitojen riittämättömästä arvostuksesta, mahdollisuuksien epätasaisesta jakautumisesta, liikkuvuuden periaatteen sosiaalisesta ja kulttuurisesta vastustuksesta sekä oikeudellisista ja hallinnollisista esteistä. Huomiota olisikin kiinnitettävä erityisesti jäsenvaltioiden välisiin hallinnollisiin esteisiin, jotka liittyvät sosiaaliturvaan, verotukseen, oleskeluoikeuksiin sekä muodollisen, vapaamuotoisen tai oppilaitosten ulkopuolisen koulutuksen avulla hankittujen taitojen tunnustamiseen.”

| 3.6 | Vaikka EU:n toimielimet ovat toteuttaneet lukuisia toimenpiteitä ratkaistakseen ongelmat, joiden todettiin jo vihreässä kirjassa hankaloittavan nuorten, opettajien, kouluttajien ja tutkijoiden liikkuvuutta, ja huolimatta liikkuvuutta koskevassa toimintasuunnitelmassa esiin tuoduista hyvistä aikomuksista, voidaan havaita, että eräät näistä esteistä ovat edelleen olemassa. |
| --- | --- |

3.6

Vaikka EU:n toimielimet ovat toteuttaneet lukuisia toimenpiteitä ratkaistakseen ongelmat, joiden todettiin jo vihreässä kirjassa hankaloittavan nuorten, opettajien, kouluttajien ja tutkijoiden liikkuvuutta, ja huolimatta liikkuvuutta koskevassa toimintasuunnitelmassa esiin tuoduista hyvistä aikomuksista, voidaan havaita, että eräät näistä esteistä ovat edelleen olemassa.

| 3.7 | Voidaan kuitenkin myös esittää esimerkkejä oikeudellisista ratkaisuista olemassa oleviin ongelmiin. Niistä voidaan mainita erityisesti seuraavat: |
| --- | --- |

3.7

Voidaan kuitenkin myös esittää esimerkkejä oikeudellisista ratkaisuista olemassa oleviin ongelmiin. Niistä voidaan mainita erityisesti seuraavat:

| 3.7.1 | Hyväksytyt säädökset:






  — | direktiivi 2004/38/EY Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella (7) |
| --- | --- | --- |

3.7.1

Hyväksytyt säädökset:

—

direktiivi 2004/38/EY Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella (7)

| — | asetus N:o 1408/71 ja sen korvaava asetus N:o 883/2004 sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta (8) |
| --- | --- |

—

asetus N:o 1408/71 ja sen korvaava asetus N:o 883/2004 sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta (8)

| — | päätös N:o 2241/2004/EY yhteisön yhteisistä puitteista tutkintojen ja pätevyyksien selkeyttämiseksi (Europass) (9) |
| --- | --- |

—

päätös N:o 2241/2004/EY yhteisön yhteisistä puitteista tutkintojen ja pätevyyksien selkeyttämiseksi (Europass) (9)

| — | direktiivi 2005/36/EY ammattipätevyyden tunnustamisesta (10) |
| --- | --- |

—

direktiivi 2005/36/EY ammattipätevyyden tunnustamisesta (10)

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus 2006/961/EY koulutukseen liittyvästä valtioiden rajat ylittävästä liikkuvuudesta yhteisössä: liikkuvuutta koskeva eurooppalainen laatuperuskirja (11) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus 2006/961/EY koulutukseen liittyvästä valtioiden rajat ylittävästä liikkuvuudesta yhteisössä: liikkuvuutta koskeva eurooppalainen laatuperuskirja (11)

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus 3662/07 eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi (12). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus 3662/07 eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi (12).

| 3.7.2 | Meneillään olevat toimenpiteet:






  — | ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten ja arvosanojen eurooppalaisen siirtojärjestelmä |
| --- | --- | --- |

3.7.2

Meneillään olevat toimenpiteet:

—

ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten ja arvosanojen eurooppalaisen siirtojärjestelmä

| — | vapaaehtoistoiminnassa opittujen taitojen tunnustaminen (13) |
| --- | --- |

—

vapaaehtoistoiminnassa opittujen taitojen tunnustaminen (13)

| — | monikielisyyden puitestrategia (14). |
| --- | --- |

—

monikielisyyden puitestrategia (14).

| 3.8 | ETSK on ottanut kantaa edellä mainittuihin seikkoihin niitä koskevissa lausunnoissaan tuomalla esiin mielipiteensä monista eri näkökohdista, joilla on välitön vaikutus unionin kansalaisten liikkuvuuteen yleisesti ja nuorten liikkuvuuteen erityisesti. Meneillään on päätöksentekoprosessi, jonka puitteissa pyritään ratkaisemaan eurooppalaisten nuorten liikkuvuuteen liittyvät ongelmat mutta jossa eräät merkittävät näkökohdat liikkuvuuden edistämistä ja helpottamista koskevan tavoitteen osalta jäävät epämääräisiksi. |
| --- | --- |

3.8

ETSK on ottanut kantaa edellä mainittuihin seikkoihin niitä koskevissa lausunnoissaan tuomalla esiin mielipiteensä monista eri näkökohdista, joilla on välitön vaikutus unionin kansalaisten liikkuvuuteen yleisesti ja nuorten liikkuvuuteen erityisesti. Meneillään on päätöksentekoprosessi, jonka puitteissa pyritään ratkaisemaan eurooppalaisten nuorten liikkuvuuteen liittyvät ongelmat mutta jossa eräät merkittävät näkökohdat liikkuvuuden edistämistä ja helpottamista koskevan tavoitteen osalta jäävät epämääräisiksi.

| 3.9 | Ei pidä myöskään unohtaa eräitä kansalaisten käyttöön annettuja välineitä, joiden hyödyntämistä ja toimintaa voitaisiin tukea ja parantaa. Esimerkkinä voidaan mainita Euroopan ammatillisen liikkuvuuden portaali EURES. Sen tietokantoihin tulisi olla nykyistä helpompi pääsy, niitä tulisi ajantasaistaa säännöllisesti ja niissä tarjottuja tietoja, jotka toisinaan saattavat olla liian suppeita, tulisi valvoa ja ennen kaikkea sen tulisi olla kansalaisille näkyvä portaali ja verkko. |
| --- | --- |

3.9

Ei pidä myöskään unohtaa eräitä kansalaisten käyttöön annettuja välineitä, joiden hyödyntämistä ja toimintaa voitaisiin tukea ja parantaa. Esimerkkinä voidaan mainita Euroopan ammatillisen liikkuvuuden portaali EURES. Sen tietokantoihin tulisi olla nykyistä helpompi pääsy, niitä tulisi ajantasaistaa säännöllisesti ja niissä tarjottuja tietoja, jotka toisinaan saattavat olla liian suppeita, tulisi valvoa ja ennen kaikkea sen tulisi olla kansalaisille näkyvä portaali ja verkko.

| 3.10 | Tässä mielessä unionin toimielinten olisikin ehkä aiheellista pohtia, missä määrin unionin nuoret tuntevat liikkuvuuttaan edistäviä olemassa olevia eri aloitteita. Kuka tietää, mitä Europass, Youthpass tai eurooppalainen laatuperuskirja ovat? Levittävätkö jäsenvaltiot riittävästi tietoja? Mitä muita liikkuvuusohjelmia unionin nuoret tuntevat Erasmuksen lisäksi? Tiedon lisääminen saatavilla olevista monista eri välineistä on Euroopan talous- ja sosiaalikomitean mielestä yksi lisäkeino liikkuvuuden esteiden poistamiseksi. |
| --- | --- |

3.10

Tässä mielessä unionin toimielinten olisikin ehkä aiheellista pohtia, missä määrin unionin nuoret tuntevat liikkuvuuttaan edistäviä olemassa olevia eri aloitteita. Kuka tietää, mitä Europass, Youthpass tai eurooppalainen laatuperuskirja ovat? Levittävätkö jäsenvaltiot riittävästi tietoja? Mitä muita liikkuvuusohjelmia unionin nuoret tuntevat Erasmuksen lisäksi? Tiedon lisääminen saatavilla olevista monista eri välineistä on Euroopan talous- ja sosiaalikomitean mielestä yksi lisäkeino liikkuvuuden esteiden poistamiseksi.

4.   Nuorten eurooppalaisten kansainvälinen liikkuvuus: Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kanta

| 4.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean mielestä keskeisin este nuorten eurooppalaisten liikkuvuudelle on, että moneen kertaan esiin tuodut ongelmat jäävät vaille ratkaisua ja että useaan otteeseen ehdotettuja ratkaisutoimenpiteitä ei kyetä panemaan täytäntöön. |
| --- | --- |

4.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean mielestä keskeisin este nuorten eurooppalaisten liikkuvuudelle on, että moneen kertaan esiin tuodut ongelmat jäävät vaille ratkaisua ja että useaan otteeseen ehdotettuja ratkaisutoimenpiteitä ei kyetä panemaan täytäntöön.

| 4.2 | Komitea katsoo, että on tärkeämpää kohdistaa toimet jo ehdotettujen toimenpiteiden tehokkaaseen täytäntöönpanoon sen sijaan että perustettaisiin uudelleen asiantuntijaryhmiä, jotka toisivat jälleen esiin samat, jo aiemmin kuvaillut esteet, joita ollaan vielä ratkaisemassa. |
| --- | --- |

4.2

Komitea katsoo, että on tärkeämpää kohdistaa toimet jo ehdotettujen toimenpiteiden tehokkaaseen täytäntöönpanoon sen sijaan että perustettaisiin uudelleen asiantuntijaryhmiä, jotka toisivat jälleen esiin samat, jo aiemmin kuvaillut esteet, joita ollaan vielä ratkaisemassa.

| 4.3 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ei tarkoita tällä sitä, etteikö olisi tarpeen tuoda uudelleen esiin todellisia vaikeuksia, joita unionin nuorilla on osallistuessaan elinikäisen oppimisen ohjelmaan (15) sekä Erasmus Mundus- (16), Youth in Action- (17) ja Kulttuuri (18)-ohjelmiin liittyviin liikkuvuustoimiin ja vaihto-ohjelmiin. Komitea toteaa kuitenkin, että se pitää ensisijaisena alustavan tilannekatsauksen laatimista. On pysähdyttävä ja pohdittava aktiivisesti nykyistä tilannetta tässä erittäin merkittävässä asiassa, jolla on välitön vaikutus eurooppalaisiin nuoriin. |
| --- | --- |

4.3

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ei tarkoita tällä sitä, etteikö olisi tarpeen tuoda uudelleen esiin todellisia vaikeuksia, joita unionin nuorilla on osallistuessaan elinikäisen oppimisen ohjelmaan (15) sekä Erasmus Mundus- (16), Youth in Action- (17) ja Kulttuuri (18)-ohjelmiin liittyviin liikkuvuustoimiin ja vaihto-ohjelmiin. Komitea toteaa kuitenkin, että se pitää ensisijaisena alustavan tilannekatsauksen laatimista. On pysähdyttävä ja pohdittava aktiivisesti nykyistä tilannetta tässä erittäin merkittävässä asiassa, jolla on välitön vaikutus eurooppalaisiin nuoriin.

| 4.4 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että olisi perustettava aihealueella toimivaltaisten komission eri pääosastojen edustajista koostuva koordinointiryhmä, jonka erityistehtävänä olisi toteuttaa perinpohjainen tilanneanalyysi ja joka pyrkisi seuraaviin perustavoitteisiin:






  — | Määritellään, mitkä ovat jo aiemmissa yhteyksissä yksilöidyt ja kuvaillut esteet. |
| --- | --- | --- |

4.4

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että olisi perustettava aihealueella toimivaltaisten komission eri pääosastojen edustajista koostuva koordinointiryhmä, jonka erityistehtävänä olisi toteuttaa perinpohjainen tilanneanalyysi ja joka pyrkisi seuraaviin perustavoitteisiin:

—

Määritellään, mitkä ovat jo aiemmissa yhteyksissä yksilöidyt ja kuvaillut esteet.

| — | Yksilöidään Euroopan unionin tasolla hyväksytyt tehokkaat toimenpiteet (asetukset, direktiivit, päätökset, päätöslauselmat, suositukset jne.) kyseisten esteiden poistamiseksi. |
| --- | --- |

—

Yksilöidään Euroopan unionin tasolla hyväksytyt tehokkaat toimenpiteet (asetukset, direktiivit, päätökset, päätöslauselmat, suositukset jne.) kyseisten esteiden poistamiseksi.

| — | Yksilöidään aiemmin kuvaillut ongelmat, joita ei vielä ole ratkaistu mutta joita ollaan ratkaisemassa lainsäädännöllisin keinoin. |
| --- | --- |

—

Yksilöidään aiemmin kuvaillut ongelmat, joita ei vielä ole ratkaistu mutta joita ollaan ratkaisemassa lainsäädännöllisin keinoin.

| — | Yksilöidään jo kuvaillut ongelmat, joiden ratkaisemiseksi ei ole vielä tehty aloitteita. |
| --- | --- |

—

Yksilöidään jo kuvaillut ongelmat, joiden ratkaisemiseksi ei ole vielä tehty aloitteita.

| — | Yksilöidään ehdotetut toimenpiteet, joita ei ole otettu huomioon tai joita jäsenvaltiot eivät ole panneet täytäntöön. |
| --- | --- |

—

Yksilöidään ehdotetut toimenpiteet, joita ei ole otettu huomioon tai joita jäsenvaltiot eivät ole panneet täytäntöön.

| 4.5 | Tämän kattavan analyysin laatimisen jälkeen koordinointiryhmän tulisi lisäksi laatia nuorten tilanteesta seikkaperäinen määritelmä, jossa nuoret jaotellaan eri kohderyhmiin toisiinsa verrattavissa olevien olosuhteiden ja samankaltaisten ongelmien perusteella, kuten tämän lausunnon päätelmien kohdassa 1.5 esitetään. |
| --- | --- |

4.5

Tämän kattavan analyysin laatimisen jälkeen koordinointiryhmän tulisi lisäksi laatia nuorten tilanteesta seikkaperäinen määritelmä, jossa nuoret jaotellaan eri kohderyhmiin toisiinsa verrattavissa olevien olosuhteiden ja samankaltaisten ongelmien perusteella, kuten tämän lausunnon päätelmien kohdassa 1.5 esitetään.

| 4.6 | Kyseisen analyysin avulla ja ottamalla huomioon, että eri ryhmien olosuhteet ovat täysin erilaiset, voidaan EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden toiminta suunnata aiempaa täsmällisempien ja vähemmän yleisluonteisten toimenpiteiden täytäntöönpanoon. Näin voitaisiin lisätä toimenpiteiden vaikuttavuutta ja tehostaa liikkuvuusongelmien ratkaisemista. |
| --- | --- |

4.6

Kyseisen analyysin avulla ja ottamalla huomioon, että eri ryhmien olosuhteet ovat täysin erilaiset, voidaan EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden toiminta suunnata aiempaa täsmällisempien ja vähemmän yleisluonteisten toimenpiteiden täytäntöönpanoon. Näin voitaisiin lisätä toimenpiteiden vaikuttavuutta ja tehostaa liikkuvuusongelmien ratkaisemista.

| 4.7 | Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajana ja neuvoa-antavana elimenä Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, jolla on laaja kokemus liikkuvuuteen yleisesti ja nuorten työmarkkinatilanteen parantamiseen (19) erityisesti liittyvien ongelmien analysoinnista ja ratkaisujen ehdottamisesta, tarjoutuu tekemään yhteistyötä Euroopan komission kanssa edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Nuorten työntekijöiden liikkuvuuden edistämiseksi olisi toteutettava erityisiä toimenpiteitä, jotka vahvistaisivat oikeuksien siirrettävyyttä koskevia kaikkiin kansalaisiin sovellettavia määräyksiä. Komitean kokemus ja läheisyys yhteiskuntaan tekevät siitä välttämättömän keskustelukumppanin tällä alalla. |
| --- | --- |

4.7

Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajana ja neuvoa-antavana elimenä Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, jolla on laaja kokemus liikkuvuuteen yleisesti ja nuorten työmarkkinatilanteen parantamiseen (19) erityisesti liittyvien ongelmien analysoinnista ja ratkaisujen ehdottamisesta, tarjoutuu tekemään yhteistyötä Euroopan komission kanssa edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Nuorten työntekijöiden liikkuvuuden edistämiseksi olisi toteutettava erityisiä toimenpiteitä, jotka vahvistaisivat oikeuksien siirrettävyyttä koskevia kaikkiin kansalaisiin sovellettavia määräyksiä. Komitean kokemus ja läheisyys yhteiskuntaan tekevät siitä välttämättömän keskustelukumppanin tällä alalla.

| 4.8 | Komitea on kuitenkin tietoinen siitä, että parhaillaan toteutetaan toimenpiteitä sellaisten konkreettisten tilanteiden ratkaisemiseksi, jotka aiemmin muodostivat todellisia oikeudellisia ja hallinnollisia esteitä liikkuvuudelle, ja että kyseiset esteet ovat vähitellen häviämässä. Yhtä lailla on kuitenkin todettava, että edelleen on merkittäviä esteitä, joista kuvaavimpana esimerkkinä voidaan mainita osaamisen ja pätevyyden tunnustaminen ja validointi. Eurooppalainen tutkintojen viitekehys voi olla yksi keino poistaa kyseinen este, mutta ETSK on tuonut jo aiemmin antamassaan lausunnossa (20) esiin ongelmat, jotka liittyvät sen täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

4.8

Komitea on kuitenkin tietoinen siitä, että parhaillaan toteutetaan toimenpiteitä sellaisten konkreettisten tilanteiden ratkaisemiseksi, jotka aiemmin muodostivat todellisia oikeudellisia ja hallinnollisia esteitä liikkuvuudelle, ja että kyseiset esteet ovat vähitellen häviämässä. Yhtä lailla on kuitenkin todettava, että edelleen on merkittäviä esteitä, joista kuvaavimpana esimerkkinä voidaan mainita osaamisen ja pätevyyden tunnustaminen ja validointi. Eurooppalainen tutkintojen viitekehys voi olla yksi keino poistaa kyseinen este, mutta ETSK on tuonut jo aiemmin antamassaan lausunnossa (20) esiin ongelmat, jotka liittyvät sen täytäntöönpanoon.

| 4.9 | Edellä todetun lisäksi ETSK antaa lausuntoihinsa yleisesti kuuluvan rakentavan kritiikin hengessä aina tukensa kaikille toimille, joilla pyritään poistamaan esteet käyttää oikeutta liikkuvuuteen ja vapaaseen liikkumiseen. Toisinaan kyseiset esteet liittyvät kuitenkin tilanteisiin, joilla ei ole mitään tekemistä oikeudellis-hallinnollisten puitteiden kanssa. Esimerkkeinä tämänkaltaisista tilanteista voidaan mainita varojen vähäisyys nuorilla, jotka haluaisivat osallistua liikkuvuustoimiin, mikä estää osaa unionin nuorista matkustamasta edellä mainittujen ohjelmien puitteissa; kielten oppimisen vaikeudet, jotka luovat ylitsepääsemättömän esteen mahdollisuudelle päästä muihin maihin; epävarmuus siitä, mikä nuoria odottaa vastaanottavassa maassa, josta ei mahdollisesta tiedetä edes oleellisimpia seikkoja. Kaiken kaikkiaan kyse on tilanteista, jotka eivät edellytä merkittäviä oikeudellisia sopimuksia, vaan kaikkia mahdollisia ponnisteluja ratkaisujen löytämiseksi. Liikkuvuutta koskevan toimintasuunnitelman kaltaisiin asiakirjoihin sisältyykin jo toimenpide-ehdotuksia, joilla pyritään esimerkiksi kehittämään monikielisyyttä ja rahoituskumppanuutta, demokratisoimaan liikkuvuus varmistamalla taloudelliset edellytykset siihen osallistumiseen, parantamaan liikkuvuuteen osallistuvien henkilöiden vastaanottoa sekä antamaan heille tarkoituksenmukainen asema. |
| --- | --- |

4.9

Edellä todetun lisäksi ETSK antaa lausuntoihinsa yleisesti kuuluvan rakentavan kritiikin hengessä aina tukensa kaikille toimille, joilla pyritään poistamaan esteet käyttää oikeutta liikkuvuuteen ja vapaaseen liikkumiseen. Toisinaan kyseiset esteet liittyvät kuitenkin tilanteisiin, joilla ei ole mitään tekemistä oikeudellis-hallinnollisten puitteiden kanssa. Esimerkkeinä tämänkaltaisista tilanteista voidaan mainita varojen vähäisyys nuorilla, jotka haluaisivat osallistua liikkuvuustoimiin, mikä estää osaa unionin nuorista matkustamasta edellä mainittujen ohjelmien puitteissa; kielten oppimisen vaikeudet, jotka luovat ylitsepääsemättömän esteen mahdollisuudelle päästä muihin maihin; epävarmuus siitä, mikä nuoria odottaa vastaanottavassa maassa, josta ei mahdollisesta tiedetä edes oleellisimpia seikkoja. Kaiken kaikkiaan kyse on tilanteista, jotka eivät edellytä merkittäviä oikeudellisia sopimuksia, vaan kaikkia mahdollisia ponnisteluja ratkaisujen löytämiseksi. Liikkuvuutta koskevan toimintasuunnitelman kaltaisiin asiakirjoihin sisältyykin jo toimenpide-ehdotuksia, joilla pyritään esimerkiksi kehittämään monikielisyyttä ja rahoituskumppanuutta, demokratisoimaan liikkuvuus varmistamalla taloudelliset edellytykset siihen osallistumiseen, parantamaan liikkuvuuteen osallistuvien henkilöiden vastaanottoa sekä antamaan heille tarkoituksenmukainen asema.

| 4.10 | ETSK painottaa vielä kerran, ettei ole niinkään tarpeen jatkaa esteiden ja ratkaisujen yksilöimistä, vaan ryhtyä suhteellisen lyhyen aikavälin kuluessa asianmukaisiin toimenpiteisiin, jotta kaikelle sille, mitä liikkuvuuden osalta on jo seikkaperäisesti todettu, annettaisiin konkreettinen muoto. Kutsumalla kaikki asianomaiset osapuolet mukaan toimintaan nuorten liikkuvuuden toteuttamiseksi käytännössä sekä omaksumalla entistä ennakoivampi lähestymistapa alaa koskevissa unionin eri politiikoissa voidaan luoda lähtökohdat merkittävän muutoksen aikaansaamiseksi nykytilanteeseen. |
| --- | --- |

4.10

ETSK painottaa vielä kerran, ettei ole niinkään tarpeen jatkaa esteiden ja ratkaisujen yksilöimistä, vaan ryhtyä suhteellisen lyhyen aikavälin kuluessa asianmukaisiin toimenpiteisiin, jotta kaikelle sille, mitä liikkuvuuden osalta on jo seikkaperäisesti todettu, annettaisiin konkreettinen muoto. Kutsumalla kaikki asianomaiset osapuolet mukaan toimintaan nuorten liikkuvuuden toteuttamiseksi käytännössä sekä omaksumalla entistä ennakoivampi lähestymistapa alaa koskevissa unionin eri politiikoissa voidaan luoda lähtökohdat merkittävän muutoksen aikaansaamiseksi nykytilanteeseen.

Bryssel 29. toukokuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  KOM(1996) 462 lopullinen.

1

(2)  Ks. ETSK:n 29. helmikuuta 1997 antama lausunto vihreästä kirjasta otsikolla ”Koulutus — ammattikoulutus — tutkimus — liikkuvuuden esteet”, esittelijä: José Isaías Rodríguez García-Caro. EYVL C 133, 28.4.1997, kohta 3.1.2.

2

(3)  EYVL C 371, 23.12.2000.

3

(4)  EYVL L 215, 9.8.2001.

4

(5)  Ks. ETSK:n 27. huhtikuuta 2000 antama lausunto aiheesta: Euroopan parlamentin ja neuvoston suositukseksi opiskelijoiden, koulutuksessa olevien, nuorten vapaaehtoisten, opettajien ja kouluttajien liikkuvuudesta Euroopan yhteisössä, esittelijä: Renate Hornung-Draus. EYVL C 168, 16.6.2000.

5

(6)  Ks. ETSK:n 29 marraskuuta 2000 antama lausunto ”Valkoinen kirja nuorisopolitiikasta”, esittelijä: Jillian Hassett. EYVL C 116, 20.4.2001.

6

(7)  EUVL L 158, 30.4.2004.

7

(8)  EUVL L 166, 30.4.2004.

8

(9)  EUVL L 390, 31.12.2004.

9

(10)  EUVL L 255, 30.9.2005.

10

(11)  EUVL L 394, 30.12.2006.

11

(12)  PE-CONS 3662/07.

12

(13)  Ks. ETSK:n 13. joulukuuta 2006 antama lausunto ”Vapaaehtoistoiminta, sen rooli ja vaikutukset eurooppalaisessa yhteiskunnassa”, esittelijä: Erika Koller, apulaisesittelijä: Soscha zu Eulenburg, EUVL C 325, 30.12.2006.

13

(14)  Ks. ETSK:n 26. lokakuuta 2006 antama lausunto ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Uusi monikielisyyden puitestrategia”, esittelijä: An Le Nouail Marlière, EUVL C 324, 30.12.2006.

14

(15)  EUVL L 327, 24.11.2006.

15

(16)  EUVL L 345, 31.12.2003.

16

(17)  EUVL L 327, 24.11.2006.

17

(18)  EUVL L 372, 27.12.2006.

18

(19)  Ks. ETSK:n 12. maaliskuuta 2008 antama lausunto ”Työmarkkinaosapuolten rooli nuorten työmarkkinatilanteen parantamisessa”, esittelijä: Mário Soares, apulaisesittelijä: Eve Päärendson. CES 500/2008.

19

(20)  Ks. ETSK:n 30. toukokuuta 2007 antama lausunto ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi”, esittelijä: José Isaías Rodríguez García-Caro. EUVL C 175, 27.7.2007.

20

---

| 30.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 224/106 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 224/106

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuodesta (2010)

KOM(2007) 797 lopullinen — 2007/0278 COD

(2008/C 224/24)

Neuvosto päätti 30. tammikuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuodesta (2010)

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 7. toukokuuta 2008. Esittelijä oli Krzysztof Pater ja apulaisesittelijä oli Erika Koller.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28.–29. toukokuuta 2008 pitämässään 445. täysistunnossa (toukokuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 116 ääntä puolesta ja 1 vastaan 5:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Tiivistelmä ETSK:n näkökannasta

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen nimetä vuosi 2010 Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuodeksi. Kyseessä on arvokas aloite, jolla pyritään lisäämään yleistä tietoisuutta köyhyyden ja syrjäytymisen paikoitellen itsepintaisesta esiintymisestä Euroopassa ja keräämään kannatusta tehokkaille keinoille kyseisten ongelmien ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen nimetä vuosi 2010 Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuodeksi. Kyseessä on arvokas aloite, jolla pyritään lisäämään yleistä tietoisuutta köyhyyden ja syrjäytymisen paikoitellen itsepintaisesta esiintymisestä Euroopassa ja keräämään kannatusta tehokkaille keinoille kyseisten ongelmien ratkaisemiseksi.

| 1.2 | ETSK pitää tervetulleena monipuolista tapaa käsitellä köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä. Sitä ei voida rajata pelkästään suhteellisten tuloerojen säilymiseen. Jotta viesti köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen hyväksymättömyydestä Euroopan kaltaisessa rikkaassa maanosassa voitaisiin välittää entistä tehokkaammin sekä saavuttaa näiden ongelmien tehokkaan ratkaisemisen vaatima julkinen tuki, teemavuoden 2010 tapahtumissa tulisi suhteellisen köyhyyden lisäksi käsitellä todellisen puutteen määrää, ongelmista kärsiviä alueita ja ongelman vakavuutta sekä samalla ottaa huomioon EU:n sisällä vallitsevat erot. |
| --- | --- |

1.2

ETSK pitää tervetulleena monipuolista tapaa käsitellä köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä. Sitä ei voida rajata pelkästään suhteellisten tuloerojen säilymiseen. Jotta viesti köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen hyväksymättömyydestä Euroopan kaltaisessa rikkaassa maanosassa voitaisiin välittää entistä tehokkaammin sekä saavuttaa näiden ongelmien tehokkaan ratkaisemisen vaatima julkinen tuki, teemavuoden 2010 tapahtumissa tulisi suhteellisen köyhyyden lisäksi käsitellä todellisen puutteen määrää, ongelmista kärsiviä alueita ja ongelman vakavuutta sekä samalla ottaa huomioon EU:n sisällä vallitsevat erot.

| 1.3 | Teemavuodelle 2010 tulisi asettaa selkeät, valikoidut ja monitahoiset aiheet. Ensiksi on lisättävä ja parannettava sosiaalitukijärjestelmiä ja -ohjelmia, jotta köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä voidaan vähentää ammatillisen ja sosiaalisen aktivoinnin avulla. Sosiaalipolitiikka on siis todellakin tuotannontekijä. Toiseksi köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vähentäminen on kaikkien kansalaisten etujen mukaista, ja tämän vuoksi kaikkien tulisi antaa panoksensa tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Tämän ei kuitenkaan missään tapauksessa pidä peittää sitä, että köyhyyden ja syrjäytymisen torjuminen on ensisijaisesti poliittisten tahojen ja näin ollen valtiollisten ja muiden vastaavien instituutioiden sekä yhteiskunnallisten toimijoiden tehtävä. |
| --- | --- |

1.3

Teemavuodelle 2010 tulisi asettaa selkeät, valikoidut ja monitahoiset aiheet. Ensiksi on lisättävä ja parannettava sosiaalitukijärjestelmiä ja -ohjelmia, jotta köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä voidaan vähentää ammatillisen ja sosiaalisen aktivoinnin avulla. Sosiaalipolitiikka on siis todellakin tuotannontekijä. Toiseksi köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vähentäminen on kaikkien kansalaisten etujen mukaista, ja tämän vuoksi kaikkien tulisi antaa panoksensa tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Tämän ei kuitenkaan missään tapauksessa pidä peittää sitä, että köyhyyden ja syrjäytymisen torjuminen on ensisijaisesti poliittisten tahojen ja näin ollen valtiollisten ja muiden vastaavien instituutioiden sekä yhteiskunnallisten toimijoiden tehtävä.

| 1.4 | Euroopan teemavuoden 2010 tulisi toimia mahdollisuutena lisätä yleistä tietoisuutta tarpeesta nykyaikaistaa ja vahvistaa eurooppalaista sosiaalimallia ja siitä koituvista seurauksista. Aktiivinen sosiaalinen osallisuus on ratkaisevan tärkeää, kun pyritään säilyttämään ja vahvistamaan yhteiskunnan yhteenkuuluvuutta ja yhteisvastuuta Euroopassa maailmanlaajuisen rahoitusmarkkina- ja elintarvikekriisin ja väestörakenteen muutoksen aikoina. Tämä vaatii kuitenkin muutoksia monien eurooppalaisten nykyiseen elämäntapaan. Pelot työpaikkojen epävarmuudesta kasvavat. Teemavuoden tapahtumilla tulisi lisätä kyseisten uudistusten yleistä kannatusta. |
| --- | --- |

1.4

Euroopan teemavuoden 2010 tulisi toimia mahdollisuutena lisätä yleistä tietoisuutta tarpeesta nykyaikaistaa ja vahvistaa eurooppalaista sosiaalimallia ja siitä koituvista seurauksista. Aktiivinen sosiaalinen osallisuus on ratkaisevan tärkeää, kun pyritään säilyttämään ja vahvistamaan yhteiskunnan yhteenkuuluvuutta ja yhteisvastuuta Euroopassa maailmanlaajuisen rahoitusmarkkina- ja elintarvikekriisin ja väestörakenteen muutoksen aikoina. Tämä vaatii kuitenkin muutoksia monien eurooppalaisten nykyiseen elämäntapaan. Pelot työpaikkojen epävarmuudesta kasvavat. Teemavuoden tapahtumilla tulisi lisätä kyseisten uudistusten yleistä kannatusta.

| 1.5 | Eurooppalaisen teemavuoden 2010 tulisi myös tarjota foorumin julkiselle keskustelulle sosiaalisen yhteenkuuluvuuden suojaamisesta ja lisäämisestä kansalaisten tuloerojen kasvun leimaamassa Euroopassa. On löydettävä innovoivia ja yhdennettyjä julkisen politiikan vastauksia.






  — | ETSK toteaa tässä yhteydessä, että köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan onnistuminen edellyttää monien politiikanalojen yhteisvaikutusta. Näin ollen myös saavutetun hyvinvoinnin oikeudenmukainen jakautuminen on otettava nykyistä ponnekkaammin myös unionitason konkreettiseksi poliittiseksi tavoitteeksi. |
| --- | --- | --- |

1.5

Eurooppalaisen teemavuoden 2010 tulisi myös tarjota foorumin julkiselle keskustelulle sosiaalisen yhteenkuuluvuuden suojaamisesta ja lisäämisestä kansalaisten tuloerojen kasvun leimaamassa Euroopassa. On löydettävä innovoivia ja yhdennettyjä julkisen politiikan vastauksia.

—

ETSK toteaa tässä yhteydessä, että köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan onnistuminen edellyttää monien politiikanalojen yhteisvaikutusta. Näin ollen myös saavutetun hyvinvoinnin oikeudenmukainen jakautuminen on otettava nykyistä ponnekkaammin myös unionitason konkreettiseksi poliittiseksi tavoitteeksi.

| — | Niinpä myös Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuoden tavoitteiden, jotka esitetään puheena olevassa päätösehdotuksessa, tulisi heijastaa paremmin aktiivisen politiikan merkitystä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumisessa, jotta EU:n kasvua ja työllisyyttä koskevan strategian tavoitteet voidaan saavuttaa (1). |
| --- | --- |

—

Niinpä myös Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuoden tavoitteiden, jotka esitetään puheena olevassa päätösehdotuksessa, tulisi heijastaa paremmin aktiivisen politiikan merkitystä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumisessa, jotta EU:n kasvua ja työllisyyttä koskevan strategian tavoitteet voidaan saavuttaa (1).

Toimien tehokkuus perustuu työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden jatkuvaan osallistumiseen ja siihen, että kansalaiset ottavat aktiivisesti osaa paikallisten yhteisöjen luomiseen.

| 1.6 | ETSK katsoo, että aloitteen operatiivinen puoli on hyvin suunniteltu. Erityisesti on mainittava, että ehdotuksessa otetaan asianmukaisesti huomioon maakohtaiset erityispiirteet pyrkimällä tiiviiseen yhteistyöhön työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa sekä köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä kärsivien kansalaisten suoraan osallistumiseen. |
| --- | --- |

1.6

ETSK katsoo, että aloitteen operatiivinen puoli on hyvin suunniteltu. Erityisesti on mainittava, että ehdotuksessa otetaan asianmukaisesti huomioon maakohtaiset erityispiirteet pyrkimällä tiiviiseen yhteistyöhön työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa sekä köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä kärsivien kansalaisten suoraan osallistumiseen.

| 1.7 | ETSK pitää tervetulleena, että teemavuoden tavoitteiden toteuttamiseen on EU:ssa varattu määrärahoja enemmän kuin koskaan aiemmin vastaavaan aloitteeseen. Rahoitusta on komitean mielestä kuitenkin vielä lisättävä, kun otetaan huomioon suunniteltujen toimien laajuus. |
| --- | --- |

1.7

ETSK pitää tervetulleena, että teemavuoden tavoitteiden toteuttamiseen on EU:ssa varattu määrärahoja enemmän kuin koskaan aiemmin vastaavaan aloitteeseen. Rahoitusta on komitean mielestä kuitenkin vielä lisättävä, kun otetaan huomioon suunniteltujen toimien laajuus.

2.   Komission ehdotuksen pääsisältö

| 2.1 | Päätöksellä, jonka mukaan vuosi 2010 nimettäisiin Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuodeksi, pyritään toteuttamaan Lissabonin strategiaan kuuluvaa ja EU:n uudessa sosiaalipoliittisessa ohjelmassa (2005–2010) (2) vahvistettua tavoitetta edistää merkittävästi köyhyyden poistamista. |
| --- | --- |

2.1

Päätöksellä, jonka mukaan vuosi 2010 nimettäisiin Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuodeksi, pyritään toteuttamaan Lissabonin strategiaan kuuluvaa ja EU:n uudessa sosiaalipoliittisessa ohjelmassa (2005–2010) (2) vahvistettua tavoitetta edistää merkittävästi köyhyyden poistamista.

| 2.2 | Teemavuoden toimet keskittyvät neljään tavoitteeseen: 1) sen tunnustaminen, että köyhillä tai sosiaalisesti syrjäytyneillä ihmisillä on oikeus ihmisarvoiseen elämään ja osallistua yhteiskunnan toimintaan, 2) yhteisvastuu, eli kaikki yhteiskunnan jäsenet ottavat yhdessä vastuuta köyhyyden ja syrjäytymisen torjumisesta, 3) yhteenkuuluvuus, eli käsitys siitä, että sosiaalisen yhteenkuuluvuuden säilyttäminen on kaikkien etujen mukaista ja 4) sitoutuminen, eli korostetaan EU:n poliittista sitoutumista asettaa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuminen yhdeksi keskeiseksi tavoitteeksi. |
| --- | --- |

2.2

Teemavuoden toimet keskittyvät neljään tavoitteeseen: 1) sen tunnustaminen, että köyhillä tai sosiaalisesti syrjäytyneillä ihmisillä on oikeus ihmisarvoiseen elämään ja osallistua yhteiskunnan toimintaan, 2) yhteisvastuu, eli kaikki yhteiskunnan jäsenet ottavat yhdessä vastuuta köyhyyden ja syrjäytymisen torjumisesta, 3) yhteenkuuluvuus, eli käsitys siitä, että sosiaalisen yhteenkuuluvuuden säilyttäminen on kaikkien etujen mukaista ja 4) sitoutuminen, eli korostetaan EU:n poliittista sitoutumista asettaa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuminen yhdeksi keskeiseksi tavoitteeksi.

| 2.3 | Kyseisiin EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla toteutettaviin toimiin sisältyy konferensseja ja kokouksia, tiedotus- ja valistuskampanjoita sekä tutkimuksia ja raportteja. Kaikkien sidosryhmien tulisi osallistua näihin toimiin, joiden avulla köyhien ja sosiaalisesti syrjäytyneiden kansalaisten ääni pääse esiin ja sitä kuunnellaan. |
| --- | --- |

2.3

Kyseisiin EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla toteutettaviin toimiin sisältyy konferensseja ja kokouksia, tiedotus- ja valistuskampanjoita sekä tutkimuksia ja raportteja. Kaikkien sidosryhmien tulisi osallistua näihin toimiin, joiden avulla köyhien ja sosiaalisesti syrjäytyneiden kansalaisten ääni pääse esiin ja sitä kuunnellaan.

| 2.4 | Teemavuoteen liittyviin hankkeisiin on varattu EU:n talousarviosta 17 miljoonaa euroa. Kun mukaan lasketaan odotettavissa oleva jäsenvaltioiden julkisten ja yksityisten tahojen rahoitusosuus, niin summa saattaa nousta 26 175 000 euroon. |
| --- | --- |

2.4

Teemavuoteen liittyviin hankkeisiin on varattu EU:n talousarviosta 17 miljoonaa euroa. Kun mukaan lasketaan odotettavissa oleva jäsenvaltioiden julkisten ja yksityisten tahojen rahoitusosuus, niin summa saattaa nousta 26 175 000 euroon.

3.   Yleishuomioita suunnitellun aloitteen tavoitteesta

| 3.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea pitää tervetulleena komission ehdotusta, joka asianmukaisesti toteutettuna voisi lisätä yleistä tietoisuutta ja käynnistää julkisen keskustelun siitä, millä tavoin köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä voitaisiin torjua johdonmukaisesti ja tehokkaasti. |
| --- | --- |

3.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea pitää tervetulleena komission ehdotusta, joka asianmukaisesti toteutettuna voisi lisätä yleistä tietoisuutta ja käynnistää julkisen keskustelun siitä, millä tavoin köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä voitaisiin torjua johdonmukaisesti ja tehokkaasti.

| 3.2 | ETSK pitää teemavuoden aihetta tärkeänä ja ajankohtaisena. Teemavuoden aihe paitsi herättää kansalaisten huomion myös auttaa pitämään sen ajankohtaisena. ETSK kannattaa teemavuoden yleisiä ja yksittäisiä tavoitteita, erityisaiheita sekä ehdotettuja toteuttamismenetelmiä. Seuraavassa esitettyjen huomautusten tarkoituksena on terävöittää teemavuoden julkista profiilia ja lisätä sen poliittista tehoa. |
| --- | --- |

3.2

ETSK pitää teemavuoden aihetta tärkeänä ja ajankohtaisena. Teemavuoden aihe paitsi herättää kansalaisten huomion myös auttaa pitämään sen ajankohtaisena. ETSK kannattaa teemavuoden yleisiä ja yksittäisiä tavoitteita, erityisaiheita sekä ehdotettuja toteuttamismenetelmiä. Seuraavassa esitettyjen huomautusten tarkoituksena on terävöittää teemavuoden julkista profiilia ja lisätä sen poliittista tehoa.

| 3.3 | Kaikkien eurooppalaisten elämänlaadun suojeleminen ja parantaminen edellyttää heidän sitoutumistaan siihen, että köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä on torjuttava tehokkaasti suhteellisen hyvinvoivassa Euroopassa. Teemavuoden tapahtumien avulla kyseistä, kaikkiin sosiaalisiin ja taloudellisiin ryhmittymiin kuuluvien Euroopan kansalaisten sitoutumista tulisi vahvistaa. |
| --- | --- |

3.3

Kaikkien eurooppalaisten elämänlaadun suojeleminen ja parantaminen edellyttää heidän sitoutumistaan siihen, että köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä on torjuttava tehokkaasti suhteellisen hyvinvoivassa Euroopassa. Teemavuoden tapahtumien avulla kyseistä, kaikkiin sosiaalisiin ja taloudellisiin ryhmittymiin kuuluvien Euroopan kansalaisten sitoutumista tulisi vahvistaa.

| 3.4 | Näin ollen on tärkeää, että teemavuoden tapahtumat pohjautuvat tietoon ja kokemuksiin, joita on kertynyt Nizzassa vuonna 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston kokouksessa käynnistetyn sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden torjumista koskevan eurooppalaisen strategian myötä. On varmistettava synergia muiden tahojen toteuttamien toimien kanssa, esimerkkeinä mainittakoon Nizzassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston korkean tason erityisryhmän raportti sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta 2000-luvulla (3) ja Yhdistyneiden Kansakuntien vuosittainen kansainvälinen päivä köyhyyden poistamiseksi (17. lokakuuta). |
| --- | --- |

3.4

Näin ollen on tärkeää, että teemavuoden tapahtumat pohjautuvat tietoon ja kokemuksiin, joita on kertynyt Nizzassa vuonna 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston kokouksessa käynnistetyn sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden torjumista koskevan eurooppalaisen strategian myötä. On varmistettava synergia muiden tahojen toteuttamien toimien kanssa, esimerkkeinä mainittakoon Nizzassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston korkean tason erityisryhmän raportti sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta 2000-luvulla (3) ja Yhdistyneiden Kansakuntien vuosittainen kansainvälinen päivä köyhyyden poistamiseksi (17. lokakuuta).

| 3.5 | ETSK muistuttaa, että teemavuoden tapahtumien tulisi heijastaa eräitä komitean aiemmissa lausunnoissa (4) käsiteltyjä kysymyksiä ja aiheita:






  — | ajanmukaistetun sosiaalipolitiikan tukeminen todellisena tuotannontekijänä, jonka avulla voidaan työllistää kaikki työkykyiset kansalaiset ja varmistaa kaikkien kansalaisten sosiaalinen aktivointi |
| --- | --- | --- |

3.5

ETSK muistuttaa, että teemavuoden tapahtumien tulisi heijastaa eräitä komitean aiemmissa lausunnoissa (4) käsiteltyjä kysymyksiä ja aiheita:

—

ajanmukaistetun sosiaalipolitiikan tukeminen todellisena tuotannontekijänä, jonka avulla voidaan työllistää kaikki työkykyiset kansalaiset ja varmistaa kaikkien kansalaisten sosiaalinen aktivointi

| — | laajasti ymmärretyn eurooppalaisen yhteiskuntamallin ajanmukaistaminen, jotta sen avulla voidaan menestyksekkäästi kohdata uudet haasteet työllisyyden, sosiaalisen osallisuuden ja köyhyyden torjumisen alalla sekä selvitä maailmanlaajuistumisen sosiaalisista vaikutuksista, jotta Eurooppa säilyy kaikille Euroopan kansalaisille tarkoitettuna demokraattisena, ympäristömyötäisenä, kilpailukykyisenä, sosiaalisesti osallistavana ja solidaarisena hyvinvointialueena (5) |
| --- | --- |

—

laajasti ymmärretyn eurooppalaisen yhteiskuntamallin ajanmukaistaminen, jotta sen avulla voidaan menestyksekkäästi kohdata uudet haasteet työllisyyden, sosiaalisen osallisuuden ja köyhyyden torjumisen alalla sekä selvitä maailmanlaajuistumisen sosiaalisista vaikutuksista, jotta Eurooppa säilyy kaikille Euroopan kansalaisille tarkoitettuna demokraattisena, ympäristömyötäisenä, kilpailukykyisenä, sosiaalisesti osallistavana ja solidaarisena hyvinvointialueena (5)

| — | tehokkaampien toimintalinjojen laatiminen syrjittyjen tai muista syistä muita huonommassa asemassa olevien väestöryhmien integroitumismahdollisuuksien parantamiseksi työmarkkinoilla, erityisesti työtätekevien köyhien ja huonolaatuista työtä tekevien osalta (6) |
| --- | --- |

—

tehokkaampien toimintalinjojen laatiminen syrjittyjen tai muista syistä muita huonommassa asemassa olevien väestöryhmien integroitumismahdollisuuksien parantamiseksi työmarkkinoilla, erityisesti työtätekevien köyhien ja huonolaatuista työtä tekevien osalta (6)

| — | tarve käynnistää avoin julkinen keskustelu ja kerätä kannatusta nykyaikaistamiselle, jolla pyritään kohti työllistävää aktivointia ja sosiaalista osallistamista. ETSK on korostanut: ”Mikäli eurooppalaisen yhteiskuntamallin on määrä edistää hyödyllisellä tavalla huomispäivän eurooppalaisen yhteiskunnan hahmottumista, mallin on oltava dynaaminen sekä avoin haasteille, muutoksille ja uudistuksille” ja ”eurooppalainen yhteiskuntamalli on tarkoituksenmukainen vain niin kauan kuin Euroopan kansalaiset antavat sille tukensa ja arvostavat sitä” (7). |
| --- | --- |

—

tarve käynnistää avoin julkinen keskustelu ja kerätä kannatusta nykyaikaistamiselle, jolla pyritään kohti työllistävää aktivointia ja sosiaalista osallistamista. ETSK on korostanut: ”Mikäli eurooppalaisen yhteiskuntamallin on määrä edistää hyödyllisellä tavalla huomispäivän eurooppalaisen yhteiskunnan hahmottumista, mallin on oltava dynaaminen sekä avoin haasteille, muutoksille ja uudistuksille” ja ”eurooppalainen yhteiskuntamalli on tarkoituksenmukainen vain niin kauan kuin Euroopan kansalaiset antavat sille tukensa ja arvostavat sitä” (7).

| — | paikallisten toimien sekä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisen ja sen kannustamisen vahva painottaminen sekä kansalaisaktiivisuuden arvon tunnustaminen erityisesti köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumisessa |
| --- | --- |

—

paikallisten toimien sekä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisen ja sen kannustamisen vahva painottaminen sekä kansalaisaktiivisuuden arvon tunnustaminen erityisesti köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumisessa

| — | sellaisten kattavien lähestymistapojen tarve, jotka ylittävät perinteiset työllisyys- ja sosiaalipolitiikat ja koskettavat myös talous-, koulutus-, alue-, kulttuuri- ja infrastruktuuripolitiikkoja erityisesti köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumisessa |
| --- | --- |

—

sellaisten kattavien lähestymistapojen tarve, jotka ylittävät perinteiset työllisyys- ja sosiaalipolitiikat ja koskettavat myös talous-, koulutus-, alue-, kulttuuri- ja infrastruktuuripolitiikkoja erityisesti köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumisessa

| — | sen tunnustaminen ja tunnistaminen, että miehet ja naiset kokevat köyhyyden eri tavoin ja että tämä tulisi ottaa asianmukaisesti huomioon sosiaalipolitiikkojen laatimisessa |
| --- | --- |

—

sen tunnustaminen ja tunnistaminen, että miehet ja naiset kokevat köyhyyden eri tavoin ja että tämä tulisi ottaa asianmukaisesti huomioon sosiaalipolitiikkojen laatimisessa

| — | entistä tehokkaamman avoimen koordinointimenetelmän tarve Euroopan tasolla köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumisessa |
| --- | --- |

—

entistä tehokkaamman avoimen koordinointimenetelmän tarve Euroopan tasolla köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumisessa

| — | köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vastaisten toimien asettaminen kansainväliseen kontekstiin, erityisesti edistämällä maailmanlaajuisesti perusoikeuksia työpaikoilla ja ihmisarvoisia työpaikkastandardeja. |
| --- | --- |

—

köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vastaisten toimien asettaminen kansainväliseen kontekstiin, erityisesti edistämällä maailmanlaajuisesti perusoikeuksia työpaikoilla ja ihmisarvoisia työpaikkastandardeja.

Seuraavassa ETSK kehittää joitain näistä ajatuksista edelleen nimenomaan teemavuoden tapahtumia ajatellen.

| 3.6 | Teemavuoden aikana on syytä kiinnittää erityishuomiota seuraaviin mahdollisiin myönteisiin toimenpiteisiin:






  — | harmaan työn torjumisen vaikutukset |
| --- | --- | --- |

3.6

Teemavuoden aikana on syytä kiinnittää erityishuomiota seuraaviin mahdollisiin myönteisiin toimenpiteisiin:

—

harmaan työn torjumisen vaikutukset

| — | työelämään palaamista edistävät aktiiviset toimenpiteet |
| --- | --- |

—

työelämään palaamista edistävät aktiiviset toimenpiteet

| — | investoiminen työpaikkoja synnyttävään teolliseen toimintaan ja palveluihin sekä mahdollisten kielteisten tai tilannetta pahentavien vaikutusten arviointi, erityisesti |
| --- | --- |

—

investoiminen työpaikkoja synnyttävään teolliseen toimintaan ja palveluihin sekä mahdollisten kielteisten tai tilannetta pahentavien vaikutusten arviointi, erityisesti

| — | tulevat talouskasvuvaikutukset köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuoden aikana ja sen jälkeen |
| --- | --- |

—

tulevat talouskasvuvaikutukset köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuoden aikana ja sen jälkeen

| — | vaikutukset vaikeimmassa asemassa olevien, köyhien tai äärimmäisessä köyhyydessä elävien ihmisten energia- ja elintarviketilanteeseen. |
| --- | --- |

—

vaikutukset vaikeimmassa asemassa olevien, köyhien tai äärimmäisessä köyhyydessä elävien ihmisten energia- ja elintarviketilanteeseen.

4.   Viestin välittämisen tehokkuuden parantaminen

| 4.1 | Ehdotetussa päätöksessä Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuodesta korostetaan, että 78 miljoonaa ihmistä eli 16 prosenttia EU:n väestöstä on köyhyysvaarassa. ETSK katsoo, että teemavuoden poliittisen viestin tehokas välittäminen edellyttää tavallisen suhteellista tuloköyhyyttä osoittavan mittarin lisäksi muiden sellaisten köyhyyden mittareiden käyttöä, jotka kuvaavat köyhyyden sitkeyttä ja monien eurooppalaisten kärsimää todellista puutetta. Näin ollen teemavuoden tapahtumissa tulisi viitata kattavaan valikoimaan suhteellista ja absoluuttista köyhyyttä osoittavia mittareita, jotta yleinen tietoisuus niiden osoittamista tilanteista kasvaa ja tilanteet käsitetään entistä laajemmin mahdottomiksi hyväksyä. |
| --- | --- |

4.1

Ehdotetussa päätöksessä Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuodesta korostetaan, että 78 miljoonaa ihmistä eli 16 prosenttia EU:n väestöstä on köyhyysvaarassa. ETSK katsoo, että teemavuoden poliittisen viestin tehokas välittäminen edellyttää tavallisen suhteellista tuloköyhyyttä osoittavan mittarin lisäksi muiden sellaisten köyhyyden mittareiden käyttöä, jotka kuvaavat köyhyyden sitkeyttä ja monien eurooppalaisten kärsimää todellista puutetta. Näin ollen teemavuoden tapahtumissa tulisi viitata kattavaan valikoimaan suhteellista ja absoluuttista köyhyyttä osoittavia mittareita, jotta yleinen tietoisuus niiden osoittamista tilanteista kasvaa ja tilanteet käsitetään entistä laajemmin mahdottomiksi hyväksyä.

| 4.2 | Lisäksi ETSK toteaa, että käytetyt indikaattorit ”kuvaavat” köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen ongelmaa. Kun otetaan huomioon sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen EU:ssa kohdistuvat haasteet ja niistä seuraava eurooppalaisen sosiaalimallin nykyaikaistaminen on tärkeää, että kyseiset indikaattorit heijastavat tasapainoista julkista reaktiota, johon kuuluu tulonjaon oikeudenmukaisuuden lisääminen sekä asianmukaisesti rahoitettua ja hallinnoitua työmarkkinoiden joustoturvaa ja aktiivista osallistamista koskevat politiikat. ETSK ehdotti tämänkaltaista sosiaali- ja työllisyyspolitiikkojen ”dynaamista mallia” asianomaisessa lausunnossaan (8). |
| --- | --- |

4.2

Lisäksi ETSK toteaa, että käytetyt indikaattorit ”kuvaavat” köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen ongelmaa. Kun otetaan huomioon sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen EU:ssa kohdistuvat haasteet ja niistä seuraava eurooppalaisen sosiaalimallin nykyaikaistaminen on tärkeää, että kyseiset indikaattorit heijastavat tasapainoista julkista reaktiota, johon kuuluu tulonjaon oikeudenmukaisuuden lisääminen sekä asianmukaisesti rahoitettua ja hallinnoitua työmarkkinoiden joustoturvaa ja aktiivista osallistamista koskevat politiikat. ETSK ehdotti tämänkaltaista sosiaali- ja työllisyyspolitiikkojen ”dynaamista mallia” asianomaisessa lausunnossaan (8).

| 4.3 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea pitää tervetulleena komission huomiota, että köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen monitahoinen luonne vaatii asianmukaisia toimia. EU:n sosiaalipoliittista ohjelmaa vuosiksi 2005–2010 koskevassa tiedonannossa, jolla pyrittiin mm. vakuuttamaan jäsenvaltioita tarpeesta konsolidoida, yhdentää ja virtaviivaistaa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan tarkoitettuja toimenpiteitä, komissio täydensi perustellusti suhteellisen köyhyyden indikaattoria pitkäaikaisen köyhyyden indikaattorilla (9). Kun komissio myöhemmin ehdotti, että koordinointia voitaisiin parantaa myös sosiaalisen suojelun, terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon alalla, se nosti esiin tarpeen korostaa entistä enemmän ”perustarpeisiin liittyvien puutteiden seurantaa koskevia indikaattoreita” (10). |
| --- | --- |

4.3

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea pitää tervetulleena komission huomiota, että köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen monitahoinen luonne vaatii asianmukaisia toimia. EU:n sosiaalipoliittista ohjelmaa vuosiksi 2005–2010 koskevassa tiedonannossa, jolla pyrittiin mm. vakuuttamaan jäsenvaltioita tarpeesta konsolidoida, yhdentää ja virtaviivaistaa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan tarkoitettuja toimenpiteitä, komissio täydensi perustellusti suhteellisen köyhyyden indikaattoria pitkäaikaisen köyhyyden indikaattorilla (9). Kun komissio myöhemmin ehdotti, että koordinointia voitaisiin parantaa myös sosiaalisen suojelun, terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon alalla, se nosti esiin tarpeen korostaa entistä enemmän ”perustarpeisiin liittyvien puutteiden seurantaa koskevia indikaattoreita” (10).

| 4.4 | Edellä mainittujen seikkojen perusteella ETSK katsoo, että eurooppalaista teemavuotta 2010 koskevan päätöksen tulisi perustua köyhyyden mittareihin, jotka osoittavat entistä paremmin puutteen määrän, ongelmista kärsivät alueet sekä ongelman vakavuuden. Näin lisättäisiin yleistä tietoisuutta ja kannatusta EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla toteutettaville työmarkkina- ja sosiaalisen suojelun politiikoille, jotka suunnataan vakavan ja absoluuttisen köyhyyden uhkaamien tai siitä kärsivien ihmisten ja yhteisöjen hyväksi (11). |
| --- | --- |

4.4

Edellä mainittujen seikkojen perusteella ETSK katsoo, että eurooppalaista teemavuotta 2010 koskevan päätöksen tulisi perustua köyhyyden mittareihin, jotka osoittavat entistä paremmin puutteen määrän, ongelmista kärsivät alueet sekä ongelman vakavuuden. Näin lisättäisiin yleistä tietoisuutta ja kannatusta EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla toteutettaville työmarkkina- ja sosiaalisen suojelun politiikoille, jotka suunnataan vakavan ja absoluuttisen köyhyyden uhkaamien tai siitä kärsivien ihmisten ja yhteisöjen hyväksi (11).

5.   Teemavuoden keskeiset aiheet, sen tavoitteet ja toimintatyypit

| 5.1 | Köyhyys on monisäikeinen ilmiö, jonka riskit jakautuvat yhteiskunnassa epätasaisesti. Tietyt ryhmät ovat erityisen haavoittuvia, kun riskejä on useita. |
| --- | --- |

5.1

Köyhyys on monisäikeinen ilmiö, jonka riskit jakautuvat yhteiskunnassa epätasaisesti. Tietyt ryhmät ovat erityisen haavoittuvia, kun riskejä on useita.

| 5.2 | Köyhyys liittyy tavallisesti työttömyyteen ja erityisesti pitkäaikaistyöttömyyteen. Kuten vuonna 2007 julkaistussa sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskevassa yhteisessä raportissa todetaan, työpaikka on paras suoja köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä vastaan (12). Samassa raportissa todetaan kuitenkin myös, että se ei voi olla ainut suoja. Köyhien työtätekevien ilmiö osoittaa sen hyvin selvästi. |
| --- | --- |

5.2

Köyhyys liittyy tavallisesti työttömyyteen ja erityisesti pitkäaikaistyöttömyyteen. Kuten vuonna 2007 julkaistussa sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskevassa yhteisessä raportissa todetaan, työpaikka on paras suoja köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä vastaan (12). Samassa raportissa todetaan kuitenkin myös, että se ei voi olla ainut suoja. Köyhien työtätekevien ilmiö osoittaa sen hyvin selvästi.

| 5.3 | Köyhyys voi johtua myös heikosta ammattitaidosta tai tarjotussa työssä tarvittavien taitojen puutteesta tai sellaisten taitojen puutteesta, joita tarvittaisiin asianmukaisesti palkatun laadukkaan työpaikan säilyttämiseen. Erityisen alttiita tälle riskille ovat varsinkin varhain koulunsa keskeyttäneet nuoret sekä ikääntyneet työntekijät. |
| --- | --- |

5.3

Köyhyys voi johtua myös heikosta ammattitaidosta tai tarjotussa työssä tarvittavien taitojen puutteesta tai sellaisten taitojen puutteesta, joita tarvittaisiin asianmukaisesti palkatun laadukkaan työpaikan säilyttämiseen. Erityisen alttiita tälle riskille ovat varsinkin varhain koulunsa keskeyttäneet nuoret sekä ikääntyneet työntekijät.

| 5.4 | Kansalaiset voivat joutua köyhyysloukkuun huonosti suunniteltujen tukijärjestelmien vuoksi, jotka heikentävät ihmisten halukkuutta toimia virallisilla työmarkkinoilla ja viime kädessä tuomitsevat heidät köyhyyteen myös vanhalla iällä. |
| --- | --- |

5.4

Kansalaiset voivat joutua köyhyysloukkuun huonosti suunniteltujen tukijärjestelmien vuoksi, jotka heikentävät ihmisten halukkuutta toimia virallisilla työmarkkinoilla ja viime kädessä tuomitsevat heidät köyhyyteen myös vanhalla iällä.

| 5.5 | Myös perheen rakenne voi olla riski: erityisessä vaarassa ovat perheet, joista vain yksi jäsen käy töissä, erityisesti kun kyse on yksinhuoltajasta, sekä vähintään kolmilapsiset perheet. Perheen hajoaminen tai työpaikan menetys, josta seuraa asunnon menettäminen, saattaa muodostaa vaarallisen tilanteen. |
| --- | --- |

5.5

Myös perheen rakenne voi olla riski: erityisessä vaarassa ovat perheet, joista vain yksi jäsen käy töissä, erityisesti kun kyse on yksinhuoltajasta, sekä vähintään kolmilapsiset perheet. Perheen hajoaminen tai työpaikan menetys, josta seuraa asunnon menettäminen, saattaa muodostaa vaarallisen tilanteen.

| 5.6 | Riskiryhmiä ovat myös (esimerkiksi iän vuoksi) heikosta terveydestä kärsivät tai kognitiivisilta kyvyiltään rajoittuneet ihmiset, (erityisesti heikon ammattitaidon omaavat) vammaiset ja päihteiden väärinkäyttäjät. |
| --- | --- |

5.6

Riskiryhmiä ovat myös (esimerkiksi iän vuoksi) heikosta terveydestä kärsivät tai kognitiivisilta kyvyiltään rajoittuneet ihmiset, (erityisesti heikon ammattitaidon omaavat) vammaiset ja päihteiden väärinkäyttäjät.

| 5.7 | Vaarassa ovat myös syrjäisillä tai muuten heikossa asemassa olevilla alueilla elävät ihmiset. |
| --- | --- |

5.7

Vaarassa ovat myös syrjäisillä tai muuten heikossa asemassa olevilla alueilla elävät ihmiset.

| 5.8 | Erityisen riskiryhmän muodostavat maahanmuuttajat ja etniset vähemmistöt, joilla on usein riittämättömät kielelliset ja sosiaaliset taidot ja/tai kulttuurisia sopeutumisvaikeuksia ja joita saatetaan lisäksi myös syrjiä. |
| --- | --- |

5.8

Erityisen riskiryhmän muodostavat maahanmuuttajat ja etniset vähemmistöt, joilla on usein riittämättömät kielelliset ja sosiaaliset taidot ja/tai kulttuurisia sopeutumisvaikeuksia ja joita saatetaan lisäksi myös syrjiä.

| 5.9 | Edellä mainitut esimerkit osoittavat haasteen laajuuden ja tehokkaisiin julkisen politiikan ratkaisuihin kohdistuvat monitahoisuuden vaatimukset. Jos köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä on tarkoitus vähentää merkittävästi, kaikkien tasojen julkisviranomaisten ponnistelua tulee täydentää työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja yksityishenkilöiden toiminnalla. Esimerkit paljastavat myös paradoksin: jos kaikki työkykyiset ihmiset halutaan ensisijaisesti työnteon avulla osallistumaan Euroopan talouden kasvattamiseen ja helpottamaan väestön vähenemisen ongelmaa, tarvitaan lisää ja parempia tukijärjestelmiä ja -ohjelmia, eikä vähemmän. Tästä tulisi muotoilla teemavuoden kaksi johtavaa aihetta. |
| --- | --- |

5.9

Edellä mainitut esimerkit osoittavat haasteen laajuuden ja tehokkaisiin julkisen politiikan ratkaisuihin kohdistuvat monitahoisuuden vaatimukset. Jos köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä on tarkoitus vähentää merkittävästi, kaikkien tasojen julkisviranomaisten ponnistelua tulee täydentää työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja yksityishenkilöiden toiminnalla. Esimerkit paljastavat myös paradoksin: jos kaikki työkykyiset ihmiset halutaan ensisijaisesti työnteon avulla osallistumaan Euroopan talouden kasvattamiseen ja helpottamaan väestön vähenemisen ongelmaa, tarvitaan lisää ja parempia tukijärjestelmiä ja -ohjelmia, eikä vähemmän. Tästä tulisi muotoilla teemavuoden kaksi johtavaa aihetta.

| 5.10 | ETSK katsoo, että teemavuoden yleisillä ja erityisillä tavoitteilla sekä valituilla toiminta-aiheilla pyritään saavuttamaan uusi tasapaino taloudellista aktiivisuutta koskevan sosiaalisen vaatimuksen ja yksilön turvallisuudentarpeen välillä. Kyseisen muutoksen tarve perustuu maailmanlaajuistumiseen, väestörakenteen muutokseen, teknologian edistymiseen ja Euroopan työmarkkinoiden kehitykseen, jotka muuttavat merkittävästi monien eurooppalaisten elämäntapaa. Lisäksi on nykyaikaistettava ja parannettava työmarkkina- ja sosiaalipolitiikkoja, jotta tarvittavia siirtymiä voidaan helpottaa ja kansalaisille tarjota kestävä, asianmukaisesti hallinnoitu ja rahoitettu turvaverkko. Osa kansalaisista hyödyntää uusien työmarkkinoiden ja aktivointiohjelmien mahdollisuuksia, mutta toiset taas pitävät niitä sosiaalisen ja ammatillisen asemansa kannalta uhkaavina. ETSK:n mielestä näihin todellisiin huoliin tulisi puuttua teemavuoden tapahtumien avulla (13). |
| --- | --- |

5.10

ETSK katsoo, että teemavuoden yleisillä ja erityisillä tavoitteilla sekä valituilla toiminta-aiheilla pyritään saavuttamaan uusi tasapaino taloudellista aktiivisuutta koskevan sosiaalisen vaatimuksen ja yksilön turvallisuudentarpeen välillä. Kyseisen muutoksen tarve perustuu maailmanlaajuistumiseen, väestörakenteen muutokseen, teknologian edistymiseen ja Euroopan työmarkkinoiden kehitykseen, jotka muuttavat merkittävästi monien eurooppalaisten elämäntapaa. Lisäksi on nykyaikaistettava ja parannettava työmarkkina- ja sosiaalipolitiikkoja, jotta tarvittavia siirtymiä voidaan helpottaa ja kansalaisille tarjota kestävä, asianmukaisesti hallinnoitu ja rahoitettu turvaverkko. Osa kansalaisista hyödyntää uusien työmarkkinoiden ja aktivointiohjelmien mahdollisuuksia, mutta toiset taas pitävät niitä sosiaalisen ja ammatillisen asemansa kannalta uhkaavina. ETSK:n mielestä näihin todellisiin huoliin tulisi puuttua teemavuoden tapahtumien avulla (13).

| 5.11 | Kun ajatellaan työttömyys- ja/tai sosiaalisen syrjäytymisen riskin alaisia ihmisiä, niin on muistettava, että kaikkien työkykyisten aktivointi työmarkkinoille antaa yhteiskunnalle mahdollisuuden hyödyntää heidän lahjojaan täyttäen samalla yksilön tarpeen edistyä ammatillisesti ja sosiaalisesti (14). Asianmukaisen toimeentulotuen lisäksi on painotettava entistä enemmän myös kaikkien sosiaalipalveluiden saatavuuden parantamista, erityisesti sellaisten palveluiden, joiden avulla yksilöt voivat täydentää, ajantasaistaa tai vaihtaa ammattikoulutustaan tai pitää yllä terveyttään. Näiden mahdollisuuksien hyödyntäminen edellyttää kuitenkin huomattavasti enemmän henkilökohtaista aktiivisuutta, aloitteellisuutta, henkistä panosta ja yhteistyötä eri tukipalveluiden välillä kuin koskaan aiemmin. Kyseistä panostamista vaativien politiikkojen tarkoitusta on tarpeen selittää, jotta niille saadaan yleistä kannatusta (15). Teemavuoden tapahtumilla tulisi pyrkiä tämän tavoitteen saavuttamiseen. Teemavuoden tavoitteiden tulisi heijastaa paremmin aktiivisen politiikan merkitystä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumisessa EU:n kasvua ja työllisyyttä koskevan strategian välityksellä (16). Teemavuoden tapahtumissa tulisi viestittää ja todistaa entistä vakuuttavammin, että sosiaalipolitiikan ajanmukaistaminen ja parantaminen lisää työmarkkinoiden toimivuutta ja edistää työpaikkojen syntymistä. Samoin tulisi tehdä selväksi, että asianmukaisesti suunnitellut toimeentulojärjestelmät hyödyttävät niitä kansalaisia, jotka ovat vaarassa köyhtyä ja syrjäytyä sosiaalisesti vähentämällä erilaisia paineita, jotka työntävät heitä virallisilta työmarkkinoilta. Tällaiset toimeentulojärjestelmät vähentävät siis osaltaan harmaata taloutta. |
| --- | --- |

5.11

Kun ajatellaan työttömyys- ja/tai sosiaalisen syrjäytymisen riskin alaisia ihmisiä, niin on muistettava, että kaikkien työkykyisten aktivointi työmarkkinoille antaa yhteiskunnalle mahdollisuuden hyödyntää heidän lahjojaan täyttäen samalla yksilön tarpeen edistyä ammatillisesti ja sosiaalisesti (14). Asianmukaisen toimeentulotuen lisäksi on painotettava entistä enemmän myös kaikkien sosiaalipalveluiden saatavuuden parantamista, erityisesti sellaisten palveluiden, joiden avulla yksilöt voivat täydentää, ajantasaistaa tai vaihtaa ammattikoulutustaan tai pitää yllä terveyttään. Näiden mahdollisuuksien hyödyntäminen edellyttää kuitenkin huomattavasti enemmän henkilökohtaista aktiivisuutta, aloitteellisuutta, henkistä panosta ja yhteistyötä eri tukipalveluiden välillä kuin koskaan aiemmin. Kyseistä panostamista vaativien politiikkojen tarkoitusta on tarpeen selittää, jotta niille saadaan yleistä kannatusta (15). Teemavuoden tapahtumilla tulisi pyrkiä tämän tavoitteen saavuttamiseen. Teemavuoden tavoitteiden tulisi heijastaa paremmin aktiivisen politiikan merkitystä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumisessa EU:n kasvua ja työllisyyttä koskevan strategian välityksellä (16). Teemavuoden tapahtumissa tulisi viestittää ja todistaa entistä vakuuttavammin, että sosiaalipolitiikan ajanmukaistaminen ja parantaminen lisää työmarkkinoiden toimivuutta ja edistää työpaikkojen syntymistä. Samoin tulisi tehdä selväksi, että asianmukaisesti suunnitellut toimeentulojärjestelmät hyödyttävät niitä kansalaisia, jotka ovat vaarassa köyhtyä ja syrjäytyä sosiaalisesti vähentämällä erilaisia paineita, jotka työntävät heitä virallisilta työmarkkinoilta. Tällaiset toimeentulojärjestelmät vähentävät siis osaltaan harmaata taloutta.

| 5.12 | Ehdotettu päätös sisältää useita toteamuksia, joita on selvennettävä. |
| --- | --- |

5.12

Ehdotettu päätös sisältää useita toteamuksia, joita on selvennettävä.

| 5.13 | ETSK huomauttaa, että kun lapsiin, yksinhuoltajiin, ikääntyneisiin, maahanmuuttajiin ja etnisiin vähemmistöihin, vammaisiin, asunnottomiin, vankeihin, väkivallan kohteeksi joutuneisiin naisiin ja lapsiin sekä päihteiden väärinkäyttäjiin (17) viitataan ryhminä, jotka ovat erityisesti vaarassa köyhtyä ja syrjäytyä sosiaalisesti, määrittelemättä niitä tarkemmin, vaikutus voi olla päinvastainen kun toivottiin. Näihin ryhmiin kuuluu sekä köyhyysvaarassa olevia ihmisiä että sellaisia, joita tämä riski ei koske. Kuten edellä mainittiin, näiden ihmisryhmien mahdollisen köyhyysriskin perustana ovat tavallisesti asianmukaisen ammattitaidon puute ja/tai se, että työssäkäyviä perheenjäseniä on vähän. |
| --- | --- |

5.13

ETSK huomauttaa, että kun lapsiin, yksinhuoltajiin, ikääntyneisiin, maahanmuuttajiin ja etnisiin vähemmistöihin, vammaisiin, asunnottomiin, vankeihin, väkivallan kohteeksi joutuneisiin naisiin ja lapsiin sekä päihteiden väärinkäyttäjiin (17) viitataan ryhminä, jotka ovat erityisesti vaarassa köyhtyä ja syrjäytyä sosiaalisesti, määrittelemättä niitä tarkemmin, vaikutus voi olla päinvastainen kun toivottiin. Näihin ryhmiin kuuluu sekä köyhyysvaarassa olevia ihmisiä että sellaisia, joita tämä riski ei koske. Kuten edellä mainittiin, näiden ihmisryhmien mahdollisen köyhyysriskin perustana ovat tavallisesti asianmukaisen ammattitaidon puute ja/tai se, että työssäkäyviä perheenjäseniä on vähän.

6.   Sosiaalinen koheesio ja tuloerojen säilyminen ja kasvu

| 6.1 | Eurooppalainen teemavuosi 2010 voi myös tarjota tilaisuuden julkiselle keskustelulle sosiaaliseen yhteisvastuuseen ja sosiaaliseen koheesioon kohdistuvista olemassa olevista ja uusista haasteista, kun Eurooppa siirtyy kohti osaamisyhteiskuntaa ja -taloutta sekä joutuu kohtaamaan väestörakenteen muutoksen (18). Tällaista pohdintaa tarvitaan nimenomaan maanosassa, jolla on resurssit vähentää merkittävästi köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä. |
| --- | --- |

6.1

Eurooppalainen teemavuosi 2010 voi myös tarjota tilaisuuden julkiselle keskustelulle sosiaaliseen yhteisvastuuseen ja sosiaaliseen koheesioon kohdistuvista olemassa olevista ja uusista haasteista, kun Eurooppa siirtyy kohti osaamisyhteiskuntaa ja -taloutta sekä joutuu kohtaamaan väestörakenteen muutoksen (18). Tällaista pohdintaa tarvitaan nimenomaan maanosassa, jolla on resurssit vähentää merkittävästi köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä.

| 6.2 | Samalla liian monilla nuorilla ei ole koulunsa päättäessään sellaista luku- ja laskutaitoa, jota uralla menestyminen edellyttää. Tähän tarvitaan tehokkaita parannuskeinoja, jotta heidän sosiaalinen syrjäytyminensä voidaan estää ja samalla tyydyttää koulutettujen työntekijöiden kysyntä. Lisäksi Euroopassa työmarkkinat ovat yhä enemmän haarautumassa korkean ammattitaidon hyvin palkattuun osaan ja alhaisen ammattitaidon huonosti palkattuun osaan, mikä johtaa tuloeroihin. On kehitettävä visio sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja koheesion ylläpitämisestä sekä samalla EU:n kilpailukyvyn säilyttämisestä maailmanlaajuisessa taloudessa, ja Euroopan kansalaiset on saatava hyväksymään se. |
| --- | --- |

6.2

Samalla liian monilla nuorilla ei ole koulunsa päättäessään sellaista luku- ja laskutaitoa, jota uralla menestyminen edellyttää. Tähän tarvitaan tehokkaita parannuskeinoja, jotta heidän sosiaalinen syrjäytyminensä voidaan estää ja samalla tyydyttää koulutettujen työntekijöiden kysyntä. Lisäksi Euroopassa työmarkkinat ovat yhä enemmän haarautumassa korkean ammattitaidon hyvin palkattuun osaan ja alhaisen ammattitaidon huonosti palkattuun osaan, mikä johtaa tuloeroihin. On kehitettävä visio sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja koheesion ylläpitämisestä sekä samalla EU:n kilpailukyvyn säilyttämisestä maailmanlaajuisessa taloudessa, ja Euroopan kansalaiset on saatava hyväksymään se.

| 6.3 | Julkisen vallan ylhäältä alas suuntautuvat toimet eivät takaa sosiaalista koheesiota, ellei niitä täydennetä kansalaisten ruohonjuuritasolla toteuttamilla aloitteilla. Vastaavasti kun Nizzassa vuonna 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto tunnusti kansalaisjärjestöjen osallistumisen keinoksi mobilisoida tehokkaasti pyrkimyksiä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi, ETSK katsoo, että tulisi myös tunnustaa kaikkien kansalaisten henkilökohtaisen osallistumisen merkitys osallistavien yhteisöjen rakentamisessa ja kannustaa kansalaisia tähän koko teemavuoden aikana. Tässä yhteydessä olisi tärkeää viestittää siitä, että kansalaisten osallistuminen on yhteisön kaikkien jäsenten edun mukaista, riippumatta niiden taloudellisesta tai sosiaalisesta asemasta. |
| --- | --- |

6.3

Julkisen vallan ylhäältä alas suuntautuvat toimet eivät takaa sosiaalista koheesiota, ellei niitä täydennetä kansalaisten ruohonjuuritasolla toteuttamilla aloitteilla. Vastaavasti kun Nizzassa vuonna 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto tunnusti kansalaisjärjestöjen osallistumisen keinoksi mobilisoida tehokkaasti pyrkimyksiä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi, ETSK katsoo, että tulisi myös tunnustaa kaikkien kansalaisten henkilökohtaisen osallistumisen merkitys osallistavien yhteisöjen rakentamisessa ja kannustaa kansalaisia tähän koko teemavuoden aikana. Tässä yhteydessä olisi tärkeää viestittää siitä, että kansalaisten osallistuminen on yhteisön kaikkien jäsenten edun mukaista, riippumatta niiden taloudellisesta tai sosiaalisesta asemasta.

| 6.4 | ETSK muistuttaa vapaaehtoistoimintaa koskevasta lausunnostaan, jossa se mm. totesi, että ”jäsenvaltioiden hallituksia tulisi kannustaa laatimaan kansallinen vapaaehtoistoimintaa koskeva politiikka ja strategia, joiden avulla voidaan suoraan kannustaa vapaaehtoistoimintaa ja antaa sille tunnustusta. Kansallisen vapaaehtoistoimintaa koskevan politiikan tulisi kattaa myös vapaaehtoistoimintaa tukevien perusrakenteiden rooli.” (19) Se tarkoittaa sitä, että niiden kansalaisten intoa, jotka ovat valmiita antamaan aikaansa ja osaamistaan yhteisöjen hyväksi, ei ainakaan tulisi jarruttaa lainsäädännöllisin tai byrokraattisin estein (20). Vaikka ETSK on edelleen sitä mieltä, että vapaaehtoistoiminta ansaitsee oman teemavuoden, kansalaisten osallistumisen asianomaisia näkökohtia tulisi korostaa myös teemavuoden 2010 tapahtumissa. |
| --- | --- |

6.4

ETSK muistuttaa vapaaehtoistoimintaa koskevasta lausunnostaan, jossa se mm. totesi, että ”jäsenvaltioiden hallituksia tulisi kannustaa laatimaan kansallinen vapaaehtoistoimintaa koskeva politiikka ja strategia, joiden avulla voidaan suoraan kannustaa vapaaehtoistoimintaa ja antaa sille tunnustusta. Kansallisen vapaaehtoistoimintaa koskevan politiikan tulisi kattaa myös vapaaehtoistoimintaa tukevien perusrakenteiden rooli.” (19) Se tarkoittaa sitä, että niiden kansalaisten intoa, jotka ovat valmiita antamaan aikaansa ja osaamistaan yhteisöjen hyväksi, ei ainakaan tulisi jarruttaa lainsäädännöllisin tai byrokraattisin estein (20). Vaikka ETSK on edelleen sitä mieltä, että vapaaehtoistoiminta ansaitsee oman teemavuoden, kansalaisten osallistumisen asianomaisia näkökohtia tulisi korostaa myös teemavuoden 2010 tapahtumissa.

| 6.5 | ETSK pitää tärkeänä, ettei teemavuoden tapahtumilla herätetä sellaista vaikutelmaa, että nyt edistettävien joustoturva- ja aktiivisen osallistamisen politiikkojen puitteissa vaatimus aktiivisuudesta työllisyyden ja köyhyyden voittamiseksi (mikä edistää yhteiskunnan yhteenkuuluvuutta) kohdistuu pelkästään työnantajiin, hallituksiin sekä työmarkkinaohjelmien ja sosiaalisen suojan ohjelmien tukien saajiin. Sen sijaan tulisi tehdä selväksi, että kyseinen vastuu kuuluu kaikille kansalaisille. |
| --- | --- |

6.5

ETSK pitää tärkeänä, ettei teemavuoden tapahtumilla herätetä sellaista vaikutelmaa, että nyt edistettävien joustoturva- ja aktiivisen osallistamisen politiikkojen puitteissa vaatimus aktiivisuudesta työllisyyden ja köyhyyden voittamiseksi (mikä edistää yhteiskunnan yhteenkuuluvuutta) kohdistuu pelkästään työnantajiin, hallituksiin sekä työmarkkinaohjelmien ja sosiaalisen suojan ohjelmien tukien saajiin. Sen sijaan tulisi tehdä selväksi, että kyseinen vastuu kuuluu kaikille kansalaisille.

| 6.6 | Toinen pohdinnan arvoinen asia on, että tuloerojen säilyessä tai jopa kasvaessa sosiaalisen koheesion säilyttämistä voitaisiin myös edistää kehittämällä korkealaatuisia julkisia tiloja (kaupunkitiloja, kouluja, yliopistoja, kirjastoja, puistoja, vapaa-ajan tiloja), joissa eri elämänaloja sekä sosiaalista ja taloudellista asemaa edustavat kansalaiset haluaisivat kokoontua ja viettää aikaansa. |
| --- | --- |

6.6

Toinen pohdinnan arvoinen asia on, että tuloerojen säilyessä tai jopa kasvaessa sosiaalisen koheesion säilyttämistä voitaisiin myös edistää kehittämällä korkealaatuisia julkisia tiloja (kaupunkitiloja, kouluja, yliopistoja, kirjastoja, puistoja, vapaa-ajan tiloja), joissa eri elämänaloja sekä sosiaalista ja taloudellista asemaa edustavat kansalaiset haluaisivat kokoontua ja viettää aikaansa.

| 6.7 | Valtaosaa sosiaalista koheesiota ja julkista politiikka koskevista uusista haasteista ja ongelmista voidaan ratkoa ehdotetun päätöksen yleisten tavoitteiden puitteissa. Tavoitteet tulisi kuitenkin muotoilla selkeämmin, jotta niistä voidaan teemavuoden aikana käynnistää hyödyllinen julkinen keskustelu. Tässä lausunnossa esitetyt mahdolliset toimintatavat sosiaalisen koheesion edistämiseksi voivat täydentää vuonna 2010 käytävää keskustelua aktiivisesta sosiaalisesta osallistamisesta ja tehokkaista työmarkkinapolitiikoista. |
| --- | --- |

6.7

Valtaosaa sosiaalista koheesiota ja julkista politiikka koskevista uusista haasteista ja ongelmista voidaan ratkoa ehdotetun päätöksen yleisten tavoitteiden puitteissa. Tavoitteet tulisi kuitenkin muotoilla selkeämmin, jotta niistä voidaan teemavuoden aikana käynnistää hyödyllinen julkinen keskustelu. Tässä lausunnossa esitetyt mahdolliset toimintatavat sosiaalisen koheesion edistämiseksi voivat täydentää vuonna 2010 käytävää keskustelua aktiivisesta sosiaalisesta osallistamisesta ja tehokkaista työmarkkinapolitiikoista.

7.   Sosiaalipolitiikka laajassa mielessä

| 7.1 | ETSK:n mielestä teemavuodelle ehdotetut suunnitelmat ja erityisesti eri toimintamuodot mahdollistavat myös sen tosiasian tietoisuuteen nostamisen, että köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen merkittävää vähentämistä vuoteen 2010 mennessä koskevan Lissabonin strategian tavoitteen saavuttaminen edellyttää monitahoisia toimia (21). |
| --- | --- |

7.1

ETSK:n mielestä teemavuodelle ehdotetut suunnitelmat ja erityisesti eri toimintamuodot mahdollistavat myös sen tosiasian tietoisuuteen nostamisen, että köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen merkittävää vähentämistä vuoteen 2010 mennessä koskevan Lissabonin strategian tavoitteen saavuttaminen edellyttää monitahoisia toimia (21).

| 7.2 | Teemavuoden aikana toteutettuihin valistustoimiin tulisi sisältyä myös eri jäsenvaltioissa yleisen tietoisuuden luominen tekijöistä, jotka vaikuttavat tulevan eläkkeen määrään, ja kansalaisten kannustaminen toimiin, jotka varmistavat heille eläkeiässä ihmisarvoisen elämän. |
| --- | --- |

7.2

Teemavuoden aikana toteutettuihin valistustoimiin tulisi sisältyä myös eri jäsenvaltioissa yleisen tietoisuuden luominen tekijöistä, jotka vaikuttavat tulevan eläkkeen määrään, ja kansalaisten kannustaminen toimiin, jotka varmistavat heille eläkeiässä ihmisarvoisen elämän.

| 7.3 | ETSK katsoo, että teemavuoden tapahtumissa on syytä kiinnittää huomiota myös Euroopan keskuspankin mahdollisuuksiin käyttää sille perustamissopimuksessa myönnettyjä toimivaltuuksia yhtyä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntatyöhön. |
| --- | --- |

7.3

ETSK katsoo, että teemavuoden tapahtumissa on syytä kiinnittää huomiota myös Euroopan keskuspankin mahdollisuuksiin käyttää sille perustamissopimuksessa myönnettyjä toimivaltuuksia yhtyä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntatyöhön.

| 7.4 | ETSK pitää tarpeellisena osoittaa, että sosiaalista syrjäytymistä voidaan vähentää työmarkkinoiden ja sosiaalisen suojelun perinteiset alat ylittävillä politiikoilla, kuten köyhyyden gettoutumisen estävällä maankäyttöpolitiikalla, sosiaalisen liikkuvuuden maantieteellisiä esteitä poistavalla liikennepolitiikalla sekä syrjäisiä alueita kehittävällä talouspolitiikalla. Kyseeseen tulevat myös yleishyödyllisten palvelujen ja tulonjakopolitiikan varmistaminen, jotta vuosia kasvanut köyhien ja rikkaiden välinen ero saadaan kaventumaan. |
| --- | --- |

7.4

ETSK pitää tarpeellisena osoittaa, että sosiaalista syrjäytymistä voidaan vähentää työmarkkinoiden ja sosiaalisen suojelun perinteiset alat ylittävillä politiikoilla, kuten köyhyyden gettoutumisen estävällä maankäyttöpolitiikalla, sosiaalisen liikkuvuuden maantieteellisiä esteitä poistavalla liikennepolitiikalla sekä syrjäisiä alueita kehittävällä talouspolitiikalla. Kyseeseen tulevat myös yleishyödyllisten palvelujen ja tulonjakopolitiikan varmistaminen, jotta vuosia kasvanut köyhien ja rikkaiden välinen ero saadaan kaventumaan.

| 7.5 | Tässä yhteydessä ETSK kiinnittää huomiota eri jäsenvaltioiden olosuhteiden eroihin, jotka ovat kasvaneet EU:n laajentumisen myötä. Kuten eräässä tutkimuksessa todettiin, jopa ”köyhimmissä””rikkaista” jäsenvaltioista kärsitään vähemmän puutetta kuin ”rikkaimmissa””köyhistä valtioista” (22). Tämä osoittaa, kuinka tärkeää on toimia tehokkaasti sosiaalisen ja taloudellisen koheesion saavuttamiseksi ja nykyisten tuloerojen vähentämiseksi koko EU:ssa, jotta puutteen ja sosiaalisen syrjäytymisen alaisia alueita voidaan vähentää. Tämä puolestaan antaisi mahdollisuuden kehittää sosiaalipolitiikan avointa koordinointimenetelmää edelleen EU:ssa (23). Kyse on tärkeästä kysymyksestä, jolle tulisi osoittaa huomiota teemavuoden tapahtumissa. |
| --- | --- |

7.5

Tässä yhteydessä ETSK kiinnittää huomiota eri jäsenvaltioiden olosuhteiden eroihin, jotka ovat kasvaneet EU:n laajentumisen myötä. Kuten eräässä tutkimuksessa todettiin, jopa ”köyhimmissä””rikkaista” jäsenvaltioista kärsitään vähemmän puutetta kuin ”rikkaimmissa””köyhistä valtioista” (22). Tämä osoittaa, kuinka tärkeää on toimia tehokkaasti sosiaalisen ja taloudellisen koheesion saavuttamiseksi ja nykyisten tuloerojen vähentämiseksi koko EU:ssa, jotta puutteen ja sosiaalisen syrjäytymisen alaisia alueita voidaan vähentää. Tämä puolestaan antaisi mahdollisuuden kehittää sosiaalipolitiikan avointa koordinointimenetelmää edelleen EU:ssa (23). Kyse on tärkeästä kysymyksestä, jolle tulisi osoittaa huomiota teemavuoden tapahtumissa.

8.   Kommentteja suunnitellun aloitteen toimeenpanosta

| 8.1 | ETSK katsoo, että teemavuoden operatiivinen puoli on hyvin suunniteltu, sillä siinä otetaan asianmukaisesti huomioon kansalliset painopisteet ja näkökannat (esimerkiksi työmarkkinoiden ja maahanmuuttajien ja etnisten vähemmistöjen sosiaalisen kotoutumisen arkaluontoiset kysymykset). On myös tärkeää, että teemavuoden aikana aiotaan tehdä tiivistä yhteistyötä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa. |
| --- | --- |

8.1

ETSK katsoo, että teemavuoden operatiivinen puoli on hyvin suunniteltu, sillä siinä otetaan asianmukaisesti huomioon kansalliset painopisteet ja näkökannat (esimerkiksi työmarkkinoiden ja maahanmuuttajien ja etnisten vähemmistöjen sosiaalisen kotoutumisen arkaluontoiset kysymykset). On myös tärkeää, että teemavuoden aikana aiotaan tehdä tiivistä yhteistyötä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa.

| 8.2 | Työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumisen korostaminen teemavuoden tavoitteiden saavuttamisen kannalta osoittaa niiden välttämättömyyden Lissabonin strategian sosiaalipoliittisen ohjelman täytäntöönpanossa. Nizzassa vuonna 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti ohjelman sopiessaan eurooppalaisen strategian laatimisesta sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden torjumiseksi. Tänä päivänä on entistä tärkeämpää, että hallitusten toimia täydennetään, korjataan ja konsolidoidaan ruohonjuuritason aloitteilla. On myös huolehdittava siitä, että sosiaalipolitiikan laatimisessa ja toimeenpanossa kuullaan asianmukaisesti sen kohteena olevia kansalaisia. Näin ollen on perusteltua, että kyseisiä järjestöjä on kutsuttu osallistumaan aktiivisesti eurooppalaisen teemavuoden 2010 tavoitteiden toteuttamiseen. |
| --- | --- |

8.2

Työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumisen korostaminen teemavuoden tavoitteiden saavuttamisen kannalta osoittaa niiden välttämättömyyden Lissabonin strategian sosiaalipoliittisen ohjelman täytäntöönpanossa. Nizzassa vuonna 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti ohjelman sopiessaan eurooppalaisen strategian laatimisesta sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden torjumiseksi. Tänä päivänä on entistä tärkeämpää, että hallitusten toimia täydennetään, korjataan ja konsolidoidaan ruohonjuuritason aloitteilla. On myös huolehdittava siitä, että sosiaalipolitiikan laatimisessa ja toimeenpanossa kuullaan asianmukaisesti sen kohteena olevia kansalaisia. Näin ollen on perusteltua, että kyseisiä järjestöjä on kutsuttu osallistumaan aktiivisesti eurooppalaisen teemavuoden 2010 tavoitteiden toteuttamiseen.

| 8.3 | Komitea pitää tervetulleena, että teemavuoden tavoitteiden toteuttamiseen on EU:ssa varattu määrärahoja enemmän kuin koskaan aiemmin vastaavaan aloitteeseen. ETSK on kuitenkin ottanut huomioon ehdotetun päätöksen liitteessä luetellut yksityiskohtaiset toimenpiteet ja kannattaa teemavuoteen liittyvien toimien rahoituksen lisäämistä niiden tehokkuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

8.3

Komitea pitää tervetulleena, että teemavuoden tavoitteiden toteuttamiseen on EU:ssa varattu määrärahoja enemmän kuin koskaan aiemmin vastaavaan aloitteeseen. ETSK on kuitenkin ottanut huomioon ehdotetun päätöksen liitteessä luetellut yksityiskohtaiset toimenpiteet ja kannattaa teemavuoteen liittyvien toimien rahoituksen lisäämistä niiden tehokkuuden varmistamiseksi.

| 8.4 | ETSK pitää myös tervetulleena, että teemavuoden toimien suunnittelussa ja toteuttamisessa otetaan huomioon erot siinä, miten naiset ja miehet kokevat köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä. |
| --- | --- |

8.4

ETSK pitää myös tervetulleena, että teemavuoden toimien suunnittelussa ja toteuttamisessa otetaan huomioon erot siinä, miten naiset ja miehet kokevat köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä.

| 8.5 | ETSK katsoo, että liitteessä lueteltuihin teemavuoden painopisteisiin tulisi sisällyttää myös sellaisten ihmisten köyhyys, joilla on epävarma työpaikka. Vammaiskysymyksiä tulisi käsitellä erikseen eikä niitä tulisi yhdistää muita haavoittuvia ryhmiä koskeviin aiheisiin. |
| --- | --- |

8.5

ETSK katsoo, että liitteessä lueteltuihin teemavuoden painopisteisiin tulisi sisällyttää myös sellaisten ihmisten köyhyys, joilla on epävarma työpaikka. Vammaiskysymyksiä tulisi käsitellä erikseen eikä niitä tulisi yhdistää muita haavoittuvia ryhmiä koskeviin aiheisiin.

Bryssel 29. toukokuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ks. esimerkiksi ETSK:n 18.1.2007 antama lausunto ”Euroopan nyky-yhteiskunnan tilannekatsaus”, kohta 2.2, esittelijä: Jan Olsson (EUVL C 93, 27.4.2007), sekä ETSK:n 13.7.2005 antama lausunto ”Komission tiedonanto — Sosiaalipoliittinen ohjelma”, kohta 1.6, esittelijä: Ursula Engelen-Kefer (EUVL C 294, 25.11.2005).

1

(2)  Komission tiedonanto — Sosiaalipoliittinen ohjelma, KOM(2005) 33 lopullinen, 9.2.2005, kohta 2.2, s. 9.

2

(3)  Ks. ”Towards an Active, Fair and Socially Cohesive Europe”, sosiaalista yhteenkuuluvuutta 2000-luvulla käsittelevän korkean tason erityisryhmän raportti, Euroopan neuvosto, Strasbourg, 26.10.2007, TFSC (2007) 31 E.

3

Towards an Active, Fair and Socially Cohesive Europe

(4)  ETSK:n 13.7.2005 antama lausunto ”Komission tiedonanto — Sosiaalipoliittinen ohjelma”, esittelijä: Ursula Engelen-Kefer (EUVL C 294, 25.11.2005), ETSK:n 29.9.2005 antama lausunto ”Naisten köyhyys Euroopassa”, esittelijä: Brenda King (EUVL C 24, 31.1.2006), ETSK:n 6.7.2006 antama lausunto ”Sosiaalinen koheesio: eurooppalaisen yhteiskuntamallin sisältö”, esittelijä: Ernst Erik Ehnmark (EUVL C 309, 16.12.2006), ETSK:n 13.12.2006 antama lausunto ”Vapaaehtoistoiminta, sen rooli ja vaikutukset eurooppalaisessa yhteiskunnassa”, esittelijä: Erika Koller ja apulaisesittelijä: Soscha Eulenburg (EUVL C 325, 30.12.2006), ETSK:n 18.1.2007 antama lausunto ”Euroopan nyky-yhteiskunnan tilannekatsaus”, esittelijä: Jan Olsson (EUVL C 93, 27.4.2007), ETSK:n 25.10.2007 antama lausunto ”Velkaantuminen ja sosiaalinen syrjäytyminen hyvinvointiyhteiskunnassa”, esittelijä: Jorge Pegado Liz (EUVL C 44, 16.2.2008), ETSK:n 13.12.2007 antama lausunto ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — Sukupolvien välisen solidaarisuuden edistäminen”, esittelijä: Luca Jahier (EUVL C 120, 16.5.2008).

4

(5)  Ks. ETSK:n 6.7.2006 antama lausunto ”Sosiaalinen koheesio: eurooppalaisen yhteiskuntamallin sisältö”, kohta 2.1.2.5, esittelijä: Ernst Ehnmark (EUVL C 309, 16.12.2006).

5

(6)  ETSK:n 12.7.2007 antama oma-aloitteinen lausunto ”Ensisijaisten ryhmien työllistäminen” (Lissabonin strategia), esittelijä Wolfgang Greif (EUVL C 256, 27.10.2007).

6

(7)  Ks. ETSK:n 6.7.2006 antama lausunto ”Sosiaalinen koheesio: eurooppalaisen yhteiskuntamallin sisältö”, kohdat 1.8 ja 1.9, esittelijä: Ernst Ehnmark (EUVL C 309, 16.12.2006).

7

(8)  Ks. ETSK:n 6.7.2006 antama lausunto ”Sosiaalinen koheesio: eurooppalaisen yhteiskuntamallin sisältö”, kohta 2.4, esittelijä: Ernst Ehnmark (EUVL C 309, 16.12.2006).

8

(9)  Pitkäaikaisen köyhyyden aste osoittaa kahtena kolmesta viime vuodesta köyhyydestä kärsineiden määrän (määritelmän lähde: Eurostat).

9

(10)  Komission tiedonanto ”Yhteistyöllä parempiin tuloksiin: uudet puitteet sosiaalista suojelua ja osallisuutta koskevan politiikan avointa koordinointia varten Euroopan unionissa”, KOM(2005) 706 lopullinen, 22.12.2005, kohta 3.5, s. 9.

10

(11)  ETSK on aikaisemmissa lausunnoissaan usein viitannut spesifisiin köyhyyden kuvauksiin. Komitea on esimerkiksi viitannut henkilöryhmiin, jotka ”kärsivät puutteesta” ja ”ovat muita huonommassa asemassa” (ETSK:n 13.12.2007 antama lausunto Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — Sukupolvien välisen solidaarisuuden edistäminen, kohta 2.5, esittelijä: Luca Jahier EUVL C 120, 16.5.2008), pitkäaikaiseen köyhyyteen (ETSK:n 29.9.2005 antama lausunto ”Naisten köyhyys Euroopassa”, kohta 1.7 esittelijä: Brenda King, EUVL C 24, 31.1.2006) ja siihen, että ”laadullisessa mielessä köyhyys tarkoittaa sitä, että aineelliset resurssit yksilön elintärkeiden tarpeiden tyydyttymiseksi puuttuvat tai ovat riittämättömät” (ETSK:n 25.10.2007 antama lausunto ”Velkaantuminen ja sosiaalinen syrjäytyminen”, kohta 3.1.3, esittelijä; Jorge Pegado Liz, EUVL C 44, 16.2.2008). Yhdessä lausunnoistaan komitea jopa suositti painokkaasti, että ”komissio tarkistaisi köyhyyden määritelmää, sillä siinä korostetaan ainoastaan köyhyyden selkeimpiä syitä ja aliarvioidaan naisten köyhyyden tasoa ja vaikutuksia” (ETSK:n 29.9.2005 antama lausunto ”Naisten köyhyys Euroopassa”, kohta 2.1, esittelijä: Brenda King, EUVL C 24, 31.1.2006). Kyseiset suhteellisen köyhyyden mittareiden puutteet eivät tietenkään koske pelkästään naisten köyhyyttä vaan köyhyyttä yleensä.

11

(12)  Sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskeva yhteinen raportti 2007, Euroopan komissio (Euroopan yhteisöt: 2007), s. 45.

12

(13)  Ks. ETSK:n 6.7.2006 antama lausunto ”Sosiaalinen koheesio: eurooppalaisen yhteiskuntamallin sisältö”, erityisesti kohdat 1.6–1.8, 2.3.1–2.3.5, esittelijä: Ernst Ehnmark (EUVL C 309, 16.12.2006). Ks. myös ETSK:n 18.1.2007 antama lausunto ”Euroopan nyky-yhteiskunnan tilannekatsaus”, erityisesti kohta 2.4, esittelijä: Jan Olsson (EUVL C 93, 27.4.2007).

13

(14)  Kertomus sosiaalisesta tilanteesta Euroopassa 2005–2006: sukupolvien välinen tasapaino eurooppalaisten ikääntyessä, Euroopan komissio, (Euroopan yhteisöt: 2007), s. 17. Kertomuksessa tiivistetään EU:n kansalaisten tyytyväisyyttä elämään koskevan kyselyn tulokset, joiden mukaan työpaikkojen merkitys tyytyväisyyden kannalta ylittää pelkästään taloudellisen tulon arvon.

14

(15)  ”Asiasta on tiedotettava Euroopan kansalaisille” oli keskeinen suositus ETSK:n 6.7.2006 antamassa lausunnossa ”Sosiaalinen koheesio: eurooppalaisen yhteiskuntamallin sisältö”, kohta 2.6, esittelijä: Ernst Ehnmark (EUVL C 309, 16.12.2006).

15

(16)  Ks. ETSK:n 18.1.2007 antama lausunto ”Euroopan nyky-yhteiskunnan tilannekatsaus”, kohta 2.2, esittelijä: Jan Olsson (EUVL C 93, 27.4.2007) ja ETSK:n 13.7.2005 antama lausunto ”Komission tiedonanto — Sosiaalipoliittinen ohjelma”, kohta 6.1, esittelijä: Ursula Engelen-Kefer (EUVL C 294, 25.11.2005).

16

(17)  Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuodesta (2010), KOM(2007) 797 lopullinen — 2007/0278 COD, 12.12.2007, johdanto-osan kohta 11, s. 9.

17

(18)  ETSK ilmaisi jo 6.7.2006 antamassaan lausunnossa ”Sosiaalinen koheesio: eurooppalaisen yhteiskuntamallin sisältö” huolensa osaamisvallankumouksen sosiaalisista vaikutuksista ja ehdotti niihin puuttumista sosiaalidialogin avulla (kohta 2.4.5, esittelijä: Ernst Ehnmark, EUVL C 309, 16.12.2006).

18

(19)  ETSK:n 13.12.2006 antama lausunto ”Vapaaehtoistoiminta, sen rooli ja vaikutukset eurooppalaisessa yhteiskunnassa”, kohta 1.2, esittelijä: Erika Koller ja apulaisesittelijä: Soscha Eulenburg (EUVL C 325, 30.12.2006).

19

(20)  ETSK:n 13.12.2007 antamassa lausunnossa ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — Sukupolvien välisen solidaarisuuden edistäminen” (kohta 4.5) korostetaan myös ikääntyneiden ihmisten kansalaistoiminnan hyötyjä ja vaaditaan lisää tutkimuksia aktiivisena ikääntymisestä, esittelijä: Luca Jahier (EUVL C 120, 16.5.2008).

20

(21)  Vaikka Lissabonin strategia päättyy vuonna 2010, se on pysyvä viitekohta ohjelma-asiakirjoille ja konkreettisille toimille EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla. Vaikka kyseistä päätöstä ei vielä ole tehty, on odotettavissa, että Lissabonin strategia jatkuu jossain muodossa vuoden 2010 jälkeenkin, etenkin kun strategian työllisyys- ja sosiaalisia tavoitteita ei täysin saavuteta vuoteen 2010 mennessä.

21

(22)  Anne-Catherine Guio, ”Material deprivation in the EU”, Statistics in Focus: Population and Social Conditions, Living Conditions and Welfare, 21/2005, Eurostat, s. 9.

22

Material deprivation in the EU

Statistics in Focus: Population and Social Conditions, Living Conditions and Welfare

(23)  Ks. ETSK:n 18.1.2007 antama lausunto aiheesta ”Euroopan nyky-yhteiskunnan tilannekatsaus”, kohdat 2.7 ja 5.3, esittelijä: Jan Olsson (EUVL C 93, 27.4.2007).

23

---

| 30.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 224/113 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 224/113

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös nuorisotoimintaohjelman (Youth in Action) perustamisesta ajanjaksoksi 2007–2013 tehdyn päätöksen N:o 1719/2006/EY muuttamisesta

KOM(2008) 56 lopullinen — 2008/0023 COD

(2008/C 224/25)

Neuvosto päätti 6. maaliskuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös nuorisotoimintaohjelman (Youth in Action) perustamisesta ajanjaksoksi 2007–2013 tehdyn päätöksen N:o 1719/2006/EY muuttamisesta

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus -erityisjaosto” antoi lausuntonsa 7. toukokuuta 2008. Esittelijä oli Tomasz Czajkowski.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28.–29. toukokuuta 2008 pitämässään 445. täysistunnossa (toukokuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 78 ääntä puolesta ja 0 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   ETSK:n kanta

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on tyytyväinen, että komissio on tehnyt aloitteen niiden menettelyjen muuttamiseksi, jolla myönnetään yhteisön tukea hankkeille ja joilla hallinnoidaan nuorisotoimintaohjelmaa; muutoksien tavoitteena on nopeuttaa määrärahojen jakamista ohjelman tuenhakijoiden kesken. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on tyytyväinen, että komissio on tehnyt aloitteen niiden menettelyjen muuttamiseksi, jolla myönnetään yhteisön tukea hankkeille ja joilla hallinnoidaan nuorisotoimintaohjelmaa; muutoksien tavoitteena on nopeuttaa määrärahojen jakamista ohjelman tuenhakijoiden kesken.

| 1.2 | Komitea kannattaa alkuperäisestä menettelystä luopumista, koska päätöksenteon viivästyminen, hankkeiden pitkäkestoinen arviointi sekä tietojen tarkistaminen ohjelmakomiteassa ja kansallisissa virastoissa aiheuttavat parhaassa tapauksessa viivästymisiä ja huonoimmassa tapauksessa valtavia taloudellisia ongelmia tai joidenkin tukea hakeneiden organisaatioiden toiminnan lopettamisen tai määrärahojen käyttämättä jättämisen. |
| --- | --- |

1.2

Komitea kannattaa alkuperäisestä menettelystä luopumista, koska päätöksenteon viivästyminen, hankkeiden pitkäkestoinen arviointi sekä tietojen tarkistaminen ohjelmakomiteassa ja kansallisissa virastoissa aiheuttavat parhaassa tapauksessa viivästymisiä ja huonoimmassa tapauksessa valtavia taloudellisia ongelmia tai joidenkin tukea hakeneiden organisaatioiden toiminnan lopettamisen tai määrärahojen käyttämättä jättämisen.

2.   Johdanto

| 2.1 | Nuorisotoimintaohjelma, jonka on määrä olla voimassa vuosina 2007–2013 ja jonka Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät päätöksellä N:o 1719/2006/EY, on epävirallista oppimista koskeva Euroopan unionin ohjelma. Ohjelma on suunnattu pääasiassa niille, joille epävirallinen oppiminen on ainoa mahdollisuus henkilökohtaiseen kehitykseen ja nyky-yhteiskunnassa välttämättömien tietojen ja taitojen hankkimiseen. |
| --- | --- |

2.1

Nuorisotoimintaohjelma, jonka on määrä olla voimassa vuosina 2007–2013 ja jonka Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät päätöksellä N:o 1719/2006/EY, on epävirallista oppimista koskeva Euroopan unionin ohjelma. Ohjelma on suunnattu pääasiassa niille, joille epävirallinen oppiminen on ainoa mahdollisuus henkilökohtaiseen kehitykseen ja nyky-yhteiskunnassa välttämättömien tietojen ja taitojen hankkimiseen.

| 2.2 | Ohjelman tärkeimpiä tavoitteita ovat esteiden, ennakkoluulojen ja stereotypioiden voittaminen nuorten keskuudessa, heidän liikkuvuutensa edistäminen ja kansalaisaktiivisuuden lisääminen dynaamisen oppimisen muodossa. Ohjelmasta annetaan avustusta hankkeille, joiden tavoitteena on tukea nuorten henkilökohtaista kehitystä. Se edistää paikallisyhteisön hyväksi toteutettavaa toimintaa ja suvaitsevuutta. Ohjelma kannustaa ryhtymään erilaisiin toimiin yhdistyneen Euroopan ajatuksen edistämiseksi. |
| --- | --- |

2.2

Ohjelman tärkeimpiä tavoitteita ovat esteiden, ennakkoluulojen ja stereotypioiden voittaminen nuorten keskuudessa, heidän liikkuvuutensa edistäminen ja kansalaisaktiivisuuden lisääminen dynaamisen oppimisen muodossa. Ohjelmasta annetaan avustusta hankkeille, joiden tavoitteena on tukea nuorten henkilökohtaista kehitystä. Se edistää paikallisyhteisön hyväksi toteutettavaa toimintaa ja suvaitsevuutta. Ohjelma kannustaa ryhtymään erilaisiin toimiin yhdistyneen Euroopan ajatuksen edistämiseksi.

| 2.3 | Lopullinen vastuu nuorisotoimintaohjelman asianmukaisesta toiminnasta on Euroopan komissiolla. Komissio huolehtii ohjelman talousarvion juoksevasta hallinnosta ja määrittää sen painopisteet, tavoitteet ja arviointiperusteet. Lisäksi komissio ohjaa ja seuraa koko ohjelman toteuttamista, hankkeiden jatkuvuuden turvaavia toimia ja ohjelman arviointia unionitasolla. |
| --- | --- |

2.3

Lopullinen vastuu nuorisotoimintaohjelman asianmukaisesta toiminnasta on Euroopan komissiolla. Komissio huolehtii ohjelman talousarvion juoksevasta hallinnosta ja määrittää sen painopisteet, tavoitteet ja arviointiperusteet. Lisäksi komissio ohjaa ja seuraa koko ohjelman toteuttamista, hankkeiden jatkuvuuden turvaavia toimia ja ohjelman arviointia unionitasolla.

| 2.4 | Euroopan komission tehtäviin kuuluu myös kansallisten virastojen toiminnan tarkkailu ja koordinointi kokonaisuudessaan. Ohjelmaan osallistuvien maiden nuorisoasioista vastaavat viranomaiset ovat valinneet ja perustaneet nämä virastot. Euroopan komissio tekee tiivistä yhteistyötä kansallisten virastojen kanssa ja valvoo niiden toimintaa. |
| --- | --- |

2.4

Euroopan komission tehtäviin kuuluu myös kansallisten virastojen toiminnan tarkkailu ja koordinointi kokonaisuudessaan. Ohjelmaan osallistuvien maiden nuorisoasioista vastaavat viranomaiset ovat valinneet ja perustaneet nämä virastot. Euroopan komissio tekee tiivistä yhteistyötä kansallisten virastojen kanssa ja valvoo niiden toimintaa.

| 2.5 | EU:n jäsenvaltiot samoin kuin muut ohjelmaan osallistuvat maat osallistuvat yhdessä nuorisotoimintaohjelman hallinnointiin erityisesti ohjelmakomitean välityksellä; maat nimeävät siihen edustajansa. Näiden maiden viranomaiset nimeävät myös kansalliset virastot. Lisäksi ne seuraavat virastojen toimintaa yhdessä Euroopan komission kanssa. |
| --- | --- |

2.5

EU:n jäsenvaltiot samoin kuin muut ohjelmaan osallistuvat maat osallistuvat yhdessä nuorisotoimintaohjelman hallinnointiin erityisesti ohjelmakomitean välityksellä; maat nimeävät siihen edustajansa. Näiden maiden viranomaiset nimeävät myös kansalliset virastot. Lisäksi ne seuraavat virastojen toimintaa yhdessä Euroopan komission kanssa.

| 2.6 | Nuorisotoimintaohjelma toteutetaan pääasiassa hajautetusti, jotta voidaan tehdä mahdollisimman tiivistä yhteistyötä edunsaajien kanssa ja mukauttaa ohjelma eri järjestelmiin ja niihin olosuhteisiin, joissa nuoriso elää eri maissa. Kussakin ohjelmaa toteuttavassa maassa toimii kansallinen virasto. Virastot huolehtivat ohjelman tunnetuksi tekemisestä ja toteuttamisesta valtiotasolla ja toimivat Euroopan komission, valtio-, alue- ja paikallistasolla toimivien hankkeiden vetäjien ja itse nuorison välisenä yhdyssiteenä. |
| --- | --- |

2.6

Nuorisotoimintaohjelma toteutetaan pääasiassa hajautetusti, jotta voidaan tehdä mahdollisimman tiivistä yhteistyötä edunsaajien kanssa ja mukauttaa ohjelma eri järjestelmiin ja niihin olosuhteisiin, joissa nuoriso elää eri maissa. Kussakin ohjelmaa toteuttavassa maassa toimii kansallinen virasto. Virastot huolehtivat ohjelman tunnetuksi tekemisestä ja toteuttamisesta valtiotasolla ja toimivat Euroopan komission, valtio-, alue- ja paikallistasolla toimivien hankkeiden vetäjien ja itse nuorison välisenä yhdyssiteenä.

| 2.7 | Avustuksia haluavien hankkeiden vetäjien on noudatettava ehdotuspyyntömenettelyä, jonka kansallinen virasto on määrittänyt ja julkaissut. Menettelyn lopuksi komissio tekee päätökset avustusten saajiksi valittavista ehdotuksista. Koska avustukset ovat ohjelman täytäntöönpanotoimia, niistä päätettäessä on noudatettava erityistä toimielinten välistä menettelyä. |
| --- | --- |

2.7

Avustuksia haluavien hankkeiden vetäjien on noudatettava ehdotuspyyntömenettelyä, jonka kansallinen virasto on määrittänyt ja julkaissut. Menettelyn lopuksi komissio tekee päätökset avustusten saajiksi valittavista ehdotuksista. Koska avustukset ovat ohjelman täytäntöönpanotoimia, niistä päätettäessä on noudatettava erityistä toimielinten välistä menettelyä.

| 2.8 | Neuvosto siirtää hyväksymissään säädöksissä komissiolle toimivallan antamiensa sääntöjen täytäntöönpanoon ja voi asettaa tiettyjä menettelysääntöjä tämän toimivallan käytölle. Nämä menettelysäännöt asetetaan komiteamenettelyssä. Komiteaa on pakko kuulla perussäädöksen nojalla määritetyistä täytäntöönpanotoimenpiteistä. Ennen kuin kuulemiset päättyvät, komissiolla on jo virallisesti kyseisiin hankkeisiin varatut määrärahat. Hankkeita arvioiva komitea koostuu jäsenvaltioiden edustajista, ja sen puheenjohtajana toimii komission edustaja. |
| --- | --- |

2.8

Neuvosto siirtää hyväksymissään säädöksissä komissiolle toimivallan antamiensa sääntöjen täytäntöönpanoon ja voi asettaa tiettyjä menettelysääntöjä tämän toimivallan käytölle. Nämä menettelysäännöt asetetaan komiteamenettelyssä. Komiteaa on pakko kuulla perussäädöksen nojalla määritetyistä täytäntöönpanotoimenpiteistä. Ennen kuin kuulemiset päättyvät, komissiolla on jo virallisesti kyseisiin hankkeisiin varatut määrärahat. Hankkeita arvioiva komitea koostuu jäsenvaltioiden edustajista, ja sen puheenjohtajana toimii komission edustaja.

| 2.9 | Komitean kuulemismenettelyjä on useita erilaisia, ja komission täytäntöönpanovallan perusteena olevassa perussäädöksessä voidaan säätää näiden erilaisten menettelyjen soveltamisesta täytäntöönpanotoimenpiteiden toimeenpanossa. |
| --- | --- |

2.9

Komitean kuulemismenettelyjä on useita erilaisia, ja komission täytäntöönpanovallan perusteena olevassa perussäädöksessä voidaan säätää näiden erilaisten menettelyjen soveltamisesta täytäntöönpanotoimenpiteiden toimeenpanossa.

3.   Päätelmät uuden tilanteen valossa

| 3.1 | Komitea on tyytyväinen, että komissio on tehnyt aloitteen muuttaa sekä menettelyä, jolla myönnetään hankkeille yhteisön tukea, että nuorisotoimintaohjelman hallintomenettelyä. Euroopan parlamentin toimivalta tarkastaa yhteispäätösmenettelyssä hyväksyttyjen säädösten täytäntöönpano antaa parlamentille mahdollisuuden kyseenalaistaa komission kaavailemat toimenpiteet. Tähän tarkastusoikeuteen sisältyvät vastuu hankkeista ja yhteispäätösmenettelyn turvaaminen. |
| --- | --- |

3.1

Komitea on tyytyväinen, että komissio on tehnyt aloitteen muuttaa sekä menettelyä, jolla myönnetään hankkeille yhteisön tukea, että nuorisotoimintaohjelman hallintomenettelyä. Euroopan parlamentin toimivalta tarkastaa yhteispäätösmenettelyssä hyväksyttyjen säädösten täytäntöönpano antaa parlamentille mahdollisuuden kyseenalaistaa komission kaavailemat toimenpiteet. Tähän tarkastusoikeuteen sisältyvät vastuu hankkeista ja yhteispäätösmenettelyn turvaaminen.

| 3.2 | Euroopan parlamentilla on kuukausi aikaa tarkastella toimenpideluonnosta, ja komissio puolestaan hyväksyy toimenpiteet neuvoston päätöksessä määritettyjen menettelyjen mukaisesti. |
| --- | --- |

3.2

Euroopan parlamentilla on kuukausi aikaa tarkastella toimenpideluonnosta, ja komissio puolestaan hyväksyy toimenpiteet neuvoston päätöksessä määritettyjen menettelyjen mukaisesti.

| 3.3 | Nykyään nuorisotoimintaohjelmassa vuosiksi 2007–2013 noudatettava hallintomenettely koskee kaikkia päätöksiä: päätöksiä, jotka koskevat määrältään suuria avustuksia, poliittisesti herkkiä päätöksiä ja avustuksia, jotka ovat yli miljoonan euron suuruisia, sekä pienempiä hankkeita. |
| --- | --- |

3.3

Nykyään nuorisotoimintaohjelmassa vuosiksi 2007–2013 noudatettava hallintomenettely koskee kaikkia päätöksiä: päätöksiä, jotka koskevat määrältään suuria avustuksia, poliittisesti herkkiä päätöksiä ja avustuksia, jotka ovat yli miljoonan euron suuruisia, sekä pienempiä hankkeita.

| 3.4 | Komissio ehdottaa, että alle miljoonan euron suuruisia avustuksia koskevissa hankkeissa ei tarvitsisi noudattaa komiteamenettelyä. Sen sijaan komissio on sitoutunut ilmoittamaan viipymättä ohjelmakomitealle ja Euroopan parlamentille kaikista valintapäätöksistä, joita ei alisteta hallintomenettelyyn. ETSK kannattaa varauksetta tätä neuvostolle ja Euroopan parlamentille tehtyä ilmoitusta. |
| --- | --- |

3.4

Komissio ehdottaa, että alle miljoonan euron suuruisia avustuksia koskevissa hankkeissa ei tarvitsisi noudattaa komiteamenettelyä. Sen sijaan komissio on sitoutunut ilmoittamaan viipymättä ohjelmakomitealle ja Euroopan parlamentille kaikista valintapäätöksistä, joita ei alisteta hallintomenettelyyn. ETSK kannattaa varauksetta tätä neuvostolle ja Euroopan parlamentille tehtyä ilmoitusta.

| 3.5 | Komitea kannattaa menettelystä luopumista pienien hankkeiden kohdalla, koska päätöksenteon viivästyminen, hankkeiden pitkäkestoinen arviointi sekä tietojen tarkistaminen ohjelmakomiteassa ja kansallisissa virastoissa aiheuttavat parhaassa tapauksessa viivästymisiä ja huonoimmassa tapauksessa valtavia taloudellisia ongelmia tai joidenkin tukea hakeneiden organisaatioiden toiminnan lopettamisen tai määrärahojen käyttämättä jättämisen. |
| --- | --- |

3.5

Komitea kannattaa menettelystä luopumista pienien hankkeiden kohdalla, koska päätöksenteon viivästyminen, hankkeiden pitkäkestoinen arviointi sekä tietojen tarkistaminen ohjelmakomiteassa ja kansallisissa virastoissa aiheuttavat parhaassa tapauksessa viivästymisiä ja huonoimmassa tapauksessa valtavia taloudellisia ongelmia tai joidenkin tukea hakeneiden organisaatioiden toiminnan lopettamisen tai määrärahojen käyttämättä jättämisen.

| 3.6 | Komitea on tutustunut eri kansallisilta virastoilta käyttöönsä saamiin tilastotietoihin ja toteaa, että ehdoton valtaosa hakemuksen tekijöistä on pieniä organisaatioita, yhdistyksiä ja säätiöitä, joille koko menettely ja tulosten odottaminen on niin kallista ja aikaavievää, että kiinnostus ohjelmaan saattaisi pitkällä aikavälillä vähentyä. Ohjelman toteuttamiseen liittyvillä hallinnollisilla kustannuksilla saattaa olla tulevaisuudessa kielteisiä vaikutuksia ohjelman talousarvioon. |
| --- | --- |

3.6

Komitea on tutustunut eri kansallisilta virastoilta käyttöönsä saamiin tilastotietoihin ja toteaa, että ehdoton valtaosa hakemuksen tekijöistä on pieniä organisaatioita, yhdistyksiä ja säätiöitä, joille koko menettely ja tulosten odottaminen on niin kallista ja aikaavievää, että kiinnostus ohjelmaan saattaisi pitkällä aikavälillä vähentyä. Ohjelman toteuttamiseen liittyvillä hallinnollisilla kustannuksilla saattaa olla tulevaisuudessa kielteisiä vaikutuksia ohjelman talousarvioon.

| 3.7 | ETSK on tyytyväinen komission perusteluihin, joissa arvioidaan paikkansapitävästi kuulemisprosessia tässä yhteydessä. Hankkeet toteutetaan yleensä hyvin pian hankkeen käynnistämisen jälkeen. Näin ollen vähintään 2–3 kuukautta kestävä kuulemisprosessi voi vaarantaa monen hankkeen toteuttamisen, mikä heikentää koko ohjelman tehokkuutta. |
| --- | --- |

3.7

ETSK on tyytyväinen komission perusteluihin, joissa arvioidaan paikkansapitävästi kuulemisprosessia tässä yhteydessä. Hankkeet toteutetaan yleensä hyvin pian hankkeen käynnistämisen jälkeen. Näin ollen vähintään 2–3 kuukautta kestävä kuulemisprosessi voi vaarantaa monen hankkeen toteuttamisen, mikä heikentää koko ohjelman tehokkuutta.

| 3.8 | ETSK on tyytyväinen myös siihen, että ohjelmakomitea on hyväksynyt työjärjestyksensä muuttamisen, jotta neuvoa-antavaan menettelyyn alistettavia valintapäätöksiä koskevaan kuulemiseen kuluvaa aikaa voitaisiin lyhentää. Komitea käyttää tästä lähtien kirjallista menettelyä, ja sillä on viisi päivää aikaa antaa huomautuksensa valintapäätöksistä, joihin tarvitaan sen lausunto. Euroopan parlamentti on myös hyväksynyt väliaikaisen järjestelyn, joka lyhensi viime kesäkauden aikana tarkastusoikeuden vaatimaa aikaa kuukaudesta viiteen päivään. Näiden ratkaisujen ansiosta komissio voi kiirehtiä hankkeiden hyväksymistä, mutta sitä pidetään tilapäisenä ratkaisuna. |
| --- | --- |

3.8

ETSK on tyytyväinen myös siihen, että ohjelmakomitea on hyväksynyt työjärjestyksensä muuttamisen, jotta neuvoa-antavaan menettelyyn alistettavia valintapäätöksiä koskevaan kuulemiseen kuluvaa aikaa voitaisiin lyhentää. Komitea käyttää tästä lähtien kirjallista menettelyä, ja sillä on viisi päivää aikaa antaa huomautuksensa valintapäätöksistä, joihin tarvitaan sen lausunto. Euroopan parlamentti on myös hyväksynyt väliaikaisen järjestelyn, joka lyhensi viime kesäkauden aikana tarkastusoikeuden vaatimaa aikaa kuukaudesta viiteen päivään. Näiden ratkaisujen ansiosta komissio voi kiirehtiä hankkeiden hyväksymistä, mutta sitä pidetään tilapäisenä ratkaisuna.

| 3.9 | Edellä esitettyjen seikkojen perusteella nykyinen konsultointimenettely tulisi poistaa ja korvata se komission edellä mainitun julkilausuman perusteella menettelyllä, jossa komissio ilmoittaa tekemistään valintapäätöksistä välittömästi ohjelmakomitealle ja Euroopan parlamentille. |
| --- | --- |

3.9

Edellä esitettyjen seikkojen perusteella nykyinen konsultointimenettely tulisi poistaa ja korvata se komission edellä mainitun julkilausuman perusteella menettelyllä, jossa komissio ilmoittaa tekemistään valintapäätöksistä välittömästi ohjelmakomitealle ja Euroopan parlamentille.

Bryssel 29. toukokuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 30.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 224/115 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 224/115

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös elinikäisen oppimisen toimintaohjelman perustamisesta tehdyn päätöksen N:o 1720/2006/EY muuttamisesta

KOM(2008) 61 lopullinen — 2008/0025 COD

(2008/C 224/26)

Neuvosto päätti 6. maaliskuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös elinikäisen oppimisen toimintaohjelman perustamisesta tehdyn päätöksen N:o 1720/2006/EY muuttamisesta

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 7. toukokuuta 2008. Esittelijä oli An Le Nouail Marlière.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28.–29. toukokuuta 2008 pitämässään 445. täysistunnossa (toukokuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 80 ääntä puolesta ja 1 vastaan 0:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kannattaa komission aloitetta, pitää puheena olevaa ehdotusta hyväksyttävänä ja suosittaa komissiolle, että se lisäisi ehdotukseen sitoumuksensa ilmoittaa viipymättä ohjelmakomitealle ja Euroopan parlamentille muutetun päätöksen 1720/2006/EY 9 artiklan 1 a kohdan perusteella tekemistään päätöksistä. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kannattaa komission aloitetta, pitää puheena olevaa ehdotusta hyväksyttävänä ja suosittaa komissiolle, että se lisäisi ehdotukseen sitoumuksensa ilmoittaa viipymättä ohjelmakomitealle ja Euroopan parlamentille muutetun päätöksen 1720/2006/EY 9 artiklan 1 a kohdan perusteella tekemistään päätöksistä.

2.   Monivuotisten ohjelmien avustusten myöntämistä koskevien menettelysääntöjen yksinkertaistaminen

| 2.1 | Ehdotus kuuluu neljän ehdotuksen joukkoon, joilla pyritään joustavoittamaan seuraavan neljän monivuotisen ohjelman 2007–2013 puitteissa määriteltyjen pienimuotoisten avustusten myöntämistä koskevia sääntöjä:






  — | nuorisotoimintaohjelma (Youth in Action) |
| --- | --- | --- |

2.1

Ehdotus kuuluu neljän ehdotuksen joukkoon, joilla pyritään joustavoittamaan seuraavan neljän monivuotisen ohjelman 2007–2013 puitteissa määriteltyjen pienimuotoisten avustusten myöntämistä koskevia sääntöjä:

—

nuorisotoimintaohjelma (Youth in Action)

| — | Kulttuuri-ohjelma |
| --- | --- |

—

Kulttuuri-ohjelma

| — | Kansalaisten Eurooppa -ohjelma |
| --- | --- |

—

Kansalaisten Eurooppa -ohjelma

| — | ja puheena oleva elinikäisen oppimisen toimintaohjelma. |
| --- | --- |

—

ja puheena oleva elinikäisen oppimisen toimintaohjelma.

| 2.2 | Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 202 artiklan komiteamenettelyä koskevien määräysten mukaisesti neuvosto siirtää komissiolle — jota avustaa pelkästään jäsenvaltioiden edustajista koostuva ja komission johtama ohjelmakomitea — toimivallan tiettyjen yhteispäätöksellä Euroopan parlamentin kanssa antamiensa säädösten täytäntöönpanoon. Euroopan parlamenttia kuullaan kyseisten yhteispäätöksellä hyväksyttyjen säädösten täytäntöönpanosta. Komissio toteaa kuitenkin, että kun kyseisestä neljästä ohjelmasta neuvoteltiin, lainsäätäjän tarkoituksena oli soveltaa komiteamenettelyä (hallintomenettelyä määräenemmistöäänestyksin) ainoastaan sellaisiin myöntämispäätöksiin, jotka koskevat määrältään suuria avustuksia (yli miljoonan euron monenväliset hankkeet ja verkostot) tai jotka ovat poliittisesti herkkiä (poliittinen yhteistyö ja innovointi). |
| --- | --- |

2.2

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 202 artiklan komiteamenettelyä koskevien määräysten mukaisesti neuvosto siirtää komissiolle — jota avustaa pelkästään jäsenvaltioiden edustajista koostuva ja komission johtama ohjelmakomitea — toimivallan tiettyjen yhteispäätöksellä Euroopan parlamentin kanssa antamiensa säädösten täytäntöönpanoon. Euroopan parlamenttia kuullaan kyseisten yhteispäätöksellä hyväksyttyjen säädösten täytäntöönpanosta. Komissio toteaa kuitenkin, että kun kyseisestä neljästä ohjelmasta neuvoteltiin, lainsäätäjän tarkoituksena oli soveltaa komiteamenettelyä (hallintomenettelyä määräenemmistöäänestyksin) ainoastaan sellaisiin myöntämispäätöksiin, jotka koskevat määrältään suuria avustuksia (yli miljoonan euron monenväliset hankkeet ja verkostot) tai jotka ovat poliittisesti herkkiä (poliittinen yhteistyö ja innovointi).

| 2.3 | Komissio oli sitoutunut ilmoittamaan viipymättä ohjelmakomitealle ja Euroopan parlamentille kaikista valintapäätöksistä, joita ei alisteta hallintomenettelyyn. Komissio oli laatinut tästä toimielintenvälisestä sopimuksesta neuvostolle ja Euroopan parlamentille osoitetun julkilausuman. |
| --- | --- |

2.3

Komissio oli sitoutunut ilmoittamaan viipymättä ohjelmakomitealle ja Euroopan parlamentille kaikista valintapäätöksistä, joita ei alisteta hallintomenettelyyn. Komissio oli laatinut tästä toimielintenvälisestä sopimuksesta neuvostolle ja Euroopan parlamentille osoitetun julkilausuman.

| 2.4 | Edellä mainittua lainsäätäjän tarkoitusta ei ole kirjattu oikein päätökseen 1720/2006/EY: kaikkiin valintapäätöksiin ja myös pienten avustusten myöntämispäätöksiin sovelletaan nyt komiteamenettelyn piiriin kuuluvaa kuulemismenettelyä. |
| --- | --- |

2.4

Edellä mainittua lainsäätäjän tarkoitusta ei ole kirjattu oikein päätökseen 1720/2006/EY: kaikkiin valintapäätöksiin ja myös pienten avustusten myöntämispäätöksiin sovelletaan nyt komiteamenettelyn piiriin kuuluvaa kuulemismenettelyä.

| 2.5 | Ohjelmakomitean ja Euroopan parlamentin kuuleminen tarkoittaa, että valintapäätöstä tarkastellaan ohjelmakomiteassa, ohjelmakomitean kanta otetaan huomioon ja asiasta tiedotetaan Euroopan parlamentille, jonka on ilmoitettava hyväksymisestään komissiolle. Kyseinen kuulemismenettely ja kirjallisten vastausten vaihtaminen merkitsee käytännössä sitä, että avustusten myöntäminen viivästyy merkittävästi, mikä saattaa vaarantaa monien hankkeiden toteuttamisen ja vähentää huomattavasti vuotuisten ohjelmien tehokkuutta. |
| --- | --- |

2.5

Ohjelmakomitean ja Euroopan parlamentin kuuleminen tarkoittaa, että valintapäätöstä tarkastellaan ohjelmakomiteassa, ohjelmakomitean kanta otetaan huomioon ja asiasta tiedotetaan Euroopan parlamentille, jonka on ilmoitettava hyväksymisestään komissiolle. Kyseinen kuulemismenettely ja kirjallisten vastausten vaihtaminen merkitsee käytännössä sitä, että avustusten myöntäminen viivästyy merkittävästi, mikä saattaa vaarantaa monien hankkeiden toteuttamisen ja vähentää huomattavasti vuotuisten ohjelmien tehokkuutta.

| 2.6 | Tähän mennessä on sovellettu komission, ohjelmakomitean ja Euroopan parlamentin välisiä tilapäisiä järjestelyitä, joilla komissio on pyrkinyt lyhentämään avustusten myöntämistä koskevien valintapäätösten tekemiseen kuluvaa aikaa. |
| --- | --- |

2.6

Tähän mennessä on sovellettu komission, ohjelmakomitean ja Euroopan parlamentin välisiä tilapäisiä järjestelyitä, joilla komissio on pyrkinyt lyhentämään avustusten myöntämistä koskevien valintapäätösten tekemiseen kuluvaa aikaa.

| 2.7 | Komissio katsoo kuitenkin, että väliaikaisia ratkaisuja ei voida soveltaa loputtomiin, ja ehdottaa ohjelmien perustamisen yhteydessä päätettyjen sääntöjen muuttamista. Tämä tarkoittaisi siis käytännössä sitä, että poistettaisiin velvoite soveltaa kuulemismenettelyä pienten avustusten myöntämistä koskeviin päätöksiin ja että komissio voisi tehdä avustuksen myöntämispäätöksen ilman komitean tukea. Kuulemismenettely korvattaisiin pelkällä ilmoitusmenettelyllä. |
| --- | --- |

2.7

Komissio katsoo kuitenkin, että väliaikaisia ratkaisuja ei voida soveltaa loputtomiin, ja ehdottaa ohjelmien perustamisen yhteydessä päätettyjen sääntöjen muuttamista. Tämä tarkoittaisi siis käytännössä sitä, että poistettaisiin velvoite soveltaa kuulemismenettelyä pienten avustusten myöntämistä koskeviin päätöksiin ja että komissio voisi tehdä avustuksen myöntämispäätöksen ilman komitean tukea. Kuulemismenettely korvattaisiin pelkällä ilmoitusmenettelyllä.

3.   Yleistä

| 3.1 | Ehdotuksilla on tarkoitus parantaa neljän koulutus-, nuoriso- ja kulttuurialan monivuotisen ohjelman toimivuutta. |
| --- | --- |

3.1

Ehdotuksilla on tarkoitus parantaa neljän koulutus-, nuoriso- ja kulttuurialan monivuotisen ohjelman toimivuutta.

| 3.2 | ETSK on aikaisemmissa lausunnoissaan kannustanut komissiota yksinkertaistamaan ohjelmien ja avustusten saatavuutta hankkeita suunnitteleville tahoille, kehottamaan jäsenvaltioita kuulemaan muita elimiä vuotuisten suuntaviivojen laatimisessa, lyhentämään avustusten myöntämiseen kuluvaa aikaa sekä välttämään esteiden asettamista hankkeiden toteuttamiselle esimerkiksi ylipitkillä määräajoilla, jotka saattavat jopa johtaa toteutettavuustutkimusten vanhentumiseen, koska ne on tehty liian kauan ennen hankkeen toteuttamista. |
| --- | --- |

3.2

ETSK on aikaisemmissa lausunnoissaan kannustanut komissiota yksinkertaistamaan ohjelmien ja avustusten saatavuutta hankkeita suunnitteleville tahoille, kehottamaan jäsenvaltioita kuulemaan muita elimiä vuotuisten suuntaviivojen laatimisessa, lyhentämään avustusten myöntämiseen kuluvaa aikaa sekä välttämään esteiden asettamista hankkeiden toteuttamiselle esimerkiksi ylipitkillä määräajoilla, jotka saattavat jopa johtaa toteutettavuustutkimusten vanhentumiseen, koska ne on tehty liian kauan ennen hankkeen toteuttamista.

4.   Erityistä

Ehdotetun päätöksen perustelut (kohdat 9, 11, 15 ja 17) huomioon ottaen komitea suosittaa, että avoimuuden, hyvän hallintotavan ja kansalaisille suunnatun tiedotuksen edistämiseksi komissio toistaa selkeän sitoumuksensa ilmoittaa viipymättä ohjelmakomitealle ja Euroopan parlamentille muutetun päätöksen 1720/2006/EY 9 artiklan 1 a kohdan perusteella tekemistään päätöksistä.

ETSK suosittaa, että artiklan 9 uusi kohta 1 a muutetaan kuulumaan seuraavasti: ”– –, se tekee päätökset ilman komitean apua ja ilmoittaa niistä viipymättä ohjelmakomitealle ja Euroopan parlamentille”.

ETSK panee merkille, että komissio ei ehdota edellä mainittua lisäystä, koska se katsoo, että kyseinen muutos ei olisi enää täysin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 202 artiklan komiteamenettelyä koskevien määräysten mukainen ja että puheena olevan päätöksen perustelut riittävät komission sitoumukseksi.

Bryssel 29. toukokuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 30.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 224/116 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 224/116

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Euron edut ja hyödyt: arvioinnin aika

(2008/C 224/27)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 27. syyskuuta 2007 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla antaa oma-aloitteisen lausunnon aiheesta

Euron edut ja hyödyt: arvioinnin aika.

Asian valmistelusta vastannut ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 30. huhtikuuta 2008. Esittelijä oli Umberto Burani.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28.–29. toukokuuta 2008 pitämässään 445. täysistunnossa (toukokuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 129 ääntä puolesta, ei yhtään vastaan 3:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK katsoo, että nyt kun euron käyttöönotosta on kulunut kymmenen vuotta, on hyödyllistä arvioida, mitä etuja ja hyötyjä se on tuonut kansalaisille ja yrityksille. Tarkastelun kohteena eivät ole niinkään taloudelliset ja rahapoliittiset seikat — joihin ovat perehtyneet ja perehtyvät edelleenkin taloustieteilijät, poliitikot ja joukkoviestinten edustajat — vaan se, miten käyttäjät näkevät asian. Toisin sanoen kymmenen vuoden kokemus on osoittanut, että euro puolustaa paikkaansa ja että sen käyttöönotto on tehnyt Euroopalle mahdolliseksi olla edustettuna kansainvälisellä näyttämöllä arvostetun ja vakaan valuutan myötä. Mutta miten käyttäjät suhtautuvat yhteiseen rahaan? |
| --- | --- |

1.1

ETSK katsoo, että nyt kun euron käyttöönotosta on kulunut kymmenen vuotta, on hyödyllistä arvioida, mitä etuja ja hyötyjä se on tuonut kansalaisille ja yrityksille. Tarkastelun kohteena eivät ole niinkään taloudelliset ja rahapoliittiset seikat — joihin ovat perehtyneet ja perehtyvät edelleenkin taloustieteilijät, poliitikot ja joukkoviestinten edustajat — vaan se, miten käyttäjät näkevät asian. Toisin sanoen kymmenen vuoden kokemus on osoittanut, että euro puolustaa paikkaansa ja että sen käyttöönotto on tehnyt Euroopalle mahdolliseksi olla edustettuna kansainvälisellä näyttämöllä arvostetun ja vakaan valuutan myötä. Mutta miten käyttäjät suhtautuvat yhteiseen rahaan?

| 1.2 | Käsillä olevan asiakirjan lähtökohtana on tiivis analyysi euron käyttöönoton eduista. Yleiskatsauksessa esitellään vahvuuksia ja maailmantalouden suhdanteiden aiheuttamia heikkouksia. Tarkastelun kohteena ovat Eurobarometri-tutkimukset, joissa selvitellään, miten Euroopan kansalaiset suhtautuvat saavutettuihin etuihin. |
| --- | --- |

1.2

Käsillä olevan asiakirjan lähtökohtana on tiivis analyysi euron käyttöönoton eduista. Yleiskatsauksessa esitellään vahvuuksia ja maailmantalouden suhdanteiden aiheuttamia heikkouksia. Tarkastelun kohteena ovat Eurobarometri-tutkimukset, joissa selvitellään, miten Euroopan kansalaiset suhtautuvat saavutettuihin etuihin.

| 1.3 | Tulokset ovat myönteisiä useissa maissa. Eräissä maissa kuitenkin suuri osa haastatelluista ilmoittaa, että heillä on edelleenkin vaikeuksia käyttää ”uutta” rahaa ja että he laskevat hinnat maan vanhassa valuutassa. He pitävät myös euroa syypäänä hintojen nousuun. Vain puolet heistä katsoo, että yhteisen rahan käyttöönotto on edistänyt talouskasvua. Tutkimuksen perusteella voidaan todeta, että euro ei ole aina saavuttanut suuren yleisen keskuudessa tyydyttävää menestystä kaikissa maissa. |
| --- | --- |

1.3

Tulokset ovat myönteisiä useissa maissa. Eräissä maissa kuitenkin suuri osa haastatelluista ilmoittaa, että heillä on edelleenkin vaikeuksia käyttää ”uutta” rahaa ja että he laskevat hinnat maan vanhassa valuutassa. He pitävät myös euroa syypäänä hintojen nousuun. Vain puolet heistä katsoo, että yhteisen rahan käyttöönotto on edistänyt talouskasvua. Tutkimuksen perusteella voidaan todeta, että euro ei ole aina saavuttanut suuren yleisen keskuudessa tyydyttävää menestystä kaikissa maissa.

| 1.4 | Ensimmäinen reaktio tuloksista saattaisi olla se, että kyseenalaistetaan vastausten objektiivisuus ja se, miten ne on ymmärretty. ETSK ei kannata tätä näkemystä. Sen sijaan, että tyydytään iloitsemaan menestyksestä, olisi pyrittävä ymmärtämään kielteisten asenteiden taustalla olevia syitä ja pohdittava, mitä voidaan tehdä tyytymättömyyden objektiivisten tai subjektiivisten syiden poistamiseksi. |
| --- | --- |

1.4

Ensimmäinen reaktio tuloksista saattaisi olla se, että kyseenalaistetaan vastausten objektiivisuus ja se, miten ne on ymmärretty. ETSK ei kannata tätä näkemystä. Sen sijaan, että tyydytään iloitsemaan menestyksestä, olisi pyrittävä ymmärtämään kielteisten asenteiden taustalla olevia syitä ja pohdittava, mitä voidaan tehdä tyytymättömyyden objektiivisten tai subjektiivisten syiden poistamiseksi.

| 1.5 | Objektiivisesti katsoen oikeutetut näkemykset voidaan häivyttää tai niitä voidaan lieventää kohdennetuilla politiikoilla tai toimenpiteillä, esimerkiksi parantamalla maksujärjestelmiä (yhtenäinen euromaksualue SEPA), tai asianmukaisilla toimilla hintojen nousun hillitsemiseksi pitäen kuitenkin samalla huolta siitä, että nämä toimet sopivat yhteen markkina- ja kilpailuvapauden periaatteiden kanssa. |
| --- | --- |

1.5

Objektiivisesti katsoen oikeutetut näkemykset voidaan häivyttää tai niitä voidaan lieventää kohdennetuilla politiikoilla tai toimenpiteillä, esimerkiksi parantamalla maksujärjestelmiä (yhtenäinen euromaksualue SEPA), tai asianmukaisilla toimilla hintojen nousun hillitsemiseksi pitäen kuitenkin samalla huolta siitä, että nämä toimet sopivat yhteen markkina- ja kilpailuvapauden periaatteiden kanssa.

| 1.6 | Subjektiiviset näkemykset ovat vaikeampi kysymys. Mielipiteitä on kunnioitettava ja on pohdittava sitä, mitä syvempiä syitä kielteisten asenteiden taustalla on. Tiedotusstrategia on ilman muuta tarpeen, mutta sen toteutuksessa tulisi ottaa huomioon kohderyhmän erilaiset kansalliset ja sosiaaliset lähtökohdat. |
| --- | --- |

1.6

Subjektiiviset näkemykset ovat vaikeampi kysymys. Mielipiteitä on kunnioitettava ja on pohdittava sitä, mitä syvempiä syitä kielteisten asenteiden taustalla on. Tiedotusstrategia on ilman muuta tarpeen, mutta sen toteutuksessa tulisi ottaa huomioon kohderyhmän erilaiset kansalliset ja sosiaaliset lähtökohdat.

| 1.7 | Eurobarometri-tutkimus on osoittanut, että eri jäsenmaiden välillä on suuria asenne-eroja. Näin ollen ei voida hyväksyä standardimalliin perustuvia ratkaisuja. Tarkemmin ottaen näkemyseroja esiintyy yhteiskuntaluokan ja koulutustason mukaan. Tiedotusstrategiat tulisi siis kohdentaa siten, että käytettävissä olevilla resursseilla saadaan aikaan mahdollisimman hyvät tulokset. |
| --- | --- |

1.7

Eurobarometri-tutkimus on osoittanut, että eri jäsenmaiden välillä on suuria asenne-eroja. Näin ollen ei voida hyväksyä standardimalliin perustuvia ratkaisuja. Tarkemmin ottaen näkemyseroja esiintyy yhteiskuntaluokan ja koulutustason mukaan. Tiedotusstrategiat tulisi siis kohdentaa siten, että käytettävissä olevilla resursseilla saadaan aikaan mahdollisimman hyvät tulokset.

| 1.8 | On kuitenkin korostettava, että euroa koskeva tiedotusstrategia ei riitä optimaalisten tulosten saavuttamiseen. Analyysi antaa aiheen uskoa melko varmasti siihen, että euro nähdään varsin usein Euroopan unionin symbolina. Kielteisesti ei siis suhtauduta niinkään itse euroon, vaan ennemminkin on niin, että osa ihmisistä suhtautuu kielteisesti Eurooppa-aatteeseen. Näin ollen euroa koskeva tiedostusstrategia tulee nähdä osana pitkän aikavälin laajaa poliittista suunnitelmaa, joka saadaan päätökseen sitten, kun kansalaiset sisäistävät Eurooppa-aatteen niin, että se voittaa euroskeptisyyden. |
| --- | --- |

1.8

On kuitenkin korostettava, että euroa koskeva tiedotusstrategia ei riitä optimaalisten tulosten saavuttamiseen. Analyysi antaa aiheen uskoa melko varmasti siihen, että euro nähdään varsin usein Euroopan unionin symbolina. Kielteisesti ei siis suhtauduta niinkään itse euroon, vaan ennemminkin on niin, että osa ihmisistä suhtautuu kielteisesti Eurooppa-aatteeseen. Näin ollen euroa koskeva tiedostusstrategia tulee nähdä osana pitkän aikavälin laajaa poliittista suunnitelmaa, joka saadaan päätökseen sitten, kun kansalaiset sisäistävät Eurooppa-aatteen niin, että se voittaa euroskeptisyyden.

| 1.9 | Käsitys Euroopasta taloudellisena, mutta myös poliittisena ja sosiaalisena kokonaisuutena riippuu lisäksi oikeudenmukaisuuteen, yhteistyöhön ja yhteiskuntarauhaan perustuvien elinolojen asteittaisesta saavuttamisesta. Tähän päästään vain esittämällä kansalaisille konkreettisia tosiasioita. Mikään tiedotuskampanja ei onnistu, ellei näitä olosuhteita saada luotua. |
| --- | --- |

1.9

Käsitys Euroopasta taloudellisena, mutta myös poliittisena ja sosiaalisena kokonaisuutena riippuu lisäksi oikeudenmukaisuuteen, yhteistyöhön ja yhteiskuntarauhaan perustuvien elinolojen asteittaisesta saavuttamisesta. Tähän päästään vain esittämällä kansalaisille konkreettisia tosiasioita. Mikään tiedotuskampanja ei onnistu, ellei näitä olosuhteita saada luotua.

| 1.10 | Tärkein lähtökohta euron hyväksyttävyyden lisäämiselle olisikin sellaisen talous- ja sosiaalipolitiikan harjoittaminen EU:ssa, jolla edistetään työllisyyttä, parannetaan tulotasoa sekä varmistetaan asianmukainen sosiaaliturvajärjestelmä. Näin kansalaiset voisivat arvostaa paremmin ja konkreettisemmin Eurooppa-hanketta ja hyväksyä siten myös euron. |
| --- | --- |

1.10

Tärkein lähtökohta euron hyväksyttävyyden lisäämiselle olisikin sellaisen talous- ja sosiaalipolitiikan harjoittaminen EU:ssa, jolla edistetään työllisyyttä, parannetaan tulotasoa sekä varmistetaan asianmukainen sosiaaliturvajärjestelmä. Näin kansalaiset voisivat arvostaa paremmin ja konkreettisemmin Eurooppa-hanketta ja hyväksyä siten myös euron.

| 1.11 | ETSK on tietoinen vastuustaan ja tehtävistään. Se on työmarkkinaosapuolia edustavana elimenä lähellä kansalaisia, työntekijöitä ja taloudellisia toimijoita. Komitea katsoo, että sen tulee osallistua konkreettisesti käynnistettäviin aloitteisiin toteuttaen tarpeen tullen myös kenttätoimia. Erityisen hyödyllisiä ovat yhteydet vastaaviin kansallisen tason elimiin sekä ETSK:n yksittäisten jäsenten toimet omissa Euroopan tai kansallisen tason järjestöissään. |
| --- | --- |

1.11

ETSK on tietoinen vastuustaan ja tehtävistään. Se on työmarkkinaosapuolia edustavana elimenä lähellä kansalaisia, työntekijöitä ja taloudellisia toimijoita. Komitea katsoo, että sen tulee osallistua konkreettisesti käynnistettäviin aloitteisiin toteuttaen tarpeen tullen myös kenttätoimia. Erityisen hyödyllisiä ovat yhteydet vastaaviin kansallisen tason elimiin sekä ETSK:n yksittäisten jäsenten toimet omissa Euroopan tai kansallisen tason järjestöissään.

2.   Johdanto

| 2.1 | Nyt kun euron käyttöönotosta on nyt kulunut kuusi vuotta, ETSK:n mielestä on aika arvioida uuden valuutan vaikutuksia kansalaisiin maissa, jotka ottivat sen käyttöön. Ensi näkemältä tehtävä vaikuttaa helpolta, koska aihetta koskevaa kirjallisuutta on saatavilla valtavasti lukuisista lähteistä: komissiosta, Euroopan keskuspankista, Euroopan parlamentista, yliopistoista, tutkimuslaitoksista, yleis- ja erikoislehdistä, tutkijoilta ja työmarkkinaosapuolilta. |
| --- | --- |

2.1

Nyt kun euron käyttöönotosta on nyt kulunut kuusi vuotta, ETSK:n mielestä on aika arvioida uuden valuutan vaikutuksia kansalaisiin maissa, jotka ottivat sen käyttöön. Ensi näkemältä tehtävä vaikuttaa helpolta, koska aihetta koskevaa kirjallisuutta on saatavilla valtavasti lukuisista lähteistä: komissiosta, Euroopan keskuspankista, Euroopan parlamentista, yliopistoista, tutkimuslaitoksista, yleis- ja erikoislehdistä, tutkijoilta ja työmarkkinaosapuolilta.

| 2.2 | Useimmat aihetta koskevat julkaisut vaikuttavat kuitenkin perustuvan yksipuolisiin kokemuksiin ja näkökantoihin tai johtuvan erilaisten ja joskus ristiriitaistenkin mielipiteiden välillä tehdyistä sovitelluista päätelmistä. Tällaisessa menettelytavassa otetaan huomioon demokratian säännöt, mutta asioiden ydin jää toisinaan yksittäisten etujen ja aivan liian usein yksittäisissä jäsenvaltioissa vallitsevien asenteiden varjoon. |
| --- | --- |

2.2

Useimmat aihetta koskevat julkaisut vaikuttavat kuitenkin perustuvan yksipuolisiin kokemuksiin ja näkökantoihin tai johtuvan erilaisten ja joskus ristiriitaistenkin mielipiteiden välillä tehdyistä sovitelluista päätelmistä. Tällaisessa menettelytavassa otetaan huomioon demokratian säännöt, mutta asioiden ydin jää toisinaan yksittäisten etujen ja aivan liian usein yksittäisissä jäsenvaltioissa vallitsevien asenteiden varjoon.

| 2.3 | Komitea uskoo, että todellista edistystä voi tapahtua vain, jos tilannetta tarkastellaan ennakkoluulottomasti: koska euroa voidaan yleisesti ottaen pitää kiistattomana menestyksenä, on otettava selvää, miksi osa suuresta yleisöstä suhtautuu siihen edelleenkin kriittisesti, etsittävä syitä tähän ja ehdotettava mahdollisuuksien mukaan ratkaisuja. Komitea ei tietenkään kuvittele tekevänsä näin mitään yllättäviä paljastuksia eikä varsinkaan pyri käynnistämään uusia suurelle yleisölle tarkoitettuja kampanjoita. Tämän lausunnon tarkoitus on paljon vaatimattomampi: innostaa uuteen keskusteluun vanhoista, tunnetuista ongelmista. |
| --- | --- |

2.3

Komitea uskoo, että todellista edistystä voi tapahtua vain, jos tilannetta tarkastellaan ennakkoluulottomasti: koska euroa voidaan yleisesti ottaen pitää kiistattomana menestyksenä, on otettava selvää, miksi osa suuresta yleisöstä suhtautuu siihen edelleenkin kriittisesti, etsittävä syitä tähän ja ehdotettava mahdollisuuksien mukaan ratkaisuja. Komitea ei tietenkään kuvittele tekevänsä näin mitään yllättäviä paljastuksia eikä varsinkaan pyri käynnistämään uusia suurelle yleisölle tarkoitettuja kampanjoita. Tämän lausunnon tarkoitus on paljon vaatimattomampi: innostaa uuteen keskusteluun vanhoista, tunnetuista ongelmista.

3.   Työskentelytavat

| 3.1 | Komitea on ottanut lähtökohdakseen euron hyödyt käyttäen perusteena jo saatuja tuloksia tai yleisimmin hyväksyttyjä ”virallisia” näkemyksiä. Komitea tarkastelee sitten näitä kentällä tehtyjen tutkimusten tuloksia sekä niissä esitettyjä näkemyksiä ja tekee lopuksi omat analyysinsä siitä, miksi uutta valuuttaa on arvosteltu ja arvioitu kaikkea muuta kuin myönteisesti. Kuten sanottu, kaikki mahdolliset ehdotukset on tarkoitettu tulevan keskustelun perustaksi. |
| --- | --- |

3.1

Komitea on ottanut lähtökohdakseen euron hyödyt käyttäen perusteena jo saatuja tuloksia tai yleisimmin hyväksyttyjä ”virallisia” näkemyksiä. Komitea tarkastelee sitten näitä kentällä tehtyjen tutkimusten tuloksia sekä niissä esitettyjä näkemyksiä ja tekee lopuksi omat analyysinsä siitä, miksi uutta valuuttaa on arvosteltu ja arvioitu kaikkea muuta kuin myönteisesti. Kuten sanottu, kaikki mahdolliset ehdotukset on tarkoitettu tulevan keskustelun perustaksi.

| 3.2 | Ensisijaisena lähteenä on ollut Flash Eurobarometer -julkaisu nro 193 ”The eurozone, 5 years after the introduction of euro coins and banknotes — Analytical report” marraskuulta 2006. Tutkimuksen on toteuttanut Gallup Organization komission talous- ja raha-asioiden pääosaston eurobarometrityöryhmän johdolla. Lisäksi on haastateltu asiantuntevia henkilöitä euroalueeseen viimeksi liittyneessä maassa eli Sloveniassa (2007) sekä vuonna 2008 liittyneissä maissa (Malta ja Kypros). Euroalueen ulkopuolisten maiden kansalaisia ei ole tarkoituksella otettu mukaan kyselyyn, koska todettiin, että tehtävän tutkimuksen tarkoituksen kannalta oleellisia olisivat vain niiden kansalaisten kokemukset, joita asia suoraan koskee. |
| --- | --- |

3.2

Ensisijaisena lähteenä on ollut Flash Eurobarometer -julkaisu nro 193 ”The eurozone, 5 years after the introduction of euro coins and banknotes — Analytical report” marraskuulta 2006. Tutkimuksen on toteuttanut Gallup Organization komission talous- ja raha-asioiden pääosaston eurobarometrityöryhmän johdolla. Lisäksi on haastateltu asiantuntevia henkilöitä euroalueeseen viimeksi liittyneessä maassa eli Sloveniassa (2007) sekä vuonna 2008 liittyneissä maissa (Malta ja Kypros). Euroalueen ulkopuolisten maiden kansalaisia ei ole tarkoituksella otettu mukaan kyselyyn, koska todettiin, että tehtävän tutkimuksen tarkoituksen kannalta oleellisia olisivat vain niiden kansalaisten kokemukset, joita asia suoraan koskee.

| 3.3 | Lisätietoja saatiin uusissa jäsenvaltioissa vuoden 2007 syyskuussa tehdystä Eurobarometri-tutkimuksesta (1): kokemusten ja odotusten vertailusta voi usein käydä ilmi hyödyllisiä näkökohtia. |
| --- | --- |

3.3

Lisätietoja saatiin uusissa jäsenvaltioissa vuoden 2007 syyskuussa tehdystä Eurobarometri-tutkimuksesta (1): kokemusten ja odotusten vertailusta voi usein käydä ilmi hyödyllisiä näkökohtia.

4.   Euron hyödyt tulosten ja virallisten näkemysten perusteella

| 4.1 | Yhteisön kirjallisten lähteiden ja yhteisen rahan tukijoiden mukaan euro on tuonut mukanaan useita etuja ja hyötyjä, joita tässä luetteloidaan esimerkinomaisesti. Luettelossa ei mainita perusteluja, jotka ovat jo hyvin tiedossa, eikä siinä esitetä kriittisiä huomioita, joihin viitataan tarpeen tullen kansalaisten näkemyksiä koskevassa osioissa. |
| --- | --- |

4.1

Yhteisön kirjallisten lähteiden ja yhteisen rahan tukijoiden mukaan euro on tuonut mukanaan useita etuja ja hyötyjä, joita tässä luetteloidaan esimerkinomaisesti. Luettelossa ei mainita perusteluja, jotka ovat jo hyvin tiedossa, eikä siinä esitetä kriittisiä huomioita, joihin viitataan tarpeen tullen kansalaisten näkemyksiä koskevassa osioissa.

| 4.2 | Ilman kriittisiä huomioita esitettyyn etujen ja hyötyjen luetteloon sisältyvät seuraavat seikat:






  — | Euro on yksi eurooppalaisen identiteetin keskeisistä ja konkreettisista tekijöistä. |
| --- | --- | --- |

4.2

Ilman kriittisiä huomioita esitettyyn etujen ja hyötyjen luetteloon sisältyvät seuraavat seikat:

—

Euro on yksi eurooppalaisen identiteetin keskeisistä ja konkreettisista tekijöistä.

| — | Euro on väline hintojen kansainvälisessä vertailussa, ja se kiihdyttää kilpailua. |
| --- | --- |

—

Euro on väline hintojen kansainvälisessä vertailussa, ja se kiihdyttää kilpailua.

| — | Euro poistaa valuutanvaihdon riskit ja kustannukset. |
| --- | --- |

—

Euro poistaa valuutanvaihdon riskit ja kustannukset.

| — | Euro eliminoi mahdollisuuden käyttää devalvointia kilpailun tukemiseksi ja/tai kaupallisten strategioiden mukauttamiseksi devalvointioletusten pohjalta. |
| --- | --- |

—

Euro eliminoi mahdollisuuden käyttää devalvointia kilpailun tukemiseksi ja/tai kaupallisten strategioiden mukauttamiseksi devalvointioletusten pohjalta.

| — | Euroalueen mailla on parempi suoja ulkoisia häiriöitä vastaan. |
| --- | --- |

—

Euroalueen mailla on parempi suoja ulkoisia häiriöitä vastaan.

| — | Euro on osaltaan auttanut hillitsemään inflaatiota ja korkotasoa. Inflaatioriskipreemioiden osittainen poistuminen on vaikuttanut jossain määrin korkoihin. |
| --- | --- |

—

Euro on osaltaan auttanut hillitsemään inflaatiota ja korkotasoa. Inflaatioriskipreemioiden osittainen poistuminen on vaikuttanut jossain määrin korkoihin.

| — | Euro on kasvua ja työllisyyttä edistävä tekijä Lissabonin strategian yhteydessä. |
| --- | --- |

—

Euro on kasvua ja työllisyyttä edistävä tekijä Lissabonin strategian yhteydessä.

| — | Euroopalla on eturivin asema valuutta-alalla, ja euro on vahvistanut asemansa varantovaluuttana. |
| --- | --- |

—

Euroopalla on eturivin asema valuutta-alalla, ja euro on vahvistanut asemansa varantovaluuttana.

| — | Euro on vakauttava tekijä maailmantaloudessa. |
| --- | --- |

—

Euro on vakauttava tekijä maailmantaloudessa.

| — | Euro on helpottanut suuresti matkailua ja työmatkoja ja vähentänyt niiden kustannuksia erityisesti euroalueen sisällä. |
| --- | --- |

—

Euro on helpottanut suuresti matkailua ja työmatkoja ja vähentänyt niiden kustannuksia erityisesti euroalueen sisällä.

| 4.3 | Edellä mainituista eduista ollaan jokseenkin samaa mieltä ehkä joitain pieniä poikkeamia lukuun ottamatta. Niiden rinnalla ovat ”vahvan” valuutan edut, jotka ovat toisinaan kiistanalaisia. |
| --- | --- |

4.3

Edellä mainituista eduista ollaan jokseenkin samaa mieltä ehkä joitain pieniä poikkeamia lukuun ottamatta. Niiden rinnalla ovat ”vahvan” valuutan edut, jotka ovat toisinaan kiistanalaisia.

| 4.4 | Tässä yhteydessä on aiheellista tehdä selväksi, että vahvasta valuutasta on aina joillekin hyötyä ja joillekin haittaa, mutta on tärkeää arvioida, mikä on sen nettohyöty taloudelle, eli euron tapauksessa hyöty on kiistaton. Tavoitteena on myös vakaa valuutta, mitä euro on, sillä suhdannehäiriöistä huolimatta se edustaa vakaata ja kasvavaa taloutta. Euron ulkoinen arvo riippuu tapahtumista, joiden vaikutuksia vastaan voidaan taistella — mutta joita ei tietenkään voida poistaa — asianmukaisella talous- ja rahapolitiikalla. |
| --- | --- |

4.4

Tässä yhteydessä on aiheellista tehdä selväksi, että vahvasta valuutasta on aina joillekin hyötyä ja joillekin haittaa, mutta on tärkeää arvioida, mikä on sen nettohyöty taloudelle, eli euron tapauksessa hyöty on kiistaton. Tavoitteena on myös vakaa valuutta, mitä euro on, sillä suhdannehäiriöistä huolimatta se edustaa vakaata ja kasvavaa taloutta. Euron ulkoinen arvo riippuu tapahtumista, joiden vaikutuksia vastaan voidaan taistella — mutta joita ei tietenkään voida poistaa — asianmukaisella talous- ja rahapolitiikalla.

5.   Kansalaisten näkemykset euron eduista ja haitoista

| 5.1 | Euro käteismaksuissa: Nyt kun euron käyttöönotosta on kulunut seitsemän vuotta, on yllättävää, että 41 prosenttia kyselyyn vastanneista ilmoittaa kohdanneensa euron käytön yhteydessä ”joitakin ongelmia” tai ”vakavia ongelmia”. Tämä prosenttiluku pienenee asteittain, mutta on silti edelleen huomattava. Kyselyssä ei täsmennetä näiden ongelmien luonnetta, mutta on aiheellista olettaa, että tämä kielteinen asenne on pikemminkin tunneperäinen kuin järkiperäinen, kun suuri enemmistö (osuus vaihtelee eri maissa 93 prosentista 63 prosenttiin) ilmoittaa, ettei heillä ole vaikeuksia euron kolikkojen ja seteleiden tunnistamisessa. Todennäköisesti henkilöt, jotka väittävät kohdanneensa ongelmia, ovat huomattavassa määrin samoja — toisinaan sosiaalisesti vähäosaisia — henkilöitä, jotka suhtautuivat yhteisen rahan käyttöönottoon kielteisesti. Joka tapauksessa koettuja ongelmia koskevia vastauksia on tilastollisesti vaikea sovittaa yhteen käyttöä koskevien vastausten kanssa. |
| --- | --- |

5.1

Euro käteismaksuissa: Nyt kun euron käyttöönotosta on kulunut seitsemän vuotta, on yllättävää, että 41 prosenttia kyselyyn vastanneista ilmoittaa kohdanneensa euron käytön yhteydessä ”joitakin ongelmia” tai ”vakavia ongelmia”. Tämä prosenttiluku pienenee asteittain, mutta on silti edelleen huomattava. Kyselyssä ei täsmennetä näiden ongelmien luonnetta, mutta on aiheellista olettaa, että tämä kielteinen asenne on pikemminkin tunneperäinen kuin järkiperäinen, kun suuri enemmistö (osuus vaihtelee eri maissa 93 prosentista 63 prosenttiin) ilmoittaa, ettei heillä ole vaikeuksia euron kolikkojen ja seteleiden tunnistamisessa. Todennäköisesti henkilöt, jotka väittävät kohdanneensa ongelmia, ovat huomattavassa määrin samoja — toisinaan sosiaalisesti vähäosaisia — henkilöitä, jotka suhtautuivat yhteisen rahan käyttöönottoon kielteisesti. Joka tapauksessa koettuja ongelmia koskevia vastauksia on tilastollisesti vaikea sovittaa yhteen käyttöä koskevien vastausten kanssa.

| 5.1.1 | Nämä epäilyt vahvistuvat, kun vertailukohteena on uusissa jäsenmaissa syyskuussa 2007 tehty tutkimus: noin kolme neljäsosaa vastaajista oli nähnyt euron seteleitä ja kolikoita ja 44 prosenttia oli käyttänyt niitä. On vaikea käsittää, miten on mahdollista, että euroalueella 41 prosenttia niistä, joilla on kymmenen vuoden kokemus eurosta, väittää kokeneensa ongelmia, kun taas uusissa jäsenvaltioissa, joissa 44 prosenttia käyttää euroa (tai on käyttänyt sitä), vaikeuksia ei ole. |
| --- | --- |

5.1.1

Nämä epäilyt vahvistuvat, kun vertailukohteena on uusissa jäsenmaissa syyskuussa 2007 tehty tutkimus: noin kolme neljäsosaa vastaajista oli nähnyt euron seteleitä ja kolikoita ja 44 prosenttia oli käyttänyt niitä. On vaikea käsittää, miten on mahdollista, että euroalueella 41 prosenttia niistä, joilla on kymmenen vuoden kokemus eurosta, väittää kokeneensa ongelmia, kun taas uusissa jäsenvaltioissa, joissa 44 prosenttia käyttää euroa (tai on käyttänyt sitä), vaikeuksia ei ole.

| 5.1.2 | Tiedotuskampanjat eivät yksistään riitä tämäntyyppisten asenteiden muuttamiseen: jos vaikeudet ovat suhteellisen pieniä tai vähäisiä, kuten asian laita näyttää olevan, tarvittava toimintatapa ovat kohdennetut kansalliset toimenpiteet. Avainsana on siten tiedotuksen sijaan koulutus. Jos kuitenkin lopuksi todetaan, että väitetyt ”ongelmat” ovat pikemminkin ilmaus peitellystä vastenmielisyydestä kaikkea Euroopan unioniin liittyvää kohtaan, erityistoimenpiteillä ei ole mitään vaikutusta. Asenteiden muuttuminen euromyönteisemmiksi kulkee käsi kädessä Eurooppa-aatteen asteittaisen hyväksymisen kanssa. |
| --- | --- |

5.1.2

Tiedotuskampanjat eivät yksistään riitä tämäntyyppisten asenteiden muuttamiseen: jos vaikeudet ovat suhteellisen pieniä tai vähäisiä, kuten asian laita näyttää olevan, tarvittava toimintatapa ovat kohdennetut kansalliset toimenpiteet. Avainsana on siten tiedotuksen sijaan koulutus. Jos kuitenkin lopuksi todetaan, että väitetyt ”ongelmat” ovat pikemminkin ilmaus peitellystä vastenmielisyydestä kaikkea Euroopan unioniin liittyvää kohtaan, erityistoimenpiteillä ei ole mitään vaikutusta. Asenteiden muuttuminen euromyönteisemmiksi kulkee käsi kädessä Eurooppa-aatteen asteittaisen hyväksymisen kanssa.

| 5.2 | Euro hintalaskelmien vertailukohteena ja kulutuspäätöksiin vaikuttavana tekijänä: Yksi heti ensihetkestä lähtien ennakoitu tekijä oli, että ihmiset ajattelisivat vielä pitkään (näiden ihmisten osuus vaihtelee maittain) rahasummia oman maansa entisessä valuutassa. Tutkimus on vahvistanut tämän ennusteen toteutumisen: noin 40 prosenttia kuluttajista käyttää hintoja laskiessaan edelleen vertailukohteena maansa entistä valuuttaa — aina tai ajoittain — sekä päivittäisiä että suurempia ostoksia tehdessään. |
| --- | --- |

5.2

Euro hintalaskelmien vertailukohteena ja kulutuspäätöksiin vaikuttavana tekijänä: Yksi heti ensihetkestä lähtien ennakoitu tekijä oli, että ihmiset ajattelisivat vielä pitkään (näiden ihmisten osuus vaihtelee maittain) rahasummia oman maansa entisessä valuutassa. Tutkimus on vahvistanut tämän ennusteen toteutumisen: noin 40 prosenttia kuluttajista käyttää hintoja laskiessaan edelleen vertailukohteena maansa entistä valuuttaa — aina tai ajoittain — sekä päivittäisiä että suurempia ostoksia tehdessään.

| 5.2.1 | Kulutuspäätöksissä niiden vastaajien osuus, jotka ilmoittavat, että eurolla on ehkäisevä tai kannustava vaikutus heidän kulutukseensa, on edelleen suuri (59 prosenttia), mutta niiden osuus, jotka pitävät yhtenäistä rahaa ”neutraalina” tekijänä, kasvaa vähitellen (31 prosentista vuonna 2003 jo 41 prosenttiin vuonna 2007). Samanaikaisesti niiden vastaajien osuus, jotka ilmoittavat ostavansa vähemmän pelätessään kuluttavansa liikaa, on pienentynyt (39 prosentista 33 prosenttiin). Sen sijaan niiden vastaajien osuus, jotka kuluttavat enemmän, koska eivät ymmärrä rahan arvoa, on pysynyt suunnilleen samana (26 prosenttia vs. 25 prosenttia). |
| --- | --- |

5.2.1

Kulutuspäätöksissä niiden vastaajien osuus, jotka ilmoittavat, että eurolla on ehkäisevä tai kannustava vaikutus heidän kulutukseensa, on edelleen suuri (59 prosenttia), mutta niiden osuus, jotka pitävät yhtenäistä rahaa ”neutraalina” tekijänä, kasvaa vähitellen (31 prosentista vuonna 2003 jo 41 prosenttiin vuonna 2007). Samanaikaisesti niiden vastaajien osuus, jotka ilmoittavat ostavansa vähemmän pelätessään kuluttavansa liikaa, on pienentynyt (39 prosentista 33 prosenttiin). Sen sijaan niiden vastaajien osuus, jotka kuluttavat enemmän, koska eivät ymmärrä rahan arvoa, on pysynyt suunnilleen samana (26 prosenttia vs. 25 prosenttia).

| 5.2.2 | Kaksi tarkasteltua näkökohtaa — entiset kansalliset valuutat ja euro ”neutraalina” osatekijänä — eivät välttämättä liity toisiinsa. Ei ole myöskään mitään syytä uskoa, että kaksi lähes samansuuruista osuutta (noin 40 prosenttia) koskevat samaa ryhmää. |
| --- | --- |

5.2.2

Kaksi tarkasteltua näkökohtaa — entiset kansalliset valuutat ja euro ”neutraalina” osatekijänä — eivät välttämättä liity toisiinsa. Ei ole myöskään mitään syytä uskoa, että kaksi lähes samansuuruista osuutta (noin 40 prosenttia) koskevat samaa ryhmää.

| 5.3 | Hintojen kaksoismerkintöjen hyödyllisyys ja kuluttajien mieltymykset: Kussakin maassa esitettiin kahdelle otantaryhmälle kaksi eri kysymystä. Toiselta ryhmältä kysyttiin, onko hintojen kaksoismerkinnöistä hyötyä, ja toiselta kysyttiin, haluavatko he niiden käytön jatkuvan. Kysymyksiin saatiin yhtenevät vastaukset: huomattava enemmistö (noin 60 prosenttia) ei pitänyt niitä kohtuullisen siirtymäajan jälkeen hyödyllisinä tai tarpeellisina. On syytä huomata, että hintojen kaksoismerkintöjä vastustavien osuus on ajan mittaan kasvanut tasaisesti. Se on selvä merkki siitä, että yhteinen raha on juurtumassa (tai vieläkin myönteisemmin tulkittuna on juurtunut) ihmisten arkielämään. |
| --- | --- |

5.3

Hintojen kaksoismerkintöjen hyödyllisyys ja kuluttajien mieltymykset: Kussakin maassa esitettiin kahdelle otantaryhmälle kaksi eri kysymystä. Toiselta ryhmältä kysyttiin, onko hintojen kaksoismerkinnöistä hyötyä, ja toiselta kysyttiin, haluavatko he niiden käytön jatkuvan. Kysymyksiin saatiin yhtenevät vastaukset: huomattava enemmistö (noin 60 prosenttia) ei pitänyt niitä kohtuullisen siirtymäajan jälkeen hyödyllisinä tai tarpeellisina. On syytä huomata, että hintojen kaksoismerkintöjä vastustavien osuus on ajan mittaan kasvanut tasaisesti. Se on selvä merkki siitä, että yhteinen raha on juurtumassa (tai vieläkin myönteisemmin tulkittuna on juurtunut) ihmisten arkielämään.

| 5.3.1 | Hintojen kaksoismerkintöjä koskevat vastaukset eivät ole yllättäviä, kun otetaan huomioon, miten pitkä aika euron käyttöönotosta on. Tämä näkökohta on kuitenkin ratkaisevan tärkeää maissa, jotka ovat hiljattain liittyneet euroalueeseen (Slovenia, Kypros ja Malta) tai ovat liittymässä seuraavaksi (Baltian maat ja Slovakia). Marraskuussa 2007 tehty Eurobarometri-tutkimus osoittaa, että euron käyttöönottoa seuraavat hinnannousut huolestuttavat suuresti. Kokemus on osoittanut, että hintojen kaksoismerkinnät voivat olla hyödyllinen ehkäisevä keino, jos niiden yhteydessä tehdään tarkistuksia ja toteutetaan varoittavia toimenpiteitä. Näin ei ole aina ollut euromaiden ensimmäisessä aallossa. Komissio on ottanut hiljattain asiaan kantaa: kaksoismerkinnät ovat pakollisia kuuden kuukauden ajan, eikä niitä tule käyttää yli vuotta. |
| --- | --- |

5.3.1

Hintojen kaksoismerkintöjä koskevat vastaukset eivät ole yllättäviä, kun otetaan huomioon, miten pitkä aika euron käyttöönotosta on. Tämä näkökohta on kuitenkin ratkaisevan tärkeää maissa, jotka ovat hiljattain liittyneet euroalueeseen (Slovenia, Kypros ja Malta) tai ovat liittymässä seuraavaksi (Baltian maat ja Slovakia). Marraskuussa 2007 tehty Eurobarometri-tutkimus osoittaa, että euron käyttöönottoa seuraavat hinnannousut huolestuttavat suuresti. Kokemus on osoittanut, että hintojen kaksoismerkinnät voivat olla hyödyllinen ehkäisevä keino, jos niiden yhteydessä tehdään tarkistuksia ja toteutetaan varoittavia toimenpiteitä. Näin ei ole aina ollut euromaiden ensimmäisessä aallossa. Komissio on ottanut hiljattain asiaan kantaa: kaksoismerkinnät ovat pakollisia kuuden kuukauden ajan, eikä niitä tule käyttää yli vuotta.

| 5.4 | Setelit ja kolikot: Kun tarkastellaan tyytyväisyyttä nykyisiin seteleiden ja kolikoiden nimellisarvoihin, tutkimuksesta käy ilmi, että seteleiden muuttamiselle ei näytä olevan tarvetta, mutta huomattava osa vastaajista (vaihdellen Suomen ja Saksan 80 prosentista Irlannin ja Italian 33–35 prosenttiin) kannattaa eurokolikoiden valikoiman pienentämistä ja varsinkin yhden ja kahden sentin kolikoiden poistamista käytöstä, koska se helpottaisi ja yksinkertaistaisi maksamista. Toisaalta enemmistö pelkää, että pienten eurokolikoiden poistaminen käytöstä voi aiheuttaa hintojen nousua. Tämä pelko vallitsee laajasti myös maissa, joissa enemmistö haluaisi, että pienimmät kolikot poistettaisiin käytöstä. |
| --- | --- |

5.4

Setelit ja kolikot: Kun tarkastellaan tyytyväisyyttä nykyisiin seteleiden ja kolikoiden nimellisarvoihin, tutkimuksesta käy ilmi, että seteleiden muuttamiselle ei näytä olevan tarvetta, mutta huomattava osa vastaajista (vaihdellen Suomen ja Saksan 80 prosentista Irlannin ja Italian 33–35 prosenttiin) kannattaa eurokolikoiden valikoiman pienentämistä ja varsinkin yhden ja kahden sentin kolikoiden poistamista käytöstä, koska se helpottaisi ja yksinkertaistaisi maksamista. Toisaalta enemmistö pelkää, että pienten eurokolikoiden poistaminen käytöstä voi aiheuttaa hintojen nousua. Tämä pelko vallitsee laajasti myös maissa, joissa enemmistö haluaisi, että pienimmät kolikot poistettaisiin käytöstä.

| 5.4.1 | Kokemus on osoittanut, että suuri osa euroon siirryttäessä tai sen jälkeen tapahtuneesta vähittäishintojen noususta johtuu paljolti siitä, että muunnoksen tuloksena saadut viittä pienemmät desimaalit on pyöristetty ylöspäin. Tämä on ollut mahdollista, koska viranomaiset eivät ole olleet valppaina ja joidenkin kuluttajien mielestä ”pienten” kolikoiden arvo on mitätön. Ilmiö on korostunut erityisesti maissa, joissa entisen oman valuutan yksikköarvo oli alhainen (esimerkiksi Italiassa). ESTK katsoo, että yhden ja kahden sentin kolikkojen poistaminen käytöstä ei ole missään tapauksessa suositeltavaa, vaan on punnittava keskenään markkinoiden tietyillä osa-alueilla mainittua helppoutta ja kysymystä yleisestä edusta. |
| --- | --- |

5.4.1

Kokemus on osoittanut, että suuri osa euroon siirryttäessä tai sen jälkeen tapahtuneesta vähittäishintojen noususta johtuu paljolti siitä, että muunnoksen tuloksena saadut viittä pienemmät desimaalit on pyöristetty ylöspäin. Tämä on ollut mahdollista, koska viranomaiset eivät ole olleet valppaina ja joidenkin kuluttajien mielestä ”pienten” kolikoiden arvo on mitätön. Ilmiö on korostunut erityisesti maissa, joissa entisen oman valuutan yksikköarvo oli alhainen (esimerkiksi Italiassa). ESTK katsoo, että yhden ja kahden sentin kolikkojen poistaminen käytöstä ei ole missään tapauksessa suositeltavaa, vaan on punnittava keskenään markkinoiden tietyillä osa-alueilla mainittua helppoutta ja kysymystä yleisestä edusta.

| 5.5 | Erityistä huomiota on kiinnitettävä euron käyttöön matkustettaessa euroalueen ulkopuolelle. Keskimäärin yli 50 prosenttia euroalueen ulkopuolelle matkustaneista ilmoitti käyttäneensä euroa jonkin verran. Osuudet kuitenkin vaihtelivat huomattavasti eri maissa Kreikan 72 prosentista Suomen 38 prosenttiin. Voidaan iloita siitä, että euron arvovallan ja käyttäjien määrän ansiosta euroon suhtaudutaan monissa matkailuun suuntautuneissa maissa myönteisesti. |
| --- | --- |

5.5

Erityistä huomiota on kiinnitettävä euron käyttöön matkustettaessa euroalueen ulkopuolelle. Keskimäärin yli 50 prosenttia euroalueen ulkopuolelle matkustaneista ilmoitti käyttäneensä euroa jonkin verran. Osuudet kuitenkin vaihtelivat huomattavasti eri maissa Kreikan 72 prosentista Suomen 38 prosenttiin. Voidaan iloita siitä, että euron arvovallan ja käyttäjien määrän ansiosta euroon suhtaudutaan monissa matkailuun suuntautuneissa maissa myönteisesti.

| 5.5.1 | On kuitenkin varoitettava, että kannattaa punnita keskenään sitä, miten kätevää on, ettei ulkomaille matkustettaessa tarvitse hankkia ulkomaanvaluuttaa, ja sitä, mitä eurojen käyttö maksaa. Lähempi tarkastelu nimittäin osoittaa, että useimmissa tapauksissa euroalueen ulkopuolisten ”vahvan” valuutan maiden yritysten käyttämä euron vaihtokurssi on paljon korkeampi kuin virallinen kurssi. Tätä näkökohtaa ei korostettu tutkimuksessa, eivätkä vastaajatkaan tuoneet sitä esiin: se on selvä merkki siitä, että valuutanvaihdon kuluja pidetään toisarvoisina tai niitä ei oteta lainkaan huomioon. |
| --- | --- |

5.5.1

On kuitenkin varoitettava, että kannattaa punnita keskenään sitä, miten kätevää on, ettei ulkomaille matkustettaessa tarvitse hankkia ulkomaanvaluuttaa, ja sitä, mitä eurojen käyttö maksaa. Lähempi tarkastelu nimittäin osoittaa, että useimmissa tapauksissa euroalueen ulkopuolisten ”vahvan” valuutan maiden yritysten käyttämä euron vaihtokurssi on paljon korkeampi kuin virallinen kurssi. Tätä näkökohtaa ei korostettu tutkimuksessa, eivätkä vastaajatkaan tuoneet sitä esiin: se on selvä merkki siitä, että valuutanvaihdon kuluja pidetään toisarvoisina tai niitä ei oteta lainkaan huomioon.

| 5.6 | Yhteisen rahan yleistä käyttöä koskevassa luvussa esitetään lopuksi avainkysymys: Mikä on kaiken kaikkiaan kansalaisten arvio eurosta? Onko siitä enemmän hyötyä vai haittaa? Tähän kysymykseen saatujen vastausten analysointi on ratkaisevan tärkeää tulevien tiedotusstrategioiden kannalta ja vaatii lisäksi pohtimaan EU:n europolitiikkaa sekä eri maiden hallitusten suhteita kansalaisiinsa. |
| --- | --- |

5.6

Yhteisen rahan yleistä käyttöä koskevassa luvussa esitetään lopuksi avainkysymys: Mikä on kaiken kaikkiaan kansalaisten arvio eurosta? Onko siitä enemmän hyötyä vai haittaa? Tähän kysymykseen saatujen vastausten analysointi on ratkaisevan tärkeää tulevien tiedotusstrategioiden kannalta ja vaatii lisäksi pohtimaan EU:n europolitiikkaa sekä eri maiden hallitusten suhteita kansalaisiinsa.

| 5.6.1 | Tuoreimmassa tutkimuksessa euron käyttöönottoa hyödyllisenä pitävien kansalaisten osuus oli 48 prosenttia. Lasku on huomattava verrattuna syyskuussa 2002 tehtyyn kyselyyn (59 prosenttia). Vieläkin merkittävämpää — ja huolestuttavampaa — on silti suuntauksen jatkuva ja asteittainen kehitys. Kun pieni vakiintunut osa vastaajista (7–8 prosenttia) ei ole euron käyttöönoton jälkeen havainnut mitään muutosta, päinvastaista mieltä olevien osuus kasvaa tasaisesti (29 prosentista 38 prosenttiin). |
| --- | --- |

5.6.1

Tuoreimmassa tutkimuksessa euron käyttöönottoa hyödyllisenä pitävien kansalaisten osuus oli 48 prosenttia. Lasku on huomattava verrattuna syyskuussa 2002 tehtyyn kyselyyn (59 prosenttia). Vieläkin merkittävämpää — ja huolestuttavampaa — on silti suuntauksen jatkuva ja asteittainen kehitys. Kun pieni vakiintunut osa vastaajista (7–8 prosenttia) ei ole euron käyttöönoton jälkeen havainnut mitään muutosta, päinvastaista mieltä olevien osuus kasvaa tasaisesti (29 prosentista 38 prosenttiin).

| 5.6.2 | Maakohtaisessa erittelyssä myönteisten näkemysten osuudet ovat suurimmat Irlannissa (75 prosenttia), Suomessa (65 prosenttia) ja Luxemburgissa (64 prosenttia) eli maissa, joissa talouskasvu on huomattavaa. Kielteisiä näkemyksiä esiintyy sen sijaan erityisesti Italiassa (48 prosenttia), Kreikassa (46 prosenttia) ja Saksassa (44 prosenttia) Ranskan ylittäessä juuri ja juuri keskiarvon (51 prosenttia). On kuitenkin varottava yhdistämästä myönteistä suhtautumista euroon suoraan talouskasvuun. On totta, että euroon myönteisemmin suhtautuvien maiden joukossa on maita, joissa kasvun on tyydyttävää, kun taas siihen kielteisesti suhtautuvissa maissa tilanne on päinvastainen (Italia ja Kreikka). Toisaalta kahdessa suurimassa euroalueen maassa, Saksassa ja Ranskassa, talouskasvu on suotuisaa, mutta näkemykset suhteellisen kielteisiä. |
| --- | --- |

5.6.2

Maakohtaisessa erittelyssä myönteisten näkemysten osuudet ovat suurimmat Irlannissa (75 prosenttia), Suomessa (65 prosenttia) ja Luxemburgissa (64 prosenttia) eli maissa, joissa talouskasvu on huomattavaa. Kielteisiä näkemyksiä esiintyy sen sijaan erityisesti Italiassa (48 prosenttia), Kreikassa (46 prosenttia) ja Saksassa (44 prosenttia) Ranskan ylittäessä juuri ja juuri keskiarvon (51 prosenttia). On kuitenkin varottava yhdistämästä myönteistä suhtautumista euroon suoraan talouskasvuun. On totta, että euroon myönteisemmin suhtautuvien maiden joukossa on maita, joissa kasvun on tyydyttävää, kun taas siihen kielteisesti suhtautuvissa maissa tilanne on päinvastainen (Italia ja Kreikka). Toisaalta kahdessa suurimassa euroalueen maassa, Saksassa ja Ranskassa, talouskasvu on suotuisaa, mutta näkemykset suhteellisen kielteisiä.

| 5.6.2.1 | ESTK uskoo, että tämä kysymys on koko tutkimuksen ydin: kuten kohdassa 5.1.1 jo todettiin, on selvitettävä, korreloiko tyytyväisyys euroon EU:n hyväksymisen kanssa ja mahdollisesti missä laajuudessa. Asia voi olla myös yhteydessä taloudelliseen tilanteeseen, joka saatetaan yksinkertaistetusti samaistaa euroon. Toisin sanoen on mahdollista, että ihmisten näkemyksiin eurosta liittyy tunneperäinen tai ideologinen tekijä, millä ei ole mitään tekemistä itse rahan kanssa. |
| --- | --- |

5.6.2.1

ESTK uskoo, että tämä kysymys on koko tutkimuksen ydin: kuten kohdassa 5.1.1 jo todettiin, on selvitettävä, korreloiko tyytyväisyys euroon EU:n hyväksymisen kanssa ja mahdollisesti missä laajuudessa. Asia voi olla myös yhteydessä taloudelliseen tilanteeseen, joka saatetaan yksinkertaistetusti samaistaa euroon. Toisin sanoen on mahdollista, että ihmisten näkemyksiin eurosta liittyy tunneperäinen tai ideologinen tekijä, millä ei ole mitään tekemistä itse rahan kanssa.

| 5.6.3 | Vaatimattomaan talouskasvuun on monia syitä, jotka ovat usein päällekkäisiä ja toisiinsa liittyviä ja koskevat rahan ohella (inflaatio, valuuttakurssit ja korkotaso) myös muita tekijöitä, kuten tuottavuus, kilpailukyky, palkkataso, kulutus, maksutase, työmarkkinasuhteet ja julkisen talouden alijäämä. Tästä monitahoisesta kysymyksestä poliitikot, taloustieteilijät ja työmarkkinaosapuolet käyvät keskustelua. Keskivertokansalainen pyrkii kuitenkin yksinkertaistamaan asioita ja keskittyy päivittäisen elämänsä kannalta merkittävään, kouriintuntuvaan tekijään eli rahaan. |
| --- | --- |

5.6.3

Vaatimattomaan talouskasvuun on monia syitä, jotka ovat usein päällekkäisiä ja toisiinsa liittyviä ja koskevat rahan ohella (inflaatio, valuuttakurssit ja korkotaso) myös muita tekijöitä, kuten tuottavuus, kilpailukyky, palkkataso, kulutus, maksutase, työmarkkinasuhteet ja julkisen talouden alijäämä. Tästä monitahoisesta kysymyksestä poliitikot, taloustieteilijät ja työmarkkinaosapuolet käyvät keskustelua. Keskivertokansalainen pyrkii kuitenkin yksinkertaistamaan asioita ja keskittyy päivittäisen elämänsä kannalta merkittävään, kouriintuntuvaan tekijään eli rahaan.

| 5.6.4 | Asiantuntijoilla on tapana syyttää heikosta talouskasvusta rahapolitiikkaa, jota monet tutkijat ja poliittiset puolueet pitävät syypäänä siihen, että valuuttakurssien nousua ei ole onnistuttu hillitsemään eikä kasvua ja työllisyyttä tukemaan riittävästi asianmukaisella korkojen sääntelyllä. Tämä ei ole oikea foorumi keskustelun käynnistämiselle, mutta myös tässä tapauksessa yleinen mielipide pitää euroa ongelman aiheuttajana. |
| --- | --- |

5.6.4

Asiantuntijoilla on tapana syyttää heikosta talouskasvusta rahapolitiikkaa, jota monet tutkijat ja poliittiset puolueet pitävät syypäänä siihen, että valuuttakurssien nousua ei ole onnistuttu hillitsemään eikä kasvua ja työllisyyttä tukemaan riittävästi asianmukaisella korkojen sääntelyllä. Tämä ei ole oikea foorumi keskustelun käynnistämiselle, mutta myös tässä tapauksessa yleinen mielipide pitää euroa ongelman aiheuttajana.

| 5.6.5 | Euron arvostelu on yleistä erityisesti hitaan kasvun maissa, mutta sitä esiintyy tietyssä määrin myös nopean kasvun maissa. Niissä vastustusta kuitenkin korostaa se tosiseikka, että tietyt kansanryhmät olivat jo ennen euron käyttöönottoa haluttomia hylkäämään oman vahvan ja arvossapidetyn valuuttansa, joka oli heille arvovallan ja oman kansallisen identiteetin symboli. Toisaalta näihin syihin viitataan edelleen myös maissa, jotka eivät ole liittyneet euroalueeseen. |
| --- | --- |

5.6.5

Euron arvostelu on yleistä erityisesti hitaan kasvun maissa, mutta sitä esiintyy tietyssä määrin myös nopean kasvun maissa. Niissä vastustusta kuitenkin korostaa se tosiseikka, että tietyt kansanryhmät olivat jo ennen euron käyttöönottoa haluttomia hylkäämään oman vahvan ja arvossapidetyn valuuttansa, joka oli heille arvovallan ja oman kansallisen identiteetin symboli. Toisaalta näihin syihin viitataan edelleen myös maissa, jotka eivät ole liittyneet euroalueeseen.

| 5.7 | Euroa koskevien myönteisten näkemysten analysointi todistaa selvästi kohdissa 5.6.3 ja 5.6.4 (2) esitettyjen oletusten oikeellisuuden. Myönteisimmin suhtautuvia väestöryhmiä ovat ne, joiden katsotaan kaikissa sosiodemografisissa analyyseissä olevan parhaiten asiaan perehtyneitä: miehet paremmin kuin naiset, vapaat ammatinharjoittajat ja toimihenkilöt paremmin kuin ruumiillista työtä tekevät ja työttömät, nuoret paremmin kuin vanhat, kaupunkilaiset paremmin kuin maalla asuvat ja enemmän koulutetut paremmin kuin vähemmän koulutetut. Tiedon lisääminen lisää ihmisten arviointikykyä ja kypsyyttä. |
| --- | --- |

5.7

Euroa koskevien myönteisten näkemysten analysointi todistaa selvästi kohdissa 5.6.3 ja 5.6.4 (2) esitettyjen oletusten oikeellisuuden. Myönteisimmin suhtautuvia väestöryhmiä ovat ne, joiden katsotaan kaikissa sosiodemografisissa analyyseissä olevan parhaiten asiaan perehtyneitä: miehet paremmin kuin naiset, vapaat ammatinharjoittajat ja toimihenkilöt paremmin kuin ruumiillista työtä tekevät ja työttömät, nuoret paremmin kuin vanhat, kaupunkilaiset paremmin kuin maalla asuvat ja enemmän koulutetut paremmin kuin vähemmän koulutetut. Tiedon lisääminen lisää ihmisten arviointikykyä ja kypsyyttä.

| 5.7.1 | Olisi liian helppoa ajatella, että viestintä voisi yksistään poistaa vastahakoista suhtautumista euroon. Kaikkia päätöksiä on kuitenkin arvioitava kunkin maan yksilöllisen tilanteen valossa. Joissakin maissa tiedotus on turhankin tehokasta, mutta usein kriittisesti sävyttynyttä: poliittisilla puolueilla ja joskus hallituksillakin on ratkaiseva vaikutus yleiseen mielipiteeseen. Kyseessä ei ole harhaanjohtaminen, vaan tiedotus, joka perustuu vakaumuksiin, joita on demokraattisista syistä kunnioitettava. Toisaalta näyttää kuitenkin siltä, että euroa kannattavan enemmistön pitäisi ryhtyä puolustamaan euroa päättäväisemmin, määrätietoisemmin ja selvemmin. |
| --- | --- |

5.7.1

Olisi liian helppoa ajatella, että viestintä voisi yksistään poistaa vastahakoista suhtautumista euroon. Kaikkia päätöksiä on kuitenkin arvioitava kunkin maan yksilöllisen tilanteen valossa. Joissakin maissa tiedotus on turhankin tehokasta, mutta usein kriittisesti sävyttynyttä: poliittisilla puolueilla ja joskus hallituksillakin on ratkaiseva vaikutus yleiseen mielipiteeseen. Kyseessä ei ole harhaanjohtaminen, vaan tiedotus, joka perustuu vakaumuksiin, joita on demokraattisista syistä kunnioitettava. Toisaalta näyttää kuitenkin siltä, että euroa kannattavan enemmistön pitäisi ryhtyä puolustamaan euroa päättäväisemmin, määrätietoisemmin ja selvemmin.

| 5.7.2 | Ensisijaisesti poliittisiin, taloudellisiin tai rahataloudellisiin tekijöihin perustuva euron tukikampanja vaikuttaisi luultavasti hyvin vähän yleiseen mielipiteeseen. Suurempi yksimielisyys voidaan saavuttaa ottamalla huomioon ja korostamalla kansalaisten tarpeita lähempänä olevia käytännön näkökohtia. Tämäntyyppistä tiedotusta yleisön on varmasti helpointa ottaa vastaan. Se liittyy arkielämään, eikä siinä tarvitse viitata teoreettisiin periaatteisiin. Lähestymistavan on toisin sanoen oltava yksinkertainen, mutta se ei saa olla liian yksinkertaistettu. Julkiset elimet sopivat huonoiten tämäntyyppisen tiedotuskampanjan toteuttajiksi. On paljon parempi luovuttaa toteutus — asianmukaisen ohjeistuksen jälkeen — taloudellisille toimijoille ja työmarkkinaosapuolille, jotka ovat lähempänä kansalaisia ja varmasti vakuuttavampia. |
| --- | --- |

5.7.2

Ensisijaisesti poliittisiin, taloudellisiin tai rahataloudellisiin tekijöihin perustuva euron tukikampanja vaikuttaisi luultavasti hyvin vähän yleiseen mielipiteeseen. Suurempi yksimielisyys voidaan saavuttaa ottamalla huomioon ja korostamalla kansalaisten tarpeita lähempänä olevia käytännön näkökohtia. Tämäntyyppistä tiedotusta yleisön on varmasti helpointa ottaa vastaan. Se liittyy arkielämään, eikä siinä tarvitse viitata teoreettisiin periaatteisiin. Lähestymistavan on toisin sanoen oltava yksinkertainen, mutta se ei saa olla liian yksinkertaistettu. Julkiset elimet sopivat huonoiten tämäntyyppisen tiedotuskampanjan toteuttajiksi. On paljon parempi luovuttaa toteutus — asianmukaisen ohjeistuksen jälkeen — taloudellisille toimijoille ja työmarkkinaosapuolille, jotka ovat lähempänä kansalaisia ja varmasti vakuuttavampia.

| 5.7.3 | Jos tarkastellaan esille tulleita käytännön hyötyjä, ensimmäisenä mainitaan matkailu: ulkomaille matkustaminen (varsinkin euroalueelle, mutta myös muihin kuin euromaihin) on helpompaa ja halvempaa. Lisäksi on mahdollista vertailla hintoja. (3) Juuri tähän myönteiseen puoleen ja erityisesti valuutanvaihtokulujen puuttumiseen sekä varmuuteen veloitetuista summista voisivat matkailu- ja kiinteistönvälitystoimistot, matkailualan yleiset toimijat ja maksukorttien myöntäjät kiinnittää huomiota. Rahoitusala on tässä avainasemassa: uusin kehitys varainsiirtojen alalla (yhtenäinen euromaksualue SEPA) tekee euroalueella suoritetuista maksuista yhtä turvallisia, nopeita ja maksuttomia kuin kotimaiset siirrot. Valvontaviranomaisten on kuitenkin oltava äärimmäisen valppaita, jotta voidaan varmistaa, että rahoitusalalla noudatetaan tarkasti sääntöjä. |
| --- | --- |

5.7.3

Jos tarkastellaan esille tulleita käytännön hyötyjä, ensimmäisenä mainitaan matkailu: ulkomaille matkustaminen (varsinkin euroalueelle, mutta myös muihin kuin euromaihin) on helpompaa ja halvempaa. Lisäksi on mahdollista vertailla hintoja. (3) Juuri tähän myönteiseen puoleen ja erityisesti valuutanvaihtokulujen puuttumiseen sekä varmuuteen veloitetuista summista voisivat matkailu- ja kiinteistönvälitystoimistot, matkailualan yleiset toimijat ja maksukorttien myöntäjät kiinnittää huomiota. Rahoitusala on tässä avainasemassa: uusin kehitys varainsiirtojen alalla (yhtenäinen euromaksualue SEPA) tekee euroalueella suoritetuista maksuista yhtä turvallisia, nopeita ja maksuttomia kuin kotimaiset siirrot. Valvontaviranomaisten on kuitenkin oltava äärimmäisen valppaita, jotta voidaan varmistaa, että rahoitusalalla noudatetaan tarkasti sääntöjä.

| 5.7.4 | Ensi näkemältä vähemmän selvää on euron kannattajien mainitsema (tärkeysjärjestyksessä) kolmas syy eli Euroopan arvovallan lujittaminen. Tämä yleinen ja teoreettinen argumentti on osa laajaa yleisluontoista toimintaa. |
| --- | --- |

5.7.4

Ensi näkemältä vähemmän selvää on euron kannattajien mainitsema (tärkeysjärjestyksessä) kolmas syy eli Euroopan arvovallan lujittaminen. Tämä yleinen ja teoreettinen argumentti on osa laajaa yleisluontoista toimintaa.

| 5.8 | Euroa kohtaan esitetyn kritiikin tarkasteleminen on vieläkin mielenkiintoisempaa. Suuri enemmistö kansalaisista (81 prosenttia vuonna 2006, ja osuus kasvaa tasaisesti) katsoo, että hintojen nousu johtuu eurosta. Tämä asenne juontuu aikaan ennen euron liikkeeseen laskemista, jolloin jo pelättiin, että tavaroiden ja palvelujen tarjoajat — ja erityisesti kaupat — käyttäisivät kansallisen valuutan muuntamista hyväkseen pyöristämällä hintoja ja nostamalla niitä laittomasti. Komissio vakuutti, että näin ei kävisi. Hallitukset kantoivat kortensa kekoon edistämällä yritysten kanssa tehtäviä sopimuksia, ja kuluttajajärjestöt kehottivat valppauteen. |
| --- | --- |

5.8

Euroa kohtaan esitetyn kritiikin tarkasteleminen on vieläkin mielenkiintoisempaa. Suuri enemmistö kansalaisista (81 prosenttia vuonna 2006, ja osuus kasvaa tasaisesti) katsoo, että hintojen nousu johtuu eurosta. Tämä asenne juontuu aikaan ennen euron liikkeeseen laskemista, jolloin jo pelättiin, että tavaroiden ja palvelujen tarjoajat — ja erityisesti kaupat — käyttäisivät kansallisen valuutan muuntamista hyväkseen pyöristämällä hintoja ja nostamalla niitä laittomasti. Komissio vakuutti, että näin ei kävisi. Hallitukset kantoivat kortensa kekoon edistämällä yritysten kanssa tehtäviä sopimuksia, ja kuluttajajärjestöt kehottivat valppauteen.

| 5.8.1 | Käytännön tapahtumat ovat jo osa lähihistoriaa: joissakin maissa sopimuksia kunnioitettiin (ETSK katsoo, että Itävalta tulee mainita tässä yhteydessä esimerkkinä), toisissa vähemmässä määrin ja joissakin tuskin lainkaan. Tämä ei ole otollinen aika eikä paikka käynnistää keskustelua siitä, kenelle kuuluu vastuu. Riittänee todeta, että monissa maissa hintojen nousu osui täsmälleen euron käyttöönoton aikaan. Siten kansalaisille syntyi vaikutelma, että hintojen nousu oli euron aiheuttamaa. Tämä näkemys vallitsee edelleen ja on juurtumassa entistä syvempään, koska aiheesta ei ole tiedotettu siten, että asiat olisi esitetty oikeassa suhteessa. Euro on tarjonnut joillekin hyvän tilaisuuden ansaita lisää rahaa, mutta se on ja tulee edelleenkin olemaan olennaisesti ”neutraali” väline. Pyrkimystä tämäntyyppiseen tiedottamiseen ei ole ollut lainkaan, tai jos onkin ollut, se on ollut melko ponnetonta. |
| --- | --- |

5.8.1

Käytännön tapahtumat ovat jo osa lähihistoriaa: joissakin maissa sopimuksia kunnioitettiin (ETSK katsoo, että Itävalta tulee mainita tässä yhteydessä esimerkkinä), toisissa vähemmässä määrin ja joissakin tuskin lainkaan. Tämä ei ole otollinen aika eikä paikka käynnistää keskustelua siitä, kenelle kuuluu vastuu. Riittänee todeta, että monissa maissa hintojen nousu osui täsmälleen euron käyttöönoton aikaan. Siten kansalaisille syntyi vaikutelma, että hintojen nousu oli euron aiheuttamaa. Tämä näkemys vallitsee edelleen ja on juurtumassa entistä syvempään, koska aiheesta ei ole tiedotettu siten, että asiat olisi esitetty oikeassa suhteessa. Euro on tarjonnut joillekin hyvän tilaisuuden ansaita lisää rahaa, mutta se on ja tulee edelleenkin olemaan olennaisesti ”neutraali” väline. Pyrkimystä tämäntyyppiseen tiedottamiseen ei ole ollut lainkaan, tai jos onkin ollut, se on ollut melko ponnetonta.

| 5.8.2 | Myöhemmin tapahtuneilla hinnannousuilla ei ole mitään tekemistä euron kanssa. Nyt kun euro on otettu käyttöön ja se on vakiintunut, se heijastaa markkinoiden kehitystä sen sijaan, että se aiheuttaisi sitä. Kaikki puheet inflaatiosta, vaihtosuhteista tai keinottelusta ovat tässä epäolennaisia. Ne olisivat joka tapauksessa vaikuttaneet kaikkiin yksittäisiin kansallisiin valuuttoihin mahdollisesti jopa enemmän kuin euroon. Tämä kysymys — samoin kuin edellisessä kohdassa käsitelty kysymys — on selvitettävä lopullisesti. Kyseessä oleva argumentti on avain euroon liittyvien epäilyjen ja kielteisten asenteiden torjuntaan. Siitä on siis keskusteltava, ja sen on oltava työmarkkinaosapuolien, hallitusten ja komission tiedotuskampanjoiden kärjessä. |
| --- | --- |

5.8.2

Myöhemmin tapahtuneilla hinnannousuilla ei ole mitään tekemistä euron kanssa. Nyt kun euro on otettu käyttöön ja se on vakiintunut, se heijastaa markkinoiden kehitystä sen sijaan, että se aiheuttaisi sitä. Kaikki puheet inflaatiosta, vaihtosuhteista tai keinottelusta ovat tässä epäolennaisia. Ne olisivat joka tapauksessa vaikuttaneet kaikkiin yksittäisiin kansallisiin valuuttoihin mahdollisesti jopa enemmän kuin euroon. Tämä kysymys — samoin kuin edellisessä kohdassa käsitelty kysymys — on selvitettävä lopullisesti. Kyseessä oleva argumentti on avain euroon liittyvien epäilyjen ja kielteisten asenteiden torjuntaan. Siitä on siis keskusteltava, ja sen on oltava työmarkkinaosapuolien, hallitusten ja komission tiedotuskampanjoiden kärjessä.

| 5.8.3 | Toinen, osin edelliseen liittyvä argumentti on hintojen lähentyminen. Väitteen mukaan euro on aiheuttanut huomattavaa hintojen lähentymistä koko euroalueella, mikä on johtunut euromaiden välille syntyneestä kilpailusta sekä kuluttajien aiheuttamasta paineesta, kun he lopultakin pystyvät vertailemaan hintoja. Tämä aihe oli osa euron käyttöönottoa edeltävää kampanjaa ja yksi sen vahvimmista kohdista. Kampanja herätti kuitenkin todennäköisesti epärealistisia odotuksia, koska siinä ei mainittu lähentymisen rajoituksia. Siinä ei itse asiassa tarkennettu, että lähentyminen ei vaikuttaisi paikallisesti tuotettuihin ja kulutettuihin tavaroihin ja palveluihin, toisin sanoen juuri siihen suurimpaan menojen osaan, jonka kuluttajat huomaavat helpoimmin. |
| --- | --- |

5.8.3

Toinen, osin edelliseen liittyvä argumentti on hintojen lähentyminen. Väitteen mukaan euro on aiheuttanut huomattavaa hintojen lähentymistä koko euroalueella, mikä on johtunut euromaiden välille syntyneestä kilpailusta sekä kuluttajien aiheuttamasta paineesta, kun he lopultakin pystyvät vertailemaan hintoja. Tämä aihe oli osa euron käyttöönottoa edeltävää kampanjaa ja yksi sen vahvimmista kohdista. Kampanja herätti kuitenkin todennäköisesti epärealistisia odotuksia, koska siinä ei mainittu lähentymisen rajoituksia. Siinä ei itse asiassa tarkennettu, että lähentyminen ei vaikuttaisi paikallisesti tuotettuihin ja kulutettuihin tavaroihin ja palveluihin, toisin sanoen juuri siihen suurimpaan menojen osaan, jonka kuluttajat huomaavat helpoimmin.

| 5.8.4 | Tutkimus näyttää vahvistavan tämän: 68 prosenttia otantaryhmästä on sitä mieltä, että euro ei ole lähentänyt hintoja (45 prosenttia sekä ”en osaa sanoa” vastausten osuus 23 prosenttia). Päinvastaista mieltä on 32 prosenttia. Tutkimuksen tästä osasta puuttuu kuitenkin ratkaisevia tietoja: ei voida tietää, ovatko vastaukset tyypiltään intuitiivisia tai tunteenomaisia vai perustuvatko ne suoraan kokemukseen (ulkomaanmatkailuun, rajatylittäviin ostoihin). Tiedotustoiminnan avulla on asetettava hintojen lähentymiseen kohdistuvat odotukset oikeisiin mittasuhteisiin ja selitettävä, miksi sen mahdollisuudet ovat rajalliset. Lisäksi olisi hyödyllistä korostaa sitä, että muiden kuin ”paikallisten” tavaroiden ja palvelujen alalla tapahtunut olematon tai vähäinen hintojen lähentyminen johtuu tekijöistä, jotka eivät millään tavalla liity yhtenäiseen rahaan, kuten kysynnän ja tarjonnan laista, kuljetuskustannuksista tai verotuksesta. Lyhyesti sanottuna euro on lähentänyt hintoja aina kun se on mahdollista, mutta hintaeroja on edelleen samaan tapaan kuin Yhdysvalloissa, jossa on aina ollut yksi raha. |
| --- | --- |

5.8.4

Tutkimus näyttää vahvistavan tämän: 68 prosenttia otantaryhmästä on sitä mieltä, että euro ei ole lähentänyt hintoja (45 prosenttia sekä ”en osaa sanoa” vastausten osuus 23 prosenttia). Päinvastaista mieltä on 32 prosenttia. Tutkimuksen tästä osasta puuttuu kuitenkin ratkaisevia tietoja: ei voida tietää, ovatko vastaukset tyypiltään intuitiivisia tai tunteenomaisia vai perustuvatko ne suoraan kokemukseen (ulkomaanmatkailuun, rajatylittäviin ostoihin). Tiedotustoiminnan avulla on asetettava hintojen lähentymiseen kohdistuvat odotukset oikeisiin mittasuhteisiin ja selitettävä, miksi sen mahdollisuudet ovat rajalliset. Lisäksi olisi hyödyllistä korostaa sitä, että muiden kuin ”paikallisten” tavaroiden ja palvelujen alalla tapahtunut olematon tai vähäinen hintojen lähentyminen johtuu tekijöistä, jotka eivät millään tavalla liity yhtenäiseen rahaan, kuten kysynnän ja tarjonnan laista, kuljetuskustannuksista tai verotuksesta. Lyhyesti sanottuna euro on lähentänyt hintoja aina kun se on mahdollista, mutta hintaeroja on edelleen samaan tapaan kuin Yhdysvalloissa, jossa on aina ollut yksi raha.

6.   Poliittiset näkökohdat

| 6.1 | Suuri enemmistö vastaajista (75 prosenttia) uskoo, että eurolla on tärkeä tehtävä kansainvälisenä valuuttana, mutta paljon pienempi osa on kiinnostunut valuuttakurssista, vaikka heillä yleensä on jokin käsitys euron vahvistumisesta dollariin verrattuna. Toisaalta lähes sama tai hieman suurempi osuus vastaajista (78 prosenttia) katsoo, että eurolla ei ole ollut mitään vaikutusta siihen, tuntevatko he olevansa eurooppalaisia. Vastausten maakohtainen erittely antaa ajattelunaihetta ja on hieman hämmentävää. Maat, joissa euroa pidetään eurooppalaisen identiteetin kannalta tärkeänä, ovat Irlanti (56 prosenttia) ja seuraavina, suhteellisen kaukana siitä Italia (28 prosenttia) ja Luxemburg (19 prosenttia). Pienimmät prosenttiosuudet ovat Alankomaissa, Kreikassa, Saksassa ja Itävallassa (10–14 prosenttia). |
| --- | --- |

6.1

Suuri enemmistö vastaajista (75 prosenttia) uskoo, että eurolla on tärkeä tehtävä kansainvälisenä valuuttana, mutta paljon pienempi osa on kiinnostunut valuuttakurssista, vaikka heillä yleensä on jokin käsitys euron vahvistumisesta dollariin verrattuna. Toisaalta lähes sama tai hieman suurempi osuus vastaajista (78 prosenttia) katsoo, että eurolla ei ole ollut mitään vaikutusta siihen, tuntevatko he olevansa eurooppalaisia. Vastausten maakohtainen erittely antaa ajattelunaihetta ja on hieman hämmentävää. Maat, joissa euroa pidetään eurooppalaisen identiteetin kannalta tärkeänä, ovat Irlanti (56 prosenttia) ja seuraavina, suhteellisen kaukana siitä Italia (28 prosenttia) ja Luxemburg (19 prosenttia). Pienimmät prosenttiosuudet ovat Alankomaissa, Kreikassa, Saksassa ja Itävallassa (10–14 prosenttia).

| 6.1.1 | Mahdollisena selityksenä — joka tosin pätee vain joihinkin maihin — voisi olla se, että yksi maista, joissa eurolla katsotaan olevan myönteinen vaikutus eurooppalaiseen identiteettiin, on Italia, jonka entinen kansallinen valuutta koki aikoinaan huomattavia vaihteluja. Sen sijaan niiden maiden joukossa, joissa mielipide on vähemmän myötämielinen, on Saksa, jossa oltiin ylpeitä omasta vahvasta ja vakaasta valuutasta. Muissa maissa voi olla vaihtelevia syitä ja näkemyksiä: harhaanjohtava tiedotus, välinpitämättömyys ja heikompi kannatus ajatukselle Euroopasta tärkeän valuutan liikkeellelaskijana. Viimeksi mainittua seikkaa näyttää tukevan melko yllättävä asia: kaikissa maissa, myös niissä, missä euroon suhtaudutaan myötämielisesti, suuri enemmistö otantaryhmästä ilmoittaa, että euro ei ole vaikuttanut heidän näkemykseensä eurooppalaisesta identiteetistä millään tavalla. |
| --- | --- |

6.1.1

Mahdollisena selityksenä — joka tosin pätee vain joihinkin maihin — voisi olla se, että yksi maista, joissa eurolla katsotaan olevan myönteinen vaikutus eurooppalaiseen identiteettiin, on Italia, jonka entinen kansallinen valuutta koki aikoinaan huomattavia vaihteluja. Sen sijaan niiden maiden joukossa, joissa mielipide on vähemmän myötämielinen, on Saksa, jossa oltiin ylpeitä omasta vahvasta ja vakaasta valuutasta. Muissa maissa voi olla vaihtelevia syitä ja näkemyksiä: harhaanjohtava tiedotus, välinpitämättömyys ja heikompi kannatus ajatukselle Euroopasta tärkeän valuutan liikkeellelaskijana. Viimeksi mainittua seikkaa näyttää tukevan melko yllättävä asia: kaikissa maissa, myös niissä, missä euroon suhtaudutaan myötämielisesti, suuri enemmistö otantaryhmästä ilmoittaa, että euro ei ole vaikuttanut heidän näkemykseensä eurooppalaisesta identiteetistä millään tavalla.

| 6.1.2 | Onkin aiheellista tunnustaa, että vaikka euron käyttöönotosta on jo vuosia ja se on osoittanut arvonsa kansainvälisesti, euro ei näytä onnistuneen saavuttamaan mainittavaa asemaa eurooppalaisen identiteetin osatekijänä ja symbolina. Koska kyseessä ovat tuntemukset, jotka perustuvat laajaan joukkoon yksittäisiä näkemyksiä, on vaikea kuvitella, että asiasta järjestettäisiin erityisiä, kansalaisten mielipiteen muuttamiseen tähtääviä kampanjoita. Suunnanmuutokseen voidaan päästä vain asteittain poistamalla näiden tuntemusten perustana olevat syyt. Toisin sanoen eurosta voi tulla eurooppalaisen identiteetin symboli vain, jos ihmiset ovat vakuuttuneita siitä, että he ovat ”eurooppalaisia”. |
| --- | --- |

6.1.2

Onkin aiheellista tunnustaa, että vaikka euron käyttöönotosta on jo vuosia ja se on osoittanut arvonsa kansainvälisesti, euro ei näytä onnistuneen saavuttamaan mainittavaa asemaa eurooppalaisen identiteetin osatekijänä ja symbolina. Koska kyseessä ovat tuntemukset, jotka perustuvat laajaan joukkoon yksittäisiä näkemyksiä, on vaikea kuvitella, että asiasta järjestettäisiin erityisiä, kansalaisten mielipiteen muuttamiseen tähtääviä kampanjoita. Suunnanmuutokseen voidaan päästä vain asteittain poistamalla näiden tuntemusten perustana olevat syyt. Toisin sanoen eurosta voi tulla eurooppalaisen identiteetin symboli vain, jos ihmiset ovat vakuuttuneita siitä, että he ovat ”eurooppalaisia”.

| 6.2 | Optimismiin on kuitenkin syytä tarkasteltaessa kysymystä siitä, odottavatko ihmiset euroalueen laajenevan uusiin jäsenvaltioihin. Noin 80 prosenttia ja enemmistö kaikissa maissa pitää sitä varmana tai todennäköisenä. ETSK katsoo, että tämä vastaus on osoitus luottamuksesta euron vetovoimaan. Tällaista vetovoimaa ei olisi, jos euroa todella pidettäisiin poliittisesti heikkona ja vaikutuksiltaan kielteisenä. |
| --- | --- |

6.2

Optimismiin on kuitenkin syytä tarkasteltaessa kysymystä siitä, odottavatko ihmiset euroalueen laajenevan uusiin jäsenvaltioihin. Noin 80 prosenttia ja enemmistö kaikissa maissa pitää sitä varmana tai todennäköisenä. ETSK katsoo, että tämä vastaus on osoitus luottamuksesta euron vetovoimaan. Tällaista vetovoimaa ei olisi, jos euroa todella pidettäisiin poliittisesti heikkona ja vaikutuksiltaan kielteisenä.

7.   Talouspolitiikan ja vakaussopimuksen yhteensovittaminen

| 7.1 | Koska nämä kysymykset muodostavat keskustelun ytimen ja ovat luonteeltaan teoreettisempia, niitä tulisi käsitellä erikseen. ETSK on toisaalta antanut aiheesta useita lausuntoja ja saattaa palata asiaan lähitulevaisuudessa. Tässä yhteydessä tyydytään toteamaan, että noin puolet vastaajista ilmoittaa olevansa tietoisia siitä, että jäsenvaltioiden talouspolitiikkoja yhteensovitetaan yhteisön tasolla, mutta enemmistö heistä on sitä mieltä, että yhteensovittamiseen ei kiinnitetä riittävästi huomiota. Maakohtainen analyysi kuitenkin osoittaa, että maiden välillä on huomattavia vaihteluja sekä tietämyksen tasossa että esitetyissä mielipiteissä. Vastaajat ovat hämmästyttävän objektiivisia arvioidessaan oman maansa taloutta. Niiden maiden kansalaiset, joissa talous on kunnossa, ovat tietoisia siitä, ja vastaavasti ne, joiden mailla on talousvaikeuksia, eivät epäröi myöntää sitä. |
| --- | --- |

7.1

Koska nämä kysymykset muodostavat keskustelun ytimen ja ovat luonteeltaan teoreettisempia, niitä tulisi käsitellä erikseen. ETSK on toisaalta antanut aiheesta useita lausuntoja ja saattaa palata asiaan lähitulevaisuudessa. Tässä yhteydessä tyydytään toteamaan, että noin puolet vastaajista ilmoittaa olevansa tietoisia siitä, että jäsenvaltioiden talouspolitiikkoja yhteensovitetaan yhteisön tasolla, mutta enemmistö heistä on sitä mieltä, että yhteensovittamiseen ei kiinnitetä riittävästi huomiota. Maakohtainen analyysi kuitenkin osoittaa, että maiden välillä on huomattavia vaihteluja sekä tietämyksen tasossa että esitetyissä mielipiteissä. Vastaajat ovat hämmästyttävän objektiivisia arvioidessaan oman maansa taloutta. Niiden maiden kansalaiset, joissa talous on kunnossa, ovat tietoisia siitä, ja vastaavasti ne, joiden mailla on talousvaikeuksia, eivät epäröi myöntää sitä.

| 7.2 | Vakaussopimuksen tuntemus ja kansalliset erot näyttävät enemmän tai vähemmän heijastavan talouspolitiikan tuntemusta ja kansallisia eroja. Kolme neljäsosaa vastaajista on kuitenkin yhtä mieltä siitä, että vakaussopimus on vahvan ja vakaan euron tae. On enteellistä, että eri mieltä olevien prosenttiosuudet ovat suurimmat maissa, joissa hintojen nousu on tuntuvampaa, ja se yhdistetään epäsuorasti euroon. |
| --- | --- |

7.2

Vakaussopimuksen tuntemus ja kansalliset erot näyttävät enemmän tai vähemmän heijastavan talouspolitiikan tuntemusta ja kansallisia eroja. Kolme neljäsosaa vastaajista on kuitenkin yhtä mieltä siitä, että vakaussopimus on vahvan ja vakaan euron tae. On enteellistä, että eri mieltä olevien prosenttiosuudet ovat suurimmat maissa, joissa hintojen nousu on tuntuvampaa, ja se yhdistetään epäsuorasti euroon.

| 7.3 | Tutkimuksen mukaan maan taloudellisen tilanteen ja hintakehityksen (joskus myönteistenkin vaikutusten) uskotaan laajalti olevan euron aiheuttamia. Tämän uskomuksen muodostumiseen vaikuttaa kunkin maan (kansallinen) näkökulma. Olisi aiheellista kiinnittää huomiota siihen, että koko euroalueen laajuinen talous suojaa euroa häiriöiltä, jotka voisivat vaikuttaa yksittäisiin maihin voimakkaammin. Jokaisen kansalaisen pitäisi miettiä, millainen hänen maansa tilanne olisi, jos yhteistä rahaa ei olisi lainkaan otettu käyttöön. Mikä kansantalous olisi yksinään kestänyt viime vuosien ulkoiset tapahtumat, jotka voivat hyvinkin horjuttaa maailmantaloutta uudelleen? |
| --- | --- |

7.3

Tutkimuksen mukaan maan taloudellisen tilanteen ja hintakehityksen (joskus myönteistenkin vaikutusten) uskotaan laajalti olevan euron aiheuttamia. Tämän uskomuksen muodostumiseen vaikuttaa kunkin maan (kansallinen) näkökulma. Olisi aiheellista kiinnittää huomiota siihen, että koko euroalueen laajuinen talous suojaa euroa häiriöiltä, jotka voisivat vaikuttaa yksittäisiin maihin voimakkaammin. Jokaisen kansalaisen pitäisi miettiä, millainen hänen maansa tilanne olisi, jos yhteistä rahaa ei olisi lainkaan otettu käyttöön. Mikä kansantalous olisi yksinään kestänyt viime vuosien ulkoiset tapahtumat, jotka voivat hyvinkin horjuttaa maailmantaloutta uudelleen?

8.   Uudet jäsenvaltiot

| 8.1 | On mahdotonta koota yhteen asiakirjaan kaikki analyyttiset huomiot, jotka koskevat euromaita ja 11:tä uutta jäsenvaltiota, joiden joukkoon kuuluvat kolme aivan hiljattain liittynyttä valtiota sekä todennäköisesti jossain vaiheessa tulevaisuudessa liittyvät valtiot. Syyskuussa 2007 tehdyn tutkimuksen eräisiin tärkeimpiin kysymyksiin saatujen vastausten tarkastelu voi kuitenkin olla hyödyksi pohdittaessa yhtenäisen rahan hyväksymiseen tähtääviä tulevia menettelytapoja. |
| --- | --- |

8.1

On mahdotonta koota yhteen asiakirjaan kaikki analyyttiset huomiot, jotka koskevat euromaita ja 11:tä uutta jäsenvaltiota, joiden joukkoon kuuluvat kolme aivan hiljattain liittynyttä valtiota sekä todennäköisesti jossain vaiheessa tulevaisuudessa liittyvät valtiot. Syyskuussa 2007 tehdyn tutkimuksen eräisiin tärkeimpiin kysymyksiin saatujen vastausten tarkastelu voi kuitenkin olla hyödyksi pohdittaessa yhtenäisen rahan hyväksymiseen tähtääviä tulevia menettelytapoja.

| 8.2 | Euron käyttöönoton seurauksia kansallisella tasolla koskevasta mielipidekyselystä käy ilmi, että 53 prosenttia kansalaisista pitää niitä myönteisinä ja 33 prosenttia kielteisinä, ja 15 prosenttia ei osaa sanoa. (4)
  Euron käyttöönottoa yleisesti koskeva kysymys antoi keskimääräisesti saman tuloksen. Kummassakin tapauksessa myönteisten ja kielteisten vastausten prosenttiosuudet vaihtelevat suuresti maittain. Kielteisten vastausten osuus on Latviassa 55 prosenttia ja Romaniassa 18 prosenttia. Kielteinen asenne on yleisempää maissa, joiden väkiluku on pienempi. |
| --- | --- |

8.2

Euron käyttöönoton seurauksia kansallisella tasolla koskevasta mielipidekyselystä käy ilmi, että 53 prosenttia kansalaisista pitää niitä myönteisinä ja 33 prosenttia kielteisinä, ja 15 prosenttia ei osaa sanoa. (4)
  Euron käyttöönottoa yleisesti koskeva kysymys antoi keskimääräisesti saman tuloksen. Kummassakin tapauksessa myönteisten ja kielteisten vastausten prosenttiosuudet vaihtelevat suuresti maittain. Kielteisten vastausten osuus on Latviassa 55 prosenttia ja Romaniassa 18 prosenttia. Kielteinen asenne on yleisempää maissa, joiden väkiluku on pienempi.

| 8.2.1 | Kun näitä tietoja verrataan euromaita koskeviin tietoihin (ks. kohta 5.6), voidaan todeta, että euromaissa myönteisten vastausten osuus on pienempi. ETSK pitää tätä jossain määrin hämmentävänä. Jos se pitää todella paikkaansa, sen tulisi todennäköisesti katsoa olevan EU:hun kohdistuvan yleisen tyytymättömyyden aiheuttamaa sen sijaan, että ajateltaisiin sen johtuvan vastahakoisesta suhtautumisesta nimenomaan yhteiseen rahaan (ks. kohta 5.6.2). |
| --- | --- |

8.2.1

Kun näitä tietoja verrataan euromaita koskeviin tietoihin (ks. kohta 5.6), voidaan todeta, että euromaissa myönteisten vastausten osuus on pienempi. ETSK pitää tätä jossain määrin hämmentävänä. Jos se pitää todella paikkaansa, sen tulisi todennäköisesti katsoa olevan EU:hun kohdistuvan yleisen tyytymättömyyden aiheuttamaa sen sijaan, että ajateltaisiin sen johtuvan vastahakoisesta suhtautumisesta nimenomaan yhteiseen rahaan (ks. kohta 5.6.2).

| 8.3 | Merkittävin epävarmuustekijä kuluttajien silmissä on euron käyttöönoton vaikutus hintoihin: kolme neljäsosaa haastatelluista pelkää hintojen nousevan, kun taas 11 prosenttia uskoo euron vaikutuksen olevan neutraali ja kuusi prosenttia odottaa hintojen laskevan. Näitä tietoja pitää verrata euroalueen maiden lukuihin (ks. kohta 5.1). Niissä yli 80 prosenttia vastaajista syyttää hinnannousuista yhteistä rahaa. Tästä voitaisiin hyvinkin päätellä, että kokemus vahvistaa pelkoja niissä maissa, jotka eivät vielä ole siirtyneet euroon. Tällainen toteamus olisi kuitenkin yksinkertaistettu ja harhaanjohtava: hinnat ovat nousseet — ja nousevat edelleen — kaikissa Euroopan maissa ja muualla maailmassa. Olisi mielenkiintoista tehdä tutkimus muissa maissa, jotta nähtäisiin, mitä perusteluja hintojen nousulle esitetään siellä, missä ei ole euroa. |
| --- | --- |

8.3

Merkittävin epävarmuustekijä kuluttajien silmissä on euron käyttöönoton vaikutus hintoihin: kolme neljäsosaa haastatelluista pelkää hintojen nousevan, kun taas 11 prosenttia uskoo euron vaikutuksen olevan neutraali ja kuusi prosenttia odottaa hintojen laskevan. Näitä tietoja pitää verrata euroalueen maiden lukuihin (ks. kohta 5.1). Niissä yli 80 prosenttia vastaajista syyttää hinnannousuista yhteistä rahaa. Tästä voitaisiin hyvinkin päätellä, että kokemus vahvistaa pelkoja niissä maissa, jotka eivät vielä ole siirtyneet euroon. Tällainen toteamus olisi kuitenkin yksinkertaistettu ja harhaanjohtava: hinnat ovat nousseet — ja nousevat edelleen — kaikissa Euroopan maissa ja muualla maailmassa. Olisi mielenkiintoista tehdä tutkimus muissa maissa, jotta nähtäisiin, mitä perusteluja hintojen nousulle esitetään siellä, missä ei ole euroa.

| 8.4 | Vastaukset euron käyttöönoton myönteisiä vaikutuksia koskevaan kysymykseen osoittavat, että suuri enemmistö haastelluista odottaa yhteisen rahan olevan kätevä tapa maksaa ulkomailla matkustettaessa, helpottavan ostosten tekoa muissa maissa, helpottavan hintavertailuja ja poistavan valuutanvaihtokulut. Pienempi prosenttiosuus on sitä mieltä, että euro suojelee heidän maataan kansainvälisiltä kriiseiltä. Kaikki nämä odotukset vastaavat niitä etuja, jotka euron jo käyttöönottaneissa maissa on havaittu. Kiivaimmatkin arvostelijat saavat näin todisteen siitä, että odotukset ovat täyttyneet. |
| --- | --- |

8.4

Vastaukset euron käyttöönoton myönteisiä vaikutuksia koskevaan kysymykseen osoittavat, että suuri enemmistö haastelluista odottaa yhteisen rahan olevan kätevä tapa maksaa ulkomailla matkustettaessa, helpottavan ostosten tekoa muissa maissa, helpottavan hintavertailuja ja poistavan valuutanvaihtokulut. Pienempi prosenttiosuus on sitä mieltä, että euro suojelee heidän maataan kansainvälisiltä kriiseiltä. Kaikki nämä odotukset vastaavat niitä etuja, jotka euron jo käyttöönottaneissa maissa on havaittu. Kiivaimmatkin arvostelijat saavat näin todisteen siitä, että odotukset ovat täyttyneet.

| 8.5 | Kysymyksissä, jotka koskevat vaikutuksiltaan vähemmän välittömiä aiheita, myönteisten vastausten prosenttiosuus on pienempi ja ”en osaa sanoa” -vastausten osuus suuri. Tämä on selvä osoitus siitä, että kansalaiset suhtautuvat varovaisemmin aiheisiin, joiden vaikutuksia ei voi havaita välittömästi, tai eivät vastaa niitä koskeviin kysymyksiin lainkaan. Tästä näkökulmasta tarkasteltuna tulokset ovat erittäin myönteisiä: 66 prosenttia on sitä mieltä, että euro vahvistaa Euroopan asemaa maailmassa, ja noin puolet sitä mieltä, että se vakauttaa hintoja, edistää kasvua ja työllisyyttä ja takaa terveen julkisen talouden. Vastaukset alhaisempia korkoja koskevaan kysymykseen ovat sitä vastoin vähemmän selväpiirteisiä: vastauksista vain kolmasosa on myönteisiä, ja loput kaksi kolmasosaa jakautuvat puoliksi kielteisiin ja epävarmoihin. |
| --- | --- |

8.5

Kysymyksissä, jotka koskevat vaikutuksiltaan vähemmän välittömiä aiheita, myönteisten vastausten prosenttiosuus on pienempi ja ”en osaa sanoa” -vastausten osuus suuri. Tämä on selvä osoitus siitä, että kansalaiset suhtautuvat varovaisemmin aiheisiin, joiden vaikutuksia ei voi havaita välittömästi, tai eivät vastaa niitä koskeviin kysymyksiin lainkaan. Tästä näkökulmasta tarkasteltuna tulokset ovat erittäin myönteisiä: 66 prosenttia on sitä mieltä, että euro vahvistaa Euroopan asemaa maailmassa, ja noin puolet sitä mieltä, että se vakauttaa hintoja, edistää kasvua ja työllisyyttä ja takaa terveen julkisen talouden. Vastaukset alhaisempia korkoja koskevaan kysymykseen ovat sitä vastoin vähemmän selväpiirteisiä: vastauksista vain kolmasosa on myönteisiä, ja loput kaksi kolmasosaa jakautuvat puoliksi kielteisiin ja epävarmoihin.

| 8.6 | ”Poliittisen” merkityksen avainkysymys koskee näkemystä eurosta tekijänä, joka saa ihmiset tuntemaan itsensä eurooppalaisiksi. Otantaryhmästä 53 prosenttia vastasi myöntävästi ja 35 prosenttia kieltävästi. Tämä on jo sinällään rohkaisevaa varsinkin ajatellen sitä, että vuonna 2004 vastauksista vain 47 prosenttia oli myönteisiä ja 45 prosenttia kielteisiä. Näiden lukujen vertaaminen euroalueen maissa tehdyn tutkimuksen (ks. kohta 6.1) tuloksiin herättää kysymyksiä. Yli kolme neljäsosaa viimeksi mainituista ilmoittaa, että euro ei ole vaikuttanut millään lailla siihen, miten eurooppalaiseksi he itsensä tuntevat. |
| --- | --- |

8.6

”Poliittisen” merkityksen avainkysymys koskee näkemystä eurosta tekijänä, joka saa ihmiset tuntemaan itsensä eurooppalaisiksi. Otantaryhmästä 53 prosenttia vastasi myöntävästi ja 35 prosenttia kieltävästi. Tämä on jo sinällään rohkaisevaa varsinkin ajatellen sitä, että vuonna 2004 vastauksista vain 47 prosenttia oli myönteisiä ja 45 prosenttia kielteisiä. Näiden lukujen vertaaminen euroalueen maissa tehdyn tutkimuksen (ks. kohta 6.1) tuloksiin herättää kysymyksiä. Yli kolme neljäsosaa viimeksi mainituista ilmoittaa, että euro ei ole vaikuttanut millään lailla siihen, miten eurooppalaiseksi he itsensä tuntevat.

9.   Päätelmät

| 9.1 | Eurobarometritutkimukset ovat arvokkaita, koska niillä mitataan kansalaisten asenteita euroa kohtaan ja nähdään niiden kehittyminen ajan mittaan. Yksittäisiä näkökohtia koskevat arvioit voivat olla joka kerta erilaisia. Yksittäiset toimenpiteet tiettyjen suuntausten korjaamiseksi saattaisivat kuitenkin osoittautua riittämättömiksi tai jopa haitallisiksi, jos jätetään huomiotta erään arvovaltaisen poliitikon enteellisesti ”eurodiplomatiaksi” kutsuman toiminnan poliittinen kokonaisarvo. |
| --- | --- |

9.1

Eurobarometritutkimukset ovat arvokkaita, koska niillä mitataan kansalaisten asenteita euroa kohtaan ja nähdään niiden kehittyminen ajan mittaan. Yksittäisiä näkökohtia koskevat arvioit voivat olla joka kerta erilaisia. Yksittäiset toimenpiteet tiettyjen suuntausten korjaamiseksi saattaisivat kuitenkin osoittautua riittämättömiksi tai jopa haitallisiksi, jos jätetään huomiotta erään arvovaltaisen poliitikon enteellisesti ”eurodiplomatiaksi” kutsuman toiminnan poliittinen kokonaisarvo.

| 9.2 | Huomattava osa yleisestä mielipiteestä — sekä euromaissa että uusissa jäsenvaltioissa — suhtautuu eittämättä edelleenkin varauksellisesti yhteiseen rahaan. Yksittäisiin kysymyksiin saatujen vastauksien kokonaisuudesta saa kuitenkin sellaisen vaikutelman, että kielteisten vastausten taustalla piilee hyvin usein Eurooppa-hankkeen vastustusta. Toisin sanoen tarkoituksena ei ole kyseenalaistaa euroa itsessään vaan se, mitä se edustaa kansalaisten silmissä: poliittista luomusta, jota ei välttämättä ole aktiivisesti vastustettu mutta ei hyväksyttykään ja jonka ilmenemismuotona on ”yläpuolelta” määrätty valuutta. |
| --- | --- |

9.2

Huomattava osa yleisestä mielipiteestä — sekä euromaissa että uusissa jäsenvaltioissa — suhtautuu eittämättä edelleenkin varauksellisesti yhteiseen rahaan. Yksittäisiin kysymyksiin saatujen vastauksien kokonaisuudesta saa kuitenkin sellaisen vaikutelman, että kielteisten vastausten taustalla piilee hyvin usein Eurooppa-hankkeen vastustusta. Toisin sanoen tarkoituksena ei ole kyseenalaistaa euroa itsessään vaan se, mitä se edustaa kansalaisten silmissä: poliittista luomusta, jota ei välttämättä ole aktiivisesti vastustettu mutta ei hyväksyttykään ja jonka ilmenemismuotona on ”yläpuolelta” määrätty valuutta.

| 9.3 | Eurooppa-aatteen — ja sitä käytännössä edustavan euron — vastaiset tunteet johtuvat useista eri syistä. Yhtenä syynä on esimerkiksi se, että riippumatta hallitusten virallisesta suhtautumisesta kussakin maassa on poliittisia liikkeitä ja tiedotusvälineitä, jotka vastustavat Eurooppa-hanketta. Ei ole harvinaista, että hallitukset itse puolustavat usein väistämättä epäsuosittuja toimenpiteitä syyttämällä niistä yhteistä rahaa tai sen perussääntöjä. On vaikea arvioida, kuinka paljon tällaiset asenteet johtuvat aidosti kielteisistä tuntemuksista tai puhtaasta opportunismista. Lopputulos kuitenkin on, että mitään ”eurooppalaista” politiikkaa ei voi toteuttaa, jos sitä eivät ole sisäistäneet edes vallankäyttäjät: hallitukset, puolueet ja tiedotusvälineet. |
| --- | --- |

9.3

Eurooppa-aatteen — ja sitä käytännössä edustavan euron — vastaiset tunteet johtuvat useista eri syistä. Yhtenä syynä on esimerkiksi se, että riippumatta hallitusten virallisesta suhtautumisesta kussakin maassa on poliittisia liikkeitä ja tiedotusvälineitä, jotka vastustavat Eurooppa-hanketta. Ei ole harvinaista, että hallitukset itse puolustavat usein väistämättä epäsuosittuja toimenpiteitä syyttämällä niistä yhteistä rahaa tai sen perussääntöjä. On vaikea arvioida, kuinka paljon tällaiset asenteet johtuvat aidosti kielteisistä tuntemuksista tai puhtaasta opportunismista. Lopputulos kuitenkin on, että mitään ”eurooppalaista” politiikkaa ei voi toteuttaa, jos sitä eivät ole sisäistäneet edes vallankäyttäjät: hallitukset, puolueet ja tiedotusvälineet.

| 9.4 | Järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta on tässä strategiassa ratkaisevassa asemassa: se on monialainen toimija, jonka etuna on se, että se on suorassa yhteydessä kansalaisiin. Se voi harjoittaa sekä valtaapitäviin alhaalta ylöspäin suuntautuvaa painostusta että ylhäältä alaspäin suuntautuvaa painostusta kansalaisiin. Sen asema on ihanteellinen vaikkakin erittäin vastuullinen. Tuloksia voidaan saavuttaa vain, jos päästään poliittisten kantojen ja kansallisten velvollisuuksien yläpuolelle ja yksimielisyyteen yhteisistä tavoitteista. ETSK on ainoa Euroopan unionin toimielin, joka täyttää nämä vaatimukset ja on täysin sitoutunut tehtäväänsä komission ja jäsenvaltioiden työmarkkinaosapuolten kanssa yhteistyötä tekevänä elimenä. |
| --- | --- |

9.4

Järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta on tässä strategiassa ratkaisevassa asemassa: se on monialainen toimija, jonka etuna on se, että se on suorassa yhteydessä kansalaisiin. Se voi harjoittaa sekä valtaapitäviin alhaalta ylöspäin suuntautuvaa painostusta että ylhäältä alaspäin suuntautuvaa painostusta kansalaisiin. Sen asema on ihanteellinen vaikkakin erittäin vastuullinen. Tuloksia voidaan saavuttaa vain, jos päästään poliittisten kantojen ja kansallisten velvollisuuksien yläpuolelle ja yksimielisyyteen yhteisistä tavoitteista. ETSK on ainoa Euroopan unionin toimielin, joka täyttää nämä vaatimukset ja on täysin sitoutunut tehtäväänsä komission ja jäsenvaltioiden työmarkkinaosapuolten kanssa yhteistyötä tekevänä elimenä.

| 9.5 | Pyrittäessä tuomaan euroa sekä Eurooppa-aatetta lähemmäksi kansalaisia käyttökelpoisia argumentteja on riittämiin: euroalueen taloudellinen painoarvo, yhteiseen rahaan eri puolilta maailmaa tehdyt investoinnit, sen vähittäinen käyttöönotto varantovaluuttana, sen merkitys puskurina talouden myllerryksiä vastaan sekä hintojen vakaus ja sen vaikutus ostovoiman säilyttämiseen. Vastalauseisiin voidaan vastata kysymyksellä, joka jokaisen pitäisi esittää itselleen: mitä olisi tapahtunut maassani, jos kansallinen valuutta olisi joutunut yksin kohtaamaan menneet, nykyiset ja todennäköiset tulevat kriisit? |
| --- | --- |

9.5

Pyrittäessä tuomaan euroa sekä Eurooppa-aatetta lähemmäksi kansalaisia käyttökelpoisia argumentteja on riittämiin: euroalueen taloudellinen painoarvo, yhteiseen rahaan eri puolilta maailmaa tehdyt investoinnit, sen vähittäinen käyttöönotto varantovaluuttana, sen merkitys puskurina talouden myllerryksiä vastaan sekä hintojen vakaus ja sen vaikutus ostovoiman säilyttämiseen. Vastalauseisiin voidaan vastata kysymyksellä, joka jokaisen pitäisi esittää itselleen: mitä olisi tapahtunut maassani, jos kansallinen valuutta olisi joutunut yksin kohtaamaan menneet, nykyiset ja todennäköiset tulevat kriisit?

| 9.6 | Tärkein lähtökohta euron hyväksyttävyyden lisäämiselle olisikin sellaisen talous- ja sosiaalipolitiikan harjoittaminen EU:ssa, jolla edistetään työllisyyttä, parannetaan tulotasoa sekä varmistetaan asianmukainen sosiaaliturvajärjestelmä. Näin kansalaiset voisivat arvostaa paremmin ja konkreettisemmin Eurooppa-hanketta ja hyväksyä siten myös euron. |
| --- | --- |

9.6

Tärkein lähtökohta euron hyväksyttävyyden lisäämiselle olisikin sellaisen talous- ja sosiaalipolitiikan harjoittaminen EU:ssa, jolla edistetään työllisyyttä, parannetaan tulotasoa sekä varmistetaan asianmukainen sosiaaliturvajärjestelmä. Näin kansalaiset voisivat arvostaa paremmin ja konkreettisemmin Eurooppa-hanketta ja hyväksyä siten myös euron.

Bryssel 29. toukokuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  ”Introduction of the euro in the new member States”, Flash Eurobarometer 207, Gallup Organization, lokakuu 2007.

1

”Introduction of the euro in the new member States”

(2)  Erityisten maakohtaisten sosiodemografisten analyysien puuttuessa kohdassa 5.6.4 esitettyjä oletuksia ei voida kommentoida.

2

(3)  Tämä perustelu, jonka 30 prosenttia vastaajista mainitsi, liittyy luultavasti kansallisiin markkinoihin, mutta sitä voidaan laajentaa koskemaan koko euroaluetta.

3

(4)  Luku on yhteensä yli 100 pyöristysten vuoksi.

4

---

| 30.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 224/124 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 224/124

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston direktiivi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta vakuutus- ja rahoituspalvelujen kohtelun osalta

KOM(2007) 747 lopullinen — 2007/0267 CNS

(2008/C 224/28)

Neuvosto päätti 18. joulukuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus: neuvoston direktiivi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta vakuutus- ja rahoituspalvelujen kohtelun osalta

Asian valmistelusta vastannut ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 30. huhtikuuta 2008. Esittelijä oli Wautier Robyns de Schneidauer.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28.–29. toukokuuta 2008 pitämässään 445. täysistunnossa (toukokuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 98 ääntä puolesta, ei yhtään vastaan 3:n pidättyessä äänestämästä.

Johtopäätökset ja suositukset

| 1. | ETSK pitää tervetulleena Euroopan komission pyrkimyksiä mukauttaa rahoitus- ja vakuutuspalveluja koskevia alv-sääntöjä yhtenäismarkkinoiden vaatimuksiin. ETSK arvostaa erityisesti tähän liittyvää yhteistyötä asianomaisten sidosryhmien (1) kanssa sekä internetin välityksellä järjestettyä julkista kuulemista. ETSK suosittelee kuitenkin, että tulevissa alv-tarkistuksissa kaikki asianomaiset osapuolet pääsevät suoraan osallistumaan lainsäädäntöprosessiin. |
| --- | --- |

1.

ETSK pitää tervetulleena Euroopan komission pyrkimyksiä mukauttaa rahoitus- ja vakuutuspalveluja koskevia alv-sääntöjä yhtenäismarkkinoiden vaatimuksiin. ETSK arvostaa erityisesti tähän liittyvää yhteistyötä asianomaisten sidosryhmien (1) kanssa sekä internetin välityksellä järjestettyä julkista kuulemista. ETSK suosittelee kuitenkin, että tulevissa alv-tarkistuksissa kaikki asianomaiset osapuolet pääsevät suoraan osallistumaan lainsäädäntöprosessiin.

| 2. | ETSK yhtyy käsitykseen siitä, että ehdotukset ovat merkittävä askel kohti entistä uudenaikaisempaa ja kilpailuhenkisempää rahoitus- ja vakuutuspalvelujen alv-järjestelmää. ETSK toivoisi kuitenkin vieläkin perusteellisempaa lainsäädännöllistä lähestymistapaa jäljelle jääneiden tulkintavaikeuksien ja ratkaisemattomien ongelmien poistamiseksi. Ei voida painottaa kylliksi, että Euroopan komission on edettävä hyvin varovasti laatiessaan vakuutus- ja rahoituspalveluja koskevaa alv-lainsäädäntöä. Kummankaan alan ja niiden asiakkaiden, erityisesti yksityisasiakkaiden, etuja ei saa vaarantaa. Sen lisäksi, että kyse on kahdesta alasta, jotka ovat avainasemassa hyvin toimivan talouden kannalta ja jotka tarjoavat työpaikkoja monille unionin kansalaisille, asia on myös hyvin tekninen, eikä arvailuille tulisi jättää sijaa. Koska päätavoitteisiin kuuluu oikeusvarmuuden lisääminen sekä taloudellisten toimijoiden ja jäsenvaltioiden veroviranomaisten hallintotaakan vähentäminen, sanallisen muotoilun tulisi olla yksiselitteinen. |
| --- | --- |

2.

ETSK yhtyy käsitykseen siitä, että ehdotukset ovat merkittävä askel kohti entistä uudenaikaisempaa ja kilpailuhenkisempää rahoitus- ja vakuutuspalvelujen alv-järjestelmää. ETSK toivoisi kuitenkin vieläkin perusteellisempaa lainsäädännöllistä lähestymistapaa jäljelle jääneiden tulkintavaikeuksien ja ratkaisemattomien ongelmien poistamiseksi. Ei voida painottaa kylliksi, että Euroopan komission on edettävä hyvin varovasti laatiessaan vakuutus- ja rahoituspalveluja koskevaa alv-lainsäädäntöä. Kummankaan alan ja niiden asiakkaiden, erityisesti yksityisasiakkaiden, etuja ei saa vaarantaa. Sen lisäksi, että kyse on kahdesta alasta, jotka ovat avainasemassa hyvin toimivan talouden kannalta ja jotka tarjoavat työpaikkoja monille unionin kansalaisille, asia on myös hyvin tekninen, eikä arvailuille tulisi jättää sijaa. Koska päätavoitteisiin kuuluu oikeusvarmuuden lisääminen sekä taloudellisten toimijoiden ja jäsenvaltioiden veroviranomaisten hallintotaakan vähentäminen, sanallisen muotoilun tulisi olla yksiselitteinen.

| 3. | Alv:n neutraliteetin osalta ETSK on tyytyväinen kustannustenjakojärjestelyiden käyttöönottoon sekä verotuksen valitsemista koskevan oikeuden laajentamiseen. ETSK on vakuuttunut siitä, että jos sanallinen muotoilu ja toimeenpano ovat asianmukaisia, kyseiset välineet vähentävät vakuutus- ja rahoituspalvelujen tarjoajien kustannuksiin kätkeytyvän alv:n vaikutuksia. Tämä paitsi lisää alan tehokkuutta ja kilpailukykyä, myös parantaa palveluiden saatavuutta erikoistuneiden palveluntarjoajien kautta ja säilyttää työpaikat EU:ssa. Tästä huolimatta jäljellä on joukko haasteita, kun tavoitteeksi on asetettu alv:n neutraliteetin lisääminen ja tasapuolisen toimintaympäristön luominen vakuutus- ja rahoitusalalle. On esimerkiksi selkeytettävä entisestään ja määriteltävä yksityiskohtaisemmin joukko poikkeuksia ja käsitteitä, kuten verosta vapautetun palvelun ”erityinen ja olennainen luonne” ja välityksen verovapauden soveltamisala. On löydettävä hyväksyttävät ratkaisut kustannustenjakojärjestelyiden soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan mahdollisimman monia toimijoita sekä estettävä jäsenvaltioiden välisten epäasianmukaisten erojen syntyminen verotusta koskevan valintaoikeuden toimeenpanossa. Lisäksi on myös tarkasteltava keinoja välttää alv:n perimistä muiden vastaavien verojen lisäksi sellaisten palveluiden kohdalla, jotka ovat erityisten kansallisten verojen, kuten vakuutusmaksuverojen, alaisia, ja joista tulisi alv:n alaisia, mikäli palveluiden tarjoaja käyttää verotusta koskevaa valintaoikeutta. Muussa tapauksessa tämä uhkaa kansalaisten intressejä. |
| --- | --- |

3.

Alv:n neutraliteetin osalta ETSK on tyytyväinen kustannustenjakojärjestelyiden käyttöönottoon sekä verotuksen valitsemista koskevan oikeuden laajentamiseen. ETSK on vakuuttunut siitä, että jos sanallinen muotoilu ja toimeenpano ovat asianmukaisia, kyseiset välineet vähentävät vakuutus- ja rahoituspalvelujen tarjoajien kustannuksiin kätkeytyvän alv:n vaikutuksia. Tämä paitsi lisää alan tehokkuutta ja kilpailukykyä, myös parantaa palveluiden saatavuutta erikoistuneiden palveluntarjoajien kautta ja säilyttää työpaikat EU:ssa. Tästä huolimatta jäljellä on joukko haasteita, kun tavoitteeksi on asetettu alv:n neutraliteetin lisääminen ja tasapuolisen toimintaympäristön luominen vakuutus- ja rahoitusalalle. On esimerkiksi selkeytettävä entisestään ja määriteltävä yksityiskohtaisemmin joukko poikkeuksia ja käsitteitä, kuten verosta vapautetun palvelun ”erityinen ja olennainen luonne” ja välityksen verovapauden soveltamisala. On löydettävä hyväksyttävät ratkaisut kustannustenjakojärjestelyiden soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan mahdollisimman monia toimijoita sekä estettävä jäsenvaltioiden välisten epäasianmukaisten erojen syntyminen verotusta koskevan valintaoikeuden toimeenpanossa. Lisäksi on myös tarkasteltava keinoja välttää alv:n perimistä muiden vastaavien verojen lisäksi sellaisten palveluiden kohdalla, jotka ovat erityisten kansallisten verojen, kuten vakuutusmaksuverojen, alaisia, ja joista tulisi alv:n alaisia, mikäli palveluiden tarjoaja käyttää verotusta koskevaa valintaoikeutta. Muussa tapauksessa tämä uhkaa kansalaisten intressejä.

Perustelut

1.   Kohti entistä kilpailuhenkisempiä vakuutus- ja rahoituspalveluiden yhtenäismarkkinoita (2)

| 1.1 | Nykyisen alv-lainsäädännön mukaan alv:tä ei peritä useimpien rahoitus- ja vakuutuspalveluiden asiakkailta. Tämä vaikeuttaa kuitenkin kohtuuttomasti yhdennettyjen, avointen, tehokkaiden ja kilpailuhenkisten yhtenäismarkkinoiden luomista vakuutus- ja rahoituspalveluita tarjoaville yrityksille. Pääasiallisia ongelmia on kaksi (3). |
| --- | --- |

1.1

Nykyisen alv-lainsäädännön mukaan alv:tä ei peritä useimpien rahoitus- ja vakuutuspalveluiden asiakkailta. Tämä vaikeuttaa kuitenkin kohtuuttomasti yhdennettyjen, avointen, tehokkaiden ja kilpailuhenkisten yhtenäismarkkinoiden luomista vakuutus- ja rahoituspalveluita tarjoaville yrityksille. Pääasiallisia ongelmia on kaksi (3).

| 1.2 | Ensimmäinen ongelma on, että alv-tarkoituksiin laaditut verosta vapautettujen vakuutus- ja rahoituspalvelujen määritelmät ovat vanhentuneet. Lisäksi verosta vapautettuja ja verotettavia palveluita ei ole erotettu selkeästi toisistaan eikä ole olemassa koko EU:ssa hyväksyttyä menetelmää palautettavan tuotantopanoksiin sisältyvän alv:n määrittelemiseksi. Näin ollen verovapautta ei sovelleta yhdenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa. Tuloksena on, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa viime vuosina nostettujen kanteiden määrä on lisääntynyt merkittävästi. Näin ollen on tarpeen sulkea aukko lainsäädännössä ja selventää vakuutus- ja rahoituspalvelujen alv-vapautta koskevia sääntöjä. Komissio aikoo myös perustellusti ottaa huomioon rahoituspalvelualan tulevan kehityksen. |
| --- | --- |

1.2

Ensimmäinen ongelma on, että alv-tarkoituksiin laaditut verosta vapautettujen vakuutus- ja rahoituspalvelujen määritelmät ovat vanhentuneet. Lisäksi verosta vapautettuja ja verotettavia palveluita ei ole erotettu selkeästi toisistaan eikä ole olemassa koko EU:ssa hyväksyttyä menetelmää palautettavan tuotantopanoksiin sisältyvän alv:n määrittelemiseksi. Näin ollen verovapautta ei sovelleta yhdenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa. Tuloksena on, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa viime vuosina nostettujen kanteiden määrä on lisääntynyt merkittävästi. Näin ollen on tarpeen sulkea aukko lainsäädännössä ja selventää vakuutus- ja rahoituspalvelujen alv-vapautta koskevia sääntöjä. Komissio aikoo myös perustellusti ottaa huomioon rahoituspalvelualan tulevan kehityksen.

| 1.3 | Toinen ongelma on alv:n neutraliteetin puute. Rahoitus- ja vakuutuspalveluiden tarjoajille ei yleensä palauteta alv:tä, jota he maksavat yritystoimintaansa varten hankkimistaan tuotteista ja palveluista (tuotantopanoksiin sisältyvä alv). Tämä käytäntö eroaa muiden yritysten kohtelusta, joille tuotantopanoksiin sisältyvä alv ei ole kustannus: kyse on verosta, jonka yritykset keräävät kuluttajilta (”kulutusvero”) ja siirtävät valtiolle, ilman että se vaikuttaisi niiden omiin tuloihin. Alv on merkittävä tulonlähde jäsenvaltioiden veroviranomaisille, mutta yritykset kärsivät sen kerrannaisvaikutuksista. ”Peitetty” alv, jota ei palauteta, muodostaa rahoitus- ja vakuutuspalveluiden kustannustekijän. Lopulta se nostaa yleisesti kuluttajien maksamaa tuotteiden ja palveluiden hintaa (4). |
| --- | --- |

1.3

Toinen ongelma on alv:n neutraliteetin puute. Rahoitus- ja vakuutuspalveluiden tarjoajille ei yleensä palauteta alv:tä, jota he maksavat yritystoimintaansa varten hankkimistaan tuotteista ja palveluista (tuotantopanoksiin sisältyvä alv). Tämä käytäntö eroaa muiden yritysten kohtelusta, joille tuotantopanoksiin sisältyvä alv ei ole kustannus: kyse on verosta, jonka yritykset keräävät kuluttajilta (”kulutusvero”) ja siirtävät valtiolle, ilman että se vaikuttaisi niiden omiin tuloihin. Alv on merkittävä tulonlähde jäsenvaltioiden veroviranomaisille, mutta yritykset kärsivät sen kerrannaisvaikutuksista. ”Peitetty” alv, jota ei palauteta, muodostaa rahoitus- ja vakuutuspalveluiden kustannustekijän. Lopulta se nostaa yleisesti kuluttajien maksamaa tuotteiden ja palveluiden hintaa (4).

| 1.4 | Osana yleistä kehityskulkua kohti eurooppalaisten rahoitusmarkkinoiden yhdentämistä ja osana maailmanlaajuista kilpajuoksua tehokkuuden ja kilpailukyvyn parantamiseksi rahoitus- ja vakuutusyritykset ovat omaksumassa uusia yritystoiminnanmalleja. Näin ne saavat mahdollisuuden keskittää tai ulkoistaa keskeisiä tukipalveluita ns. ”osaamiskeskuksiin”, jotka huolehtivat näistä toiminnoista laaja-alaisesti tiettyjen toimijaryhmien puolesta. Kyseiset yritystoiminnanmallit mahdollistavat osaamisen ja investointien paremman hyödyntämisen, mikä johtaa tuotteiden laadun parantumiseen ja kustannusten laskemiseen. Tämä kuitenkin aiheuttaa sen ongelman, että lisäkustannuksia syntyy, kun rahoitus- ja vakuutusalan toimijoita laskutetaan näistä palveluista alv:n kera. Tästä syntyy edellä mainittu kerrannaisvaikutus. |
| --- | --- |

1.4

Osana yleistä kehityskulkua kohti eurooppalaisten rahoitusmarkkinoiden yhdentämistä ja osana maailmanlaajuista kilpajuoksua tehokkuuden ja kilpailukyvyn parantamiseksi rahoitus- ja vakuutusyritykset ovat omaksumassa uusia yritystoiminnanmalleja. Näin ne saavat mahdollisuuden keskittää tai ulkoistaa keskeisiä tukipalveluita ns. ”osaamiskeskuksiin”, jotka huolehtivat näistä toiminnoista laaja-alaisesti tiettyjen toimijaryhmien puolesta. Kyseiset yritystoiminnanmallit mahdollistavat osaamisen ja investointien paremman hyödyntämisen, mikä johtaa tuotteiden laadun parantumiseen ja kustannusten laskemiseen. Tämä kuitenkin aiheuttaa sen ongelman, että lisäkustannuksia syntyy, kun rahoitus- ja vakuutusalan toimijoita laskutetaan näistä palveluista alv:n kera. Tästä syntyy edellä mainittu kerrannaisvaikutus.

| 1.5 | Alv-lainsäädännön tarkistuksen tavoitteena on yhtäältä varmistaa alv-järjestelmän ajantasaistettu ja entistä yhdenmukaisempi soveltaminen, lisätä oikeusvarmuutta ja keventää talouden toimijoiden ja viranomaisten hallinnollista taakkaa. Toisaalta alv:n neutraliteettia ajatellen ehdotuksessa (alv-direktiivissä) selkeyttämällä ja laajentamalla — myös rajatylittävien — kustannustenjakojärjestelyiden verovapautta kannustetaan rahoitus- ja vakuutusalan toimijoita pienentämään vähennyskelvottoman alv:n kustannuksia antamalla niille mahdollisuus tarjota alv:n alaisia palveluita ja välttää palauttamatta jäävän alv:n syntymistä. |
| --- | --- |

1.5

Alv-lainsäädännön tarkistuksen tavoitteena on yhtäältä varmistaa alv-järjestelmän ajantasaistettu ja entistä yhdenmukaisempi soveltaminen, lisätä oikeusvarmuutta ja keventää talouden toimijoiden ja viranomaisten hallinnollista taakkaa. Toisaalta alv:n neutraliteettia ajatellen ehdotuksessa (alv-direktiivissä) selkeyttämällä ja laajentamalla — myös rajatylittävien — kustannustenjakojärjestelyiden verovapautta kannustetaan rahoitus- ja vakuutusalan toimijoita pienentämään vähennyskelvottoman alv:n kustannuksia antamalla niille mahdollisuus tarjota alv:n alaisia palveluita ja välttää palauttamatta jäävän alv:n syntymistä.

2.   Yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: lainsäädännöllinen lähestymistapa (5)

| 2.1 | Yhteisen eurooppalaisen alv-järjestelmän perustana on yli kolmenkymmenen vuoden ajan ollut kuudes alv-direktiivi (77/388/EY). Lukuisat muutokset ovat tehneet siitä kuitenkin vaikeasti luettavan direktiivin, jota toimijoiden on vaikea tulkita. Tammikuun 1. päivänä 2007 tuli voimaan Euroopan yhteisön uusi alv-direktiivi (2006/112/ETY), joka selkeyttää, järkiperäistää ja yksinkertaistaa sääntöjä, tuomatta kuitenkaan sisällöllisiä muutoksia. |
| --- | --- |

2.1

Yhteisen eurooppalaisen alv-järjestelmän perustana on yli kolmenkymmenen vuoden ajan ollut kuudes alv-direktiivi (77/388/EY). Lukuisat muutokset ovat tehneet siitä kuitenkin vaikeasti luettavan direktiivin, jota toimijoiden on vaikea tulkita. Tammikuun 1. päivänä 2007 tuli voimaan Euroopan yhteisön uusi alv-direktiivi (2006/112/ETY), joka selkeyttää, järkiperäistää ja yksinkertaistaa sääntöjä, tuomatta kuitenkaan sisällöllisiä muutoksia.

| 2.2 | Osana pyrkimystään uudenaikaistaa ja yksinkertaistaa rahoitus- ja vakuutuspalveluiden verosääntöjä Euroopan komissio ehdotti marraskuussa 2007 uutta muutosta (6) EU:n alv-järjestelmään. Ehdotukset ovat osa sääntely-ympäristön yksinkertaistamiseen tähtäävää komission strategiaa (asiakirjan KOM(2006) 690 kohta 66). Uusilla määritelmillä pyritään myös lisäämään johdonmukaisuutta sisämarkkinasääntöjen kanssa (esimerkiksi sijoitusrahastojen, luottokelpoisuusluokituksen ja johdannaisten osalta). |
| --- | --- |

2.2

Osana pyrkimystään uudenaikaistaa ja yksinkertaistaa rahoitus- ja vakuutuspalveluiden verosääntöjä Euroopan komissio ehdotti marraskuussa 2007 uutta muutosta (6) EU:n alv-järjestelmään. Ehdotukset ovat osa sääntely-ympäristön yksinkertaistamiseen tähtäävää komission strategiaa (asiakirjan KOM(2006) 690 kohta 66). Uusilla määritelmillä pyritään myös lisäämään johdonmukaisuutta sisämarkkinasääntöjen kanssa (esimerkiksi sijoitusrahastojen, luottokelpoisuusluokituksen ja johdannaisten osalta).

| 2.3 | Nykyisellä ehdotuksella neuvoston direktiiviksi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta vakuutus- ja rahoituspalvelujen kohtelun osalta muutetaan alv-direktiivin (2006/112/EY) 135 artiklan 1 kohdan alakohtia a–g ja 137 artiklan 1 kohdan alakohtaa a sekä 2 kohtaa. Ehdotukseen liittyy asetusehdotus (7) (alv-asetus), joka sisältää säännöksiä, joilla pannaan täytäntöön yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28. marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY asianomaiset artiklat. Siinä luetellaan rahoitus-, vakuutus-, hallinta- ja välityspalvelut, jotka ovat kelpoisia alv-vapauteen tai jotka eivät ole siihen kelpoisia, sekä palvelut, joilla on verosta vapautetun palvelun erityinen ja olennainen luonne ja jotka ovat näin ollen automaattisesti kelpoisia verovapauteen. Ottaen huomioon rahoitus- ja vakuutuspalvelumarkkinoiden monimutkaisuus ja jatkuva uusien tuotteiden kehittäminen, kyseiset luettelot eivät ole tyhjentävä. |
| --- | --- |

2.3

Nykyisellä ehdotuksella neuvoston direktiiviksi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta vakuutus- ja rahoituspalvelujen kohtelun osalta muutetaan alv-direktiivin (2006/112/EY) 135 artiklan 1 kohdan alakohtia a–g ja 137 artiklan 1 kohdan alakohtaa a sekä 2 kohtaa. Ehdotukseen liittyy asetusehdotus (7) (alv-asetus), joka sisältää säännöksiä, joilla pannaan täytäntöön yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28. marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY asianomaiset artiklat. Siinä luetellaan rahoitus-, vakuutus-, hallinta- ja välityspalvelut, jotka ovat kelpoisia alv-vapauteen tai jotka eivät ole siihen kelpoisia, sekä palvelut, joilla on verosta vapautetun palvelun erityinen ja olennainen luonne ja jotka ovat näin ollen automaattisesti kelpoisia verovapauteen. Ottaen huomioon rahoitus- ja vakuutuspalvelumarkkinoiden monimutkaisuus ja jatkuva uusien tuotteiden kehittäminen, kyseiset luettelot eivät ole tyhjentävä.

3.   Sidosryhmien kuuleminen ja vaikutusten arviointi (8)

| 3.1 | Sekä sidosryhmien kuuleminen vuosina 2004–2007 että Euroopan komission tilaama riippumaton tutkimus vahvistivat tarpeen tarkistaa vakuutus- ja rahoitusalan alv-lainsäädäntöä. Verotuksen ja tulliliiton pääosaston laatimassa vaikutusten arvioinnissa (9) kuvataan seikkaperäisesti, mitä toimintavaihtoehtoja on harkittu. |
| --- | --- |

3.1

Sekä sidosryhmien kuuleminen vuosina 2004–2007 että Euroopan komission tilaama riippumaton tutkimus vahvistivat tarpeen tarkistaa vakuutus- ja rahoitusalan alv-lainsäädäntöä. Verotuksen ja tulliliiton pääosaston laatimassa vaikutusten arvioinnissa (9) kuvataan seikkaperäisesti, mitä toimintavaihtoehtoja on harkittu.

| 3.2 | Vuonna 2004 Dublinissa järjestettiin Fiscalis-seminaari jäsenvaltioiden verohallinnoille. Seminaarissa keskusteltiin talouden toimijoiden erilaisista ongelmakentistä ja erityisesti ulkoistamisilmiön takana olevista maailmanlaajuisista ja sisämarkkinoiden kehityssuuntauksista. Vuoden 2005 aikana vuoropuhelua keskeisten sidosryhmien kanssa syvennettiin. Luotiin säännöllisiä yhteyksiä sellaisiin etujärjestöihin kuin Euroopan pankkiyhdistysten liitto EBF (European Banking Federation), Euroopan vakuutuskomitea CEA (Comité Européen des Assurances), Euroopan vakuutusmeklariliittojen kattojärjestö BIPAR (Bureau International des Producteurs d'Assurance et de Réassurance) ja Euroopan sijoitusrahastojen ja -yhtiöiden yhdistys EFAMA (European Fund and Asset Management Association) sekä asiantuntijoihin ja muihin asianomaisiin osapuoliin. |
| --- | --- |

3.2

Vuonna 2004 Dublinissa järjestettiin Fiscalis-seminaari jäsenvaltioiden verohallinnoille. Seminaarissa keskusteltiin talouden toimijoiden erilaisista ongelmakentistä ja erityisesti ulkoistamisilmiön takana olevista maailmanlaajuisista ja sisämarkkinoiden kehityssuuntauksista. Vuoden 2005 aikana vuoropuhelua keskeisten sidosryhmien kanssa syvennettiin. Luotiin säännöllisiä yhteyksiä sellaisiin etujärjestöihin kuin Euroopan pankkiyhdistysten liitto EBF (European Banking Federation), Euroopan vakuutuskomitea CEA (Comité Européen des Assurances), Euroopan vakuutusmeklariliittojen kattojärjestö BIPAR (Bureau International des Producteurs d'Assurance et de Réassurance) ja Euroopan sijoitusrahastojen ja -yhtiöiden yhdistys EFAMA (European Fund and Asset Management Association) sekä asiantuntijoihin ja muihin asianomaisiin osapuoliin.

| 3.3 | Ensimmäisen Fiscalis-seminaarin jatkotoimena verotuksen ja tulliliiton pääosasto tilasi riippumattomalta asiantuntijalta tutkimuksen, jolla pyrittiin saamaan parempi käsitys rahoitus- ja vakuutuspalvelujen alv-vapauden taloudellisista vaikutuksista (10). Lopullinen raportti luovutettiin komissiolle marraskuussa 2006, ja siinä todetaan mm., että (11)







  a) | EU:n rahoituslaitokset ovat vähemmän kannattavia kuin vastaavat tahot muilla taloudellisesti pitkälle kehittyneillä alueilla, kuten Yhdysvalloissa. EU:n rahoituslaitokset joutuvat maksamaan enemmän peitettyä — palautukseen oikeuttamatonta ja kerrannaisvaikutuksen aiheuttavaa — alv:tä. Tämä lisää niiden kustannuksia. |
| --- | --- | --- |

3.3

Ensimmäisen Fiscalis-seminaarin jatkotoimena verotuksen ja tulliliiton pääosasto tilasi riippumattomalta asiantuntijalta tutkimuksen, jolla pyrittiin saamaan parempi käsitys rahoitus- ja vakuutuspalvelujen alv-vapauden taloudellisista vaikutuksista (10). Lopullinen raportti luovutettiin komissiolle marraskuussa 2006, ja siinä todetaan mm., että (11)

a)

EU:n rahoituslaitokset ovat vähemmän kannattavia kuin vastaavat tahot muilla taloudellisesti pitkälle kehittyneillä alueilla, kuten Yhdysvalloissa. EU:n rahoituslaitokset joutuvat maksamaan enemmän peitettyä — palautukseen oikeuttamatonta ja kerrannaisvaikutuksen aiheuttavaa — alv:tä. Tämä lisää niiden kustannuksia.

| b) | löytyy näyttöä siitä, että taloudelliset toimijat joutuvat kohtaamaan huomattavaa oikeudellista epävarmuutta liiketoimintaratkaisujen teossa, koska jäsenvaltiot tulkitsevat eri tavoin alv-direktiiviä sen suhteen, mikä on verovapaa rahoituspalvelu ja mikä ei sitä ole. Tämä näyttäisi olevan merkittävä tekijä, kun yritykset päättävät tiettyjen toimintojen mahdollisesta ulkoistamisesta. |
| --- | --- |

b)

löytyy näyttöä siitä, että taloudelliset toimijat joutuvat kohtaamaan huomattavaa oikeudellista epävarmuutta liiketoimintaratkaisujen teossa, koska jäsenvaltiot tulkitsevat eri tavoin alv-direktiiviä sen suhteen, mikä on verovapaa rahoituspalvelu ja mikä ei sitä ole. Tämä näyttäisi olevan merkittävä tekijä, kun yritykset päättävät tiettyjen toimintojen mahdollisesta ulkoistamisesta.

| c) | Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen päätösten eri tulkinnat ja palautusosuuksien eri laskentatavat aiheuttavat vääristymiä, jotka vähentävät alv:n neutraliteettia. Tutkimuksessa tullaan siihen tulokseen, että rahoituspalveluiden nykyinen alv-kohtelu kehittyy keskipitkällä aikavälillä ”epäoikeudenmukaisen kilpailuedun lähteeksi” ja ”estää rahoituspalveluiden yhtenäismarkkinoiden toteuttamisen”. |
| --- | --- |

c)

Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen päätösten eri tulkinnat ja palautusosuuksien eri laskentatavat aiheuttavat vääristymiä, jotka vähentävät alv:n neutraliteettia. Tutkimuksessa tullaan siihen tulokseen, että rahoituspalveluiden nykyinen alv-kohtelu kehittyy keskipitkällä aikavälillä ”epäoikeudenmukaisen kilpailuedun lähteeksi” ja ”estää rahoituspalveluiden yhtenäismarkkinoiden toteuttamisen”.

| 3.4 | Tämän jälkeen laadittiin jäsenvaltioiden sekä sisämarkkinoiden ja palveluiden pääosaston kanssa toteutettujen kuulemisten pohjalta perusasiakirja (työasiakirja TAXUD 1802/06), josta keskusteltiin sidosryhmien ja jäsenvaltioiden kanssa Brysselissä toukokuussa 2006 pidetyssä verokonferenssissa. Työasiakirjassa hahmotellaan perusongelmat sekä mahdolliset tekniset toimenpiteet niiden ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

3.4

Tämän jälkeen laadittiin jäsenvaltioiden sekä sisämarkkinoiden ja palveluiden pääosaston kanssa toteutettujen kuulemisten pohjalta perusasiakirja (työasiakirja TAXUD 1802/06), josta keskusteltiin sidosryhmien ja jäsenvaltioiden kanssa Brysselissä toukokuussa 2006 pidetyssä verokonferenssissa. Työasiakirjassa hahmotellaan perusongelmat sekä mahdolliset tekniset toimenpiteet niiden ratkaisemiseksi.

| 3.5 | Internetissä järjestettiin avoin kuuleminen 9. toukokuuta ja 9. kesäkuuta 2006 välisenä aikana. Euroopan komissio sai sen tuloksena 82 vastausta (12). Sidosryhmien rahoitus- ja vakuutuspalveluita koskevan kuulemisen puitteissa antamat kannanotot ovat johtaneet kolmeen keskeiseen päätelmään: 1) Riippumatta siitä, mitkä vaihtoehdot valitaan rahoitus- ja vakuutuspalveluiden alv-kohtelun nykyaikaistamiseksi, niiden tulisi lisätä oikeusvarmuutta ja selkeyttä sekä vähentää palveluiden tarjoajille, alihankkijoille, välittäjille ja asiakkaille aiheutuvia hallinnollisia kustannuksia. 2) Vakuutusalan ja rahoitusalan taloudellisilla toimijoilla on pääsääntöisesti samat huolenaiheet, mutta ne saattavat painottaa toimenpiteitä ongelmien ratkaisemiseksi eri tavoin. 3) Taloudellisten toimijoiden kiinnostuksen kohteet ovat yritystenvälisessä kaupassa (B2B) hyvin toisenlaiset kuin kuluttajakaupassa (B2C). |
| --- | --- |

3.5

Internetissä järjestettiin avoin kuuleminen 9. toukokuuta ja 9. kesäkuuta 2006 välisenä aikana. Euroopan komissio sai sen tuloksena 82 vastausta (12). Sidosryhmien rahoitus- ja vakuutuspalveluita koskevan kuulemisen puitteissa antamat kannanotot ovat johtaneet kolmeen keskeiseen päätelmään: 1) Riippumatta siitä, mitkä vaihtoehdot valitaan rahoitus- ja vakuutuspalveluiden alv-kohtelun nykyaikaistamiseksi, niiden tulisi lisätä oikeusvarmuutta ja selkeyttä sekä vähentää palveluiden tarjoajille, alihankkijoille, välittäjille ja asiakkaille aiheutuvia hallinnollisia kustannuksia. 2) Vakuutusalan ja rahoitusalan taloudellisilla toimijoilla on pääsääntöisesti samat huolenaiheet, mutta ne saattavat painottaa toimenpiteitä ongelmien ratkaisemiseksi eri tavoin. 3) Taloudellisten toimijoiden kiinnostuksen kohteet ovat yritystenvälisessä kaupassa (B2B) hyvin toisenlaiset kuin kuluttajakaupassa (B2C).

| 3.6 | Kesäkuussa 2007 pääosaston verkkosivuilla julkaistiin valmisteluasiakirjat, jotka sisälsivät ensimmäiset säädösluonnokset. Säädösehdotuksista keskusteltiin laajasti kaikkien sidosryhmien kanssa useissa kokouksissa. Alv-sidosryhmien kanssa pidettiin 31. heinäkuuta 2007 pyöreän pöydän kokous. Euroopan komissio hyväksyi ja julkaisi edellä mainitut ehdotukset ja vaikutusten arvioinnin 28. marraskuuta 2007. |
| --- | --- |

3.6

Kesäkuussa 2007 pääosaston verkkosivuilla julkaistiin valmisteluasiakirjat, jotka sisälsivät ensimmäiset säädösluonnokset. Säädösehdotuksista keskusteltiin laajasti kaikkien sidosryhmien kanssa useissa kokouksissa. Alv-sidosryhmien kanssa pidettiin 31. heinäkuuta 2007 pyöreän pöydän kokous. Euroopan komissio hyväksyi ja julkaisi edellä mainitut ehdotukset ja vaikutusten arvioinnin 28. marraskuuta 2007.

| 3.7 | Vaikutusten arvioinnissa verotuksen ja tulliliiton pääosasto luettelee ehdotuksen odotetut vaikutukset yksityis- ja yritysasiakkaille, eurooppalaisille rahoitus- ja vakuutusyhtiöille sekä jäsenvaltioiden veroviranomaisille. Kyseinen arviointi perustui tutkimukseen (13), jonka tavoitteena oli selvittää tarkemmin rahoitus- ja vakuutuspalvelujen alv-vapauden taloudellisia vaikutuksia. Budjettivaikutukset vaihtelevat eri jäsenvaltioissa, sillä ne riippuvat erilaisista tekijöistä, kuten yleisestä alv-kannasta, rahoitus- ja vakuutuspalveluiden voimassa olevasta alv-kohtelusta, siteistä muihin veroihin, kuten ansioveroon, sekä vaikutuksista sosiaaliturva- ja työttömyyskustannuksiin jne. Tästä huolimatta kyseisen tutkimuksen (14) mukaan voidaan yksilöidä seuraavat odotukset (15): |
| --- | --- |

3.7

Vaikutusten arvioinnissa verotuksen ja tulliliiton pääosasto luettelee ehdotuksen odotetut vaikutukset yksityis- ja yritysasiakkaille, eurooppalaisille rahoitus- ja vakuutusyhtiöille sekä jäsenvaltioiden veroviranomaisille. Kyseinen arviointi perustui tutkimukseen (13), jonka tavoitteena oli selvittää tarkemmin rahoitus- ja vakuutuspalvelujen alv-vapauden taloudellisia vaikutuksia. Budjettivaikutukset vaihtelevat eri jäsenvaltioissa, sillä ne riippuvat erilaisista tekijöistä, kuten yleisestä alv-kannasta, rahoitus- ja vakuutuspalveluiden voimassa olevasta alv-kohtelusta, siteistä muihin veroihin, kuten ansioveroon, sekä vaikutuksista sosiaaliturva- ja työttömyyskustannuksiin jne. Tästä huolimatta kyseisen tutkimuksen (14) mukaan voidaan yksilöidä seuraavat odotukset (15):

| 3.7.1 | Taloudelliset vaikutukset yksityis- ja yritysasiakkaiden osalta
  : Nykyisin vakuutus- ja rahoituspalvelut on yleensä vapautettu alv:stä. Entistä laajemman verotusta koskevan valintaoikeuden ei pitäisi millään tavoin kasvattaa rahoituspalveluiden lopullisia kustannuksia kuluttajille. Rahoituspalvelun liiketoimissa palauttamattoman alv:n osuus tuotteiden hinnassa on ns. ”piilovero”. Verotusta koskeva valintaoikeus poistaisi tämän piiloveron ja luultavasti tehostaisi yritysten toimintaa ja näin ollen mahdollistaisi tuotteiden hinnan laskemisen. Sama logiikka koskee kustannustenjakojärjestelyitä. Tämä on kuitenkin vain oletus, joka perustuu esimerkiksi Belgiassa kerättyihin kokemuksiin verotusta koskevasta valintaoikeudesta. Lisää työtä tehdään sen arvioimiseksi, miten verotusta koskeva valintaoikeus tulee vaikuttamaan käytännössä yritysmalleihin ja rahoitustuotteiden kustannuksiin eri markkinasegmenteissä. Yksityiset vähittäisasiakkaat hyötynevät suotuisimmasta vaihtoehdosta, eikä niille pitäisi aiheutua haittaa alv:n soveltamisesta muihin markkinasegmentteihin. |
| --- | --- |

3.7.1

Taloudelliset vaikutukset yksityis- ja yritysasiakkaiden osalta
  : Nykyisin vakuutus- ja rahoituspalvelut on yleensä vapautettu alv:stä. Entistä laajemman verotusta koskevan valintaoikeuden ei pitäisi millään tavoin kasvattaa rahoituspalveluiden lopullisia kustannuksia kuluttajille. Rahoituspalvelun liiketoimissa palauttamattoman alv:n osuus tuotteiden hinnassa on ns. ”piilovero”. Verotusta koskeva valintaoikeus poistaisi tämän piiloveron ja luultavasti tehostaisi yritysten toimintaa ja näin ollen mahdollistaisi tuotteiden hinnan laskemisen. Sama logiikka koskee kustannustenjakojärjestelyitä. Tämä on kuitenkin vain oletus, joka perustuu esimerkiksi Belgiassa kerättyihin kokemuksiin verotusta koskevasta valintaoikeudesta. Lisää työtä tehdään sen arvioimiseksi, miten verotusta koskeva valintaoikeus tulee vaikuttamaan käytännössä yritysmalleihin ja rahoitustuotteiden kustannuksiin eri markkinasegmenteissä. Yksityiset vähittäisasiakkaat hyötynevät suotuisimmasta vaihtoehdosta, eikä niille pitäisi aiheutua haittaa alv:n soveltamisesta muihin markkinasegmentteihin.

| 3.7.1.1 | On erittäin epätodennäköistä, että verotusta koskevalla valintaoikeudella olisi kielteisiä vaikutuksia yritysasiakkaille, sillä ne voivat lähtökohtaisesti saada tuotantopanoksiin sisältyvän alv:n palautuksina takaisin. Siinä epätodennäköisessä tapauksessa, että verotusta koskevaa valintaoikeutta sovellettaisiin yritystenvälisiin liiketoimiin, mahdolliset taloudelliset vaikutukset yksityisasiakkaita ajatellen eivät ole yhtä selkeitä. Koska yksityisasiakkaat eivät voi vähentää alv:tä, ongelmaksi saattaa muodostua alv, jota peritään muiden vastaavien verojen lisäksi erityisesti vakuutusmaksujen yhteydessä. Nykyisin vakuutusmaksuihin kohdistuu kansallisia veroja ja veronluonteisia lisämaksuja nimenomaan sen vuoksi, että jäsenvaltioiden veroviranomaiset eivät voi periä alv:tä vakuutuspalveluista. Lopputulos riippuu kuitenkin siitä, missä määrin rahoitus- ja vakuutusyhtiöt käyttävät käytännössä verotusta koskevaa valintaoikeutta liiketoimissa yksityisasiakkaiden kanssa. |
| --- | --- |

3.7.1.1

On erittäin epätodennäköistä, että verotusta koskevalla valintaoikeudella olisi kielteisiä vaikutuksia yritysasiakkaille, sillä ne voivat lähtökohtaisesti saada tuotantopanoksiin sisältyvän alv:n palautuksina takaisin. Siinä epätodennäköisessä tapauksessa, että verotusta koskevaa valintaoikeutta sovellettaisiin yritystenvälisiin liiketoimiin, mahdolliset taloudelliset vaikutukset yksityisasiakkaita ajatellen eivät ole yhtä selkeitä. Koska yksityisasiakkaat eivät voi vähentää alv:tä, ongelmaksi saattaa muodostua alv, jota peritään muiden vastaavien verojen lisäksi erityisesti vakuutusmaksujen yhteydessä. Nykyisin vakuutusmaksuihin kohdistuu kansallisia veroja ja veronluonteisia lisämaksuja nimenomaan sen vuoksi, että jäsenvaltioiden veroviranomaiset eivät voi periä alv:tä vakuutuspalveluista. Lopputulos riippuu kuitenkin siitä, missä määrin rahoitus- ja vakuutusyhtiöt käyttävät käytännössä verotusta koskevaa valintaoikeutta liiketoimissa yksityisasiakkaiden kanssa.

| 3.7.2 | Työllisyysvaikutus:
  On tärkeää huomata, että budjettivaikutukset eivät viittaa ainoastaan alv-tulon määrään. ETSK haluaa varmistaa, että alv-ratkaisut, kuten verotusta koskeva valintaoikeus ja kustannustenjakojärjestelyt, edistävät keskeisten elinkeinoalojen houkuttelemista jäsenvaltioihin ja jäsenvaltioissa jo toimivien yritysten jäämistä sinne. Yhtäältä tämä takaa suoran työllistymisen rahoituspalveluissa ja vakuutusalalla. Toisaalta se luo välillisesti työllisyyttä jäsenvaltioissa. Työpaikkoja voi syntyä välillisesti muilla aloilla, esimerkiksi tieto- ja viestintätekniikka-alalla ja muiden ulkoistettujen palveluiden tarjoajien parissa. Tähän kuuluvat myös rahoitus- ja vakuutuslaitosten tavaroiden- tai palveluidentoimittajat (esimerkiksi laitteistojen, turvapalveluiden ja ateriapalveluiden toimittajat sekä rakennus- ja kiinteistöpalveluiden tarjoajat). Ehdotukset estänevät eurooppalaisia toimijoita siirtämästä toimintojaan EU:n ulkopuolelle, sillä — tehokkaasti suunniteltuina ja toimeenpantuina — uudet säännöt tarjoavat yrityksille kiintoisan mahdollisuuden keskittää tai ulkoistaa toimintansa EU:n sisälle. Tämä perustuu tavanomaisen yritystoiminnan analyysiin, jossa otetaan huomioon paikallisen osaamisen ja valvontaketjujen merkitys. Se ei tietenkään takaa, että eurooppalaiset toimijat eivät tulevaisuudessa päätä siirtää toimintojaan EU:n ulkopuolelle. Näin ollen ETSK on erityisen kiinnostunut löytämään oikean tasapainon kilpailun ja työpaikkojen laadun välillä. |
| --- | --- |

3.7.2

Työllisyysvaikutus:
  On tärkeää huomata, että budjettivaikutukset eivät viittaa ainoastaan alv-tulon määrään. ETSK haluaa varmistaa, että alv-ratkaisut, kuten verotusta koskeva valintaoikeus ja kustannustenjakojärjestelyt, edistävät keskeisten elinkeinoalojen houkuttelemista jäsenvaltioihin ja jäsenvaltioissa jo toimivien yritysten jäämistä sinne. Yhtäältä tämä takaa suoran työllistymisen rahoituspalveluissa ja vakuutusalalla. Toisaalta se luo välillisesti työllisyyttä jäsenvaltioissa. Työpaikkoja voi syntyä välillisesti muilla aloilla, esimerkiksi tieto- ja viestintätekniikka-alalla ja muiden ulkoistettujen palveluiden tarjoajien parissa. Tähän kuuluvat myös rahoitus- ja vakuutuslaitosten tavaroiden- tai palveluidentoimittajat (esimerkiksi laitteistojen, turvapalveluiden ja ateriapalveluiden toimittajat sekä rakennus- ja kiinteistöpalveluiden tarjoajat). Ehdotukset estänevät eurooppalaisia toimijoita siirtämästä toimintojaan EU:n ulkopuolelle, sillä — tehokkaasti suunniteltuina ja toimeenpantuina — uudet säännöt tarjoavat yrityksille kiintoisan mahdollisuuden keskittää tai ulkoistaa toimintansa EU:n sisälle. Tämä perustuu tavanomaisen yritystoiminnan analyysiin, jossa otetaan huomioon paikallisen osaamisen ja valvontaketjujen merkitys. Se ei tietenkään takaa, että eurooppalaiset toimijat eivät tulevaisuudessa päätä siirtää toimintojaan EU:n ulkopuolelle. Näin ollen ETSK on erityisen kiinnostunut löytämään oikean tasapainon kilpailun ja työpaikkojen laadun välillä.

| 3.7.3 | Odotettu vaikutus EU:n rahoitus- ja vakuutusyhtiöiden osalta:
  Euroopan komissio odottaa, että verosta vapautettujen vakuutus- ja rahoituspalvelujen määritelmiin tehtävät selvennykset vähentävät säännösten noudattamiseen liittyviä kustannuksia. Nykyisin yritysten on varmistettava vapautuksen tulkinta jokaisessa asianomaisessa jäsenvaltiossa, ja ne joutuvat usein turvautumaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen. Tämä aiheuttaa merkittäviä kustannuksia ja muodostaa samalla esteen Euroopan yhdentymiselle ja kansainväliselle kilpailukyvylle. Johdonmukainen tulkinta tarkoittaa, että yhdessä jäsenvaltiossa sovellettu tulkinta hyväksytään myös muualla. Lisäksi laajempi mahdollisuus käyttää kustannustenjakojärjestelyitä ja verotusta koskeva valintaoikeus auttavat rahoitus- ja vakuutusyhtiöitä kestämään paremmin palautukseen oikeuttamattoman alv:n vaikutukset sisäiseen kustannusrakenteeseensa. Tämä lisää rahoitus- ja vakuutusalan toimijoiden kannattavuutta ja antaa niille mahdollisuuden kilpailla maailmanlaajuisilla markkinoilla sekä laskea pääoman ja vakuutusten kustannuksia Euroopan talouden ja yleisesti kuluttajien hyväksi. |
| --- | --- |

3.7.3

Odotettu vaikutus EU:n rahoitus- ja vakuutusyhtiöiden osalta:
  Euroopan komissio odottaa, että verosta vapautettujen vakuutus- ja rahoituspalvelujen määritelmiin tehtävät selvennykset vähentävät säännösten noudattamiseen liittyviä kustannuksia. Nykyisin yritysten on varmistettava vapautuksen tulkinta jokaisessa asianomaisessa jäsenvaltiossa, ja ne joutuvat usein turvautumaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen. Tämä aiheuttaa merkittäviä kustannuksia ja muodostaa samalla esteen Euroopan yhdentymiselle ja kansainväliselle kilpailukyvylle. Johdonmukainen tulkinta tarkoittaa, että yhdessä jäsenvaltiossa sovellettu tulkinta hyväksytään myös muualla. Lisäksi laajempi mahdollisuus käyttää kustannustenjakojärjestelyitä ja verotusta koskeva valintaoikeus auttavat rahoitus- ja vakuutusyhtiöitä kestämään paremmin palautukseen oikeuttamattoman alv:n vaikutukset sisäiseen kustannusrakenteeseensa. Tämä lisää rahoitus- ja vakuutusalan toimijoiden kannattavuutta ja antaa niille mahdollisuuden kilpailla maailmanlaajuisilla markkinoilla sekä laskea pääoman ja vakuutusten kustannuksia Euroopan talouden ja yleisesti kuluttajien hyväksi.

| 3.7.4 | Budjettivaikutukset jäsenvaltioiden verohallintoa ajatellen:
  Komissio on vakuuttunut siitä, että oikeusvarmuuden lisääminen turvaa jäsenvaltioiden verotusoikeuden ja vähentää aggressiivisen verosuunnittelun mahdollisuuksia. Lisäksi jäsenvaltioiden veroviranomaisten hallintotaakka keventynee verovapautta koskevien sääntöjen selkeyttämisen myötä. Verovapauden johdonmukaisempi soveltaminen ei kuitenkaan estä sitä, että joidenkin jäsenvaltioiden on myönnettävä verovapaus tietyille nykyisin verotettaville palveluille ja päinvastoin. Korkealla tasolla tehtyihin arvioihin tukeutuen komissio kuitenkin olettaa, että kokonaisvaikutus verotuloihin on pieni tai jopa neutraali. Entistä kannattavampien vakuutus- ja rahoitusyhtiöiden on maksettava enemmän suoria veroja, jotka virtaavat jäsenvaltioiden kassoihin. Lisäksi isoa osaa alv:stä, joka teoreettisesti menetettäisiin kustannustenjakojärjestelyiden vuoksi, ei voida nytkään periä, koska taloudelliset toimijat minimoivat tämän kustannustekijän keskittämällä toimintonsa asianmukaisten, mutta hallinnollisesti raskaiden järjestelytoimenpiteiden avulla. |
| --- | --- |

3.7.4

Budjettivaikutukset jäsenvaltioiden verohallintoa ajatellen:
  Komissio on vakuuttunut siitä, että oikeusvarmuuden lisääminen turvaa jäsenvaltioiden verotusoikeuden ja vähentää aggressiivisen verosuunnittelun mahdollisuuksia. Lisäksi jäsenvaltioiden veroviranomaisten hallintotaakka keventynee verovapautta koskevien sääntöjen selkeyttämisen myötä. Verovapauden johdonmukaisempi soveltaminen ei kuitenkaan estä sitä, että joidenkin jäsenvaltioiden on myönnettävä verovapaus tietyille nykyisin verotettaville palveluille ja päinvastoin. Korkealla tasolla tehtyihin arvioihin tukeutuen komissio kuitenkin olettaa, että kokonaisvaikutus verotuloihin on pieni tai jopa neutraali. Entistä kannattavampien vakuutus- ja rahoitusyhtiöiden on maksettava enemmän suoria veroja, jotka virtaavat jäsenvaltioiden kassoihin. Lisäksi isoa osaa alv:stä, joka teoreettisesti menetettäisiin kustannustenjakojärjestelyiden vuoksi, ei voida nytkään periä, koska taloudelliset toimijat minimoivat tämän kustannustekijän keskittämällä toimintonsa asianmukaisten, mutta hallinnollisesti raskaiden järjestelytoimenpiteiden avulla.

| 3.7.4.1 | Euroopan komission mukaan kyseisten alv-ratkaisujen vaikutuksia on kuitenkin vaikea arvioida. Asia riippuu paljolti siitä, millä tavoin rahoitus- ja vakuutuslaitokset reagoivat muutoksiin. Kustannusten jaon osalta verotulojen vähentyminen riippuu siitä, ovatko järjestelyt jo olemassa ja ovatko ne alv:n alaisia vai ei. Mikäli uudet säännöt kannustavat rahoitus- ja vakuutusyhtiöitä ottamaan käyttöön tehokkuutta parantavia järjestelyitä, joita ne eivät muuten olisi harkinneet, alv-tuloja ei menetetä. Mikäli järjestelyt ovat jo olemassa ja alv:n alaisia (mikä on hyvin epätodennäköistä), silloin verotulot saattavat pienentyä verovapauden laajentumisen myötä. Mitä tulee verotusta koskevaan valintaoikeuteen, niin odotettavissa on nettomääräinen verotulojen lasku yritystenvälisessä kaupassa, koska yritysasiakkaille yleensä palautetaan niiden maksama alv. Toisaalta kuluttajakaupan verottaminen lisäisi teoriassa verotuloja. Tässä vaiheessa on kuitenkin epävarmaa, missä määrin toimijat valitsisivat rahoitus- ja vakuutustuotteiden verotuksen kuluttajakaupassa. Rahoituslaitosten ja vakuutusyhtiöiden olisi ensin varmistettava, että ne voivat tehostaa toimiaan tasolle, joka mahdollistaa alv:n perimisen yksityisasiakkailta kasvattamatta kuitenkaan näiden asiakkaiden kustannuksia. |
| --- | --- |

3.7.4.1

Euroopan komission mukaan kyseisten alv-ratkaisujen vaikutuksia on kuitenkin vaikea arvioida. Asia riippuu paljolti siitä, millä tavoin rahoitus- ja vakuutuslaitokset reagoivat muutoksiin. Kustannusten jaon osalta verotulojen vähentyminen riippuu siitä, ovatko järjestelyt jo olemassa ja ovatko ne alv:n alaisia vai ei. Mikäli uudet säännöt kannustavat rahoitus- ja vakuutusyhtiöitä ottamaan käyttöön tehokkuutta parantavia järjestelyitä, joita ne eivät muuten olisi harkinneet, alv-tuloja ei menetetä. Mikäli järjestelyt ovat jo olemassa ja alv:n alaisia (mikä on hyvin epätodennäköistä), silloin verotulot saattavat pienentyä verovapauden laajentumisen myötä. Mitä tulee verotusta koskevaan valintaoikeuteen, niin odotettavissa on nettomääräinen verotulojen lasku yritystenvälisessä kaupassa, koska yritysasiakkaille yleensä palautetaan niiden maksama alv. Toisaalta kuluttajakaupan verottaminen lisäisi teoriassa verotuloja. Tässä vaiheessa on kuitenkin epävarmaa, missä määrin toimijat valitsisivat rahoitus- ja vakuutustuotteiden verotuksen kuluttajakaupassa. Rahoituslaitosten ja vakuutusyhtiöiden olisi ensin varmistettava, että ne voivat tehostaa toimiaan tasolle, joka mahdollistaa alv:n perimisen yksityisasiakkailta kasvattamatta kuitenkaan näiden asiakkaiden kustannuksia.

4.   Vakuutus- ja rahoituspalveluita koskevat huomiot

| 4.1 | ETSK tukee varauksettomasti Euroopan komission kunnianhimoista hanketta mukauttaa vakuutus- ja rahoituspalveluja koskevia alv-sääntöjä nykyaikaisten markkinoiden vaatimuksiin. Ehdotuksilla pyritään selkeästi ratkaisemaan rahoitus- ja vakuutusalan ja niiden asiakkaiden keskeisiä ongelmia, ja valittu lähestymistapa — direktiivi täytäntöönpanotoimenpiteistä annettavan asetuksen kera — vaikuttaa perustellulta ja järkevältä. |
| --- | --- |

4.1

ETSK tukee varauksettomasti Euroopan komission kunnianhimoista hanketta mukauttaa vakuutus- ja rahoituspalveluja koskevia alv-sääntöjä nykyaikaisten markkinoiden vaatimuksiin. Ehdotuksilla pyritään selkeästi ratkaisemaan rahoitus- ja vakuutusalan ja niiden asiakkaiden keskeisiä ongelmia, ja valittu lähestymistapa — direktiivi täytäntöönpanotoimenpiteistä annettavan asetuksen kera — vaikuttaa perustellulta ja järkevältä.

| 4.2 | ETSK kannustaa kuitenkin Euroopan komissiota jatkamaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa työtä eräiden määritelmien selkeyttämiseksi entisestään, jotta ratkaisevan tärkeä oikeusvarmuuden lisäämisen tavoite voidaan täysin saavuttaa. Rahoituspalveluiden määritelmiin liittyen ETSK ilmaisee huolensa joistain ehdotuksen sanamuodoista, kuten alv-direktiivin 135 artiklan 2 kohtaan ja alv-asetuksen 15 artiklaan sisältyvästä luoton myöntämisen määrittelystä. Kyseiset määritelmät eivät ole täysin selkeitä ja vaikuttavat liian rajoittavilta. Niinpä esimerkiksi mainitaan vain yleisesti ”rahan lainaaminen”, eikä eritellä erilaisia olemassa olevia tai kehittyviä ratkaisuja rahoituksen myöntämiseksi, kuten arvopapereita koskevia toimia. ETSK suosittaa näin ollen, että harkitaan määritelmien selkeyttämistä entisestään ja otetaan samalla huomioon rahoituspalvelualan tuleva kehitys, mikä vastaakin komission aikomuksia. |
| --- | --- |

4.2

ETSK kannustaa kuitenkin Euroopan komissiota jatkamaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa työtä eräiden määritelmien selkeyttämiseksi entisestään, jotta ratkaisevan tärkeä oikeusvarmuuden lisäämisen tavoite voidaan täysin saavuttaa. Rahoituspalveluiden määritelmiin liittyen ETSK ilmaisee huolensa joistain ehdotuksen sanamuodoista, kuten alv-direktiivin 135 artiklan 2 kohtaan ja alv-asetuksen 15 artiklaan sisältyvästä luoton myöntämisen määrittelystä. Kyseiset määritelmät eivät ole täysin selkeitä ja vaikuttavat liian rajoittavilta. Niinpä esimerkiksi mainitaan vain yleisesti ”rahan lainaaminen”, eikä eritellä erilaisia olemassa olevia tai kehittyviä ratkaisuja rahoituksen myöntämiseksi, kuten arvopapereita koskevia toimia. ETSK suosittaa näin ollen, että harkitaan määritelmien selkeyttämistä entisestään ja otetaan samalla huomioon rahoituspalvelualan tuleva kehitys, mikä vastaakin komission aikomuksia.

| 4.3 | Sama suositus koskee ehdotettua asetusta. ETSK suosittaa lisätoimia sen varmistamiseksi, että asetuksessa käytettyjen esimerkkien luettelo olisi täysin selkeä ja johdonmukainen. ETSK ymmärtää, että asetus ei teoriassa sisällä tyhjentäviä luetteloita määritelmistä, mutta komitea on huolissaan sekaannuksen riskistä ja niille rahoitus- ja vakuutuspalveluille aiheutuvista arvaamattomista seurauksista, joita ei ole luettelossa erikseen mainittu. |
| --- | --- |

4.3

Sama suositus koskee ehdotettua asetusta. ETSK suosittaa lisätoimia sen varmistamiseksi, että asetuksessa käytettyjen esimerkkien luettelo olisi täysin selkeä ja johdonmukainen. ETSK ymmärtää, että asetus ei teoriassa sisällä tyhjentäviä luetteloita määritelmistä, mutta komitea on huolissaan sekaannuksen riskistä ja niille rahoitus- ja vakuutuspalveluille aiheutuvista arvaamattomista seurauksista, joita ei ole luettelossa erikseen mainittu.

| 4.4 | Tulisi pohtia kategorioiden selkeyttämistä maksupalveluiden, johdannaisten, arvopapereiden ja säilytyspalveluiden osalta sekä sijoitusrahastojen hallintaa koskevien erityispalveluiden verovapauden soveltamisalan osalta. Mitä tulee palveluihin, joilla katsotaan olevan verosta vapautetun palvelun erityinen ja olennainen luonne, ETSK katsoo, että käsitteet ”olennainen” ja ”erityinen” kaipaavat lisäselvennystä (16). Ehdotuksista ei kaikilta osin käy selkeästi ilmi, mitkä hallintotoimet katsotaan erityisiksi ja olennaisiksi, eivätkä luettelot vaikuta kaikissa tapauksissa täysin johdonmukaisilta, sillä samaan arvoketjuun kuuluvia palveluita kohdellaan osittain eri tavoin. |
| --- | --- |

4.4

Tulisi pohtia kategorioiden selkeyttämistä maksupalveluiden, johdannaisten, arvopapereiden ja säilytyspalveluiden osalta sekä sijoitusrahastojen hallintaa koskevien erityispalveluiden verovapauden soveltamisalan osalta. Mitä tulee palveluihin, joilla katsotaan olevan verosta vapautetun palvelun erityinen ja olennainen luonne, ETSK katsoo, että käsitteet ”olennainen” ja ”erityinen” kaipaavat lisäselvennystä (16). Ehdotuksista ei kaikilta osin käy selkeästi ilmi, mitkä hallintotoimet katsotaan erityisiksi ja olennaisiksi, eivätkä luettelot vaikuta kaikissa tapauksissa täysin johdonmukaisilta, sillä samaan arvoketjuun kuuluvia palveluita kohdellaan osittain eri tavoin.

| 4.5 | Välitykseen liittyen on selkeytettävä ”sopimuspuolen” ja ”standardoitujen palveluiden” määritelmiä (17). Välitys tulisi lisätä niiden palveluiden määritelmään, joilla on verosta vapautetun palvelun erityinen ja olennainen luonne (18), jotta välittäjien toimintaympäristö säilyy tasapuolisena. Välityksen jättäminen määritelmän ulkopuolelle olisi lisäksi vastoin ehdotettujen verovapauksien perustana olevaa ajatusta kohdistaa huomio palvelun tarjoamiseen eikä sitä tarjoavaan henkilöön tai tarjoamisen keinoihin. |
| --- | --- |

4.5

Välitykseen liittyen on selkeytettävä ”sopimuspuolen” ja ”standardoitujen palveluiden” määritelmiä (17). Välitys tulisi lisätä niiden palveluiden määritelmään, joilla on verosta vapautetun palvelun erityinen ja olennainen luonne (18), jotta välittäjien toimintaympäristö säilyy tasapuolisena. Välityksen jättäminen määritelmän ulkopuolelle olisi lisäksi vastoin ehdotettujen verovapauksien perustana olevaa ajatusta kohdistaa huomio palvelun tarjoamiseen eikä sitä tarjoavaan henkilöön tai tarjoamisen keinoihin.

| 4.6 | Erityistä huomiota tulisi osoittaa eläkkeiden ja elinkorkojen kaltaisiin palveluihin, jotka hyötyvät verovapaudesta eri kategorioiden alla. Riippuen siitä, onko riskiä olemassa vai ei, ne luokitellaan joko vakuutuksiin (19) tai rahamääräisiin talletuksiin (20). Ongelmana on, että vastaavien palveluiden (tukipalveluiden) luokittelu kehitetään erikseen ja eri tavoin (21). Näin ollen asianomaiset kokonaistuotteet kuuluvat kahteen eri ”erityisten ja oleellisten palveluiden” alv-kategoriaan siitä riippuen, minkä verovapaan palvelun alle ne luokitellaan. |
| --- | --- |

4.6

Erityistä huomiota tulisi osoittaa eläkkeiden ja elinkorkojen kaltaisiin palveluihin, jotka hyötyvät verovapaudesta eri kategorioiden alla. Riippuen siitä, onko riskiä olemassa vai ei, ne luokitellaan joko vakuutuksiin (19) tai rahamääräisiin talletuksiin (20). Ongelmana on, että vastaavien palveluiden (tukipalveluiden) luokittelu kehitetään erikseen ja eri tavoin (21). Näin ollen asianomaiset kokonaistuotteet kuuluvat kahteen eri ”erityisten ja oleellisten palveluiden” alv-kategoriaan siitä riippuen, minkä verovapaan palvelun alle ne luokitellaan.

| 4.7 | ETSK pitää toimijoiden pankki- ja vakuutuspalveluiden verotusta koskevan valintaoikeuden laajentamista sekä kustannustenjakojärjestelyiden käyttöönottoa tervetulleena keinona piilo-alv:n vaikutuksen vähentämiseksi. ETSK pelkää kuitenkin, että tiukat ehdot kustannustenjakokelpoisuudelle ja alv-neutraalin kustannustenjakojärjestelmän puitteissa tarjottavien palveluiden rajattu soveltamisala rajoittavat käytännössä kustannustenjakojärjestelyiden mahdollisen hyödyn hyvin pieneen joukkoon tilanteita. |
| --- | --- |

4.7

ETSK pitää toimijoiden pankki- ja vakuutuspalveluiden verotusta koskevan valintaoikeuden laajentamista sekä kustannustenjakojärjestelyiden käyttöönottoa tervetulleena keinona piilo-alv:n vaikutuksen vähentämiseksi. ETSK pelkää kuitenkin, että tiukat ehdot kustannustenjakokelpoisuudelle ja alv-neutraalin kustannustenjakojärjestelmän puitteissa tarjottavien palveluiden rajattu soveltamisala rajoittavat käytännössä kustannustenjakojärjestelyiden mahdollisen hyödyn hyvin pieneen joukkoon tilanteita.

| 4.8 | Ryhmärekisteröinnin (yritysryhmien kohtelu yhtenä ainoana alv:n maksajana; tämä on mahdollista jo nykyisen direktiivinnojalla, mutta vain vaihtoehtona) yleinen käyttöönotto voisi yhdessä asianmukaisten väärinkäyttöä estävien sääntöjen kanssa tarjota tarkoituksenmukaisemman ja joustavamman ratkaisun, joka antaisi toimijoille mahdollisuuden yhdentää keskeisiä toimintakenttiä, ilman että ne joutuisivat maksamaan lisää alv:tä. ETSK tiedostaa kuitenkin, että jäsenvaltiot eivät tällä hetkellä tue yksimielisesti ryhmärekisteröintimääräyksien toimeenpanoa ja että myös komissio suhtautuu asiaan varauksella. Ryhmärekisteröinti ei ilmeisesti tarjoa ratkaisua lyhyellä aikavälillä. |
| --- | --- |

4.8

Ryhmärekisteröinnin (yritysryhmien kohtelu yhtenä ainoana alv:n maksajana; tämä on mahdollista jo nykyisen direktiivinnojalla, mutta vain vaihtoehtona) yleinen käyttöönotto voisi yhdessä asianmukaisten väärinkäyttöä estävien sääntöjen kanssa tarjota tarkoituksenmukaisemman ja joustavamman ratkaisun, joka antaisi toimijoille mahdollisuuden yhdentää keskeisiä toimintakenttiä, ilman että ne joutuisivat maksamaan lisää alv:tä. ETSK tiedostaa kuitenkin, että jäsenvaltiot eivät tällä hetkellä tue yksimielisesti ryhmärekisteröintimääräyksien toimeenpanoa ja että myös komissio suhtautuu asiaan varauksella. Ryhmärekisteröinti ei ilmeisesti tarjoa ratkaisua lyhyellä aikavälillä.

| 4.9 | ETSK pitää tervetulleena aikomusta ottaa käyttöön yleistetty verotusta koskeva valintaoikeus, jollaista vakuutuspalveluiden kohdalla nykyisin ei ole olemassa. Mahdollisuuden edut ovat selkeitä yritystenvälisissä kaupoissa, joissa asiakas voi saada alv:n palautuksena takaisin. ETSK pelkää kuitenkin, että uuden lainsäädännön myötä yksityisasiakkaisiin, jotka eivät saa alv-palautuksia, saattaa kohdistua lisäverotusta ja näin ollen taloudellisia vaikutuksia. Sopimuksia koskevista säädöksistä riippumatta vakuutussopimuksiin kohdistuu välillisiä veroja sekä vakuutusmaksuja koskevia veronluonteisia lisämaksuja jäsenmaissa, joissa vakuutettu riski sijaitsee. Kyseisten verojen määrä vaihtelee suuresti jäsenvaltiosta toiseen ja eri vakuutusluokkien (henkivakuutus, liikennevastuu jne.) välillä. Tämän myötä nousee esiin kysymys EU:n laajuisen koordinoinnin tarpeesta. ETSK epäilee, että vakuutusyhtiöt soveltavat verotusta koskevaa valintaoikeutta erityisesti kuluttajakaupassa niin kauan kuin jäsenvaltioiden veroviranomaiset perivät muita veroja vakuutusmaksuista. Toisaalta ETSK pitää epätodennäköisenä, että jäsenvaltioiden viranomaiset poistavat vakuutusmaksuista perittäviä veroja tai edes vähentäisivät niitä asianmukaisessa suhteessa, sillä se merkitsisi jäsenvaltioille verotulojen menetystä. On selvää, että tähän asiaan on paneuduttava. |
| --- | --- |

4.9

ETSK pitää tervetulleena aikomusta ottaa käyttöön yleistetty verotusta koskeva valintaoikeus, jollaista vakuutuspalveluiden kohdalla nykyisin ei ole olemassa. Mahdollisuuden edut ovat selkeitä yritystenvälisissä kaupoissa, joissa asiakas voi saada alv:n palautuksena takaisin. ETSK pelkää kuitenkin, että uuden lainsäädännön myötä yksityisasiakkaisiin, jotka eivät saa alv-palautuksia, saattaa kohdistua lisäverotusta ja näin ollen taloudellisia vaikutuksia. Sopimuksia koskevista säädöksistä riippumatta vakuutussopimuksiin kohdistuu välillisiä veroja sekä vakuutusmaksuja koskevia veronluonteisia lisämaksuja jäsenmaissa, joissa vakuutettu riski sijaitsee. Kyseisten verojen määrä vaihtelee suuresti jäsenvaltiosta toiseen ja eri vakuutusluokkien (henkivakuutus, liikennevastuu jne.) välillä. Tämän myötä nousee esiin kysymys EU:n laajuisen koordinoinnin tarpeesta. ETSK epäilee, että vakuutusyhtiöt soveltavat verotusta koskevaa valintaoikeutta erityisesti kuluttajakaupassa niin kauan kuin jäsenvaltioiden veroviranomaiset perivät muita veroja vakuutusmaksuista. Toisaalta ETSK pitää epätodennäköisenä, että jäsenvaltioiden viranomaiset poistavat vakuutusmaksuista perittäviä veroja tai edes vähentäisivät niitä asianmukaisessa suhteessa, sillä se merkitsisi jäsenvaltioille verotulojen menetystä. On selvää, että tähän asiaan on paneuduttava.

| 4.10 | Vakuutus- ja rahoituspalveluiden verotusta koskevaan valintaoikeuteen liittyen ETSK pitäisi tervetulleena järjestelmää, joka antaisi toimijoille mahdollisuuden valita joko liiketoimikohtaisen verotuksen, asiakaskohtaisen verotuksen tai etukäteen määriteltyjen liiketoimi- tai asiakaskategoriakohtaisen verotuksen. Samoin komitea toivoisi, että toimijoilla olisi mahdollisuus saada alv:n alaisia palveluita vastaava tuotantopanoksiin sisältyvä alv. asianmukaisesti palautettuna takaisin. Tämä maksimoisi alv:n neutraliteetin yritystenvälisessä kaupassa. On kuitenkin ratkaisevan tärkeää, että vuodesta 2012 alkaen taataan alv-valintaoikeuden yhdenmukainen toimeenpano ja että jäsenvaltioilla ei siis olisi enää mahdollisuutta asettaa erilaisia ehtoja valintaoikeuden käytölle. Mikäli verotusta koskevaa valintaoikeutta ei panna toimeen yhdenmukaisella tavalla, on todennäköistä, että eri jäsenvaltioiden ja taloudellisten toimijoiden välille syntyy kilpailun vääristymiä. |
| --- | --- |

4.10

Vakuutus- ja rahoituspalveluiden verotusta koskevaan valintaoikeuteen liittyen ETSK pitäisi tervetulleena järjestelmää, joka antaisi toimijoille mahdollisuuden valita joko liiketoimikohtaisen verotuksen, asiakaskohtaisen verotuksen tai etukäteen määriteltyjen liiketoimi- tai asiakaskategoriakohtaisen verotuksen. Samoin komitea toivoisi, että toimijoilla olisi mahdollisuus saada alv:n alaisia palveluita vastaava tuotantopanoksiin sisältyvä alv. asianmukaisesti palautettuna takaisin. Tämä maksimoisi alv:n neutraliteetin yritystenvälisessä kaupassa. On kuitenkin ratkaisevan tärkeää, että vuodesta 2012 alkaen taataan alv-valintaoikeuden yhdenmukainen toimeenpano ja että jäsenvaltioilla ei siis olisi enää mahdollisuutta asettaa erilaisia ehtoja valintaoikeuden käytölle. Mikäli verotusta koskevaa valintaoikeutta ei panna toimeen yhdenmukaisella tavalla, on todennäköistä, että eri jäsenvaltioiden ja taloudellisten toimijoiden välille syntyy kilpailun vääristymiä.

Bryssel 29. toukokuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Kyseiset sidosryhmät ovat rahoitus- ja vakuutuspalvelualan toimijat sekä jäsenvaltioiden veroviranomaiset.

1

(2)  MEMO/07/519, ”Modernising VAT rules applied on financial and insurance services — Frequently Asked Questions”, Bryssel, 28. marraskuuta 2007, s. 1–4.

2

Modernising VAT rules applied on financial and insurance services

Frequently Asked Questions

(3)  KOM(2007) 747 lopullinen, ehdotus neuvoston direktiiviksi, perustelut, Bryssel, 28. marraskuuta 2007, s. 2–4.

3

(4)  Battiau P., (2005), ”Letter from Brussels. VAT in the Finance Sector”, The Tax Journal, 28. marraskuuta 2005, s. 11–14.

4

Letter from Brussels. VAT in the Finance Sector

The Tax Journal

(5)  KOM(2007) 747 lopullinen, ehdotus neuvoston direktiiviksi, perustelut, Bryssel, 28. marraskuuta 2007, s. 2–4.

5

(6)  KOM(2007) 747 lopullinen, Ehdotus: neuvoston direktiivi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta vakuutus- ja rahoituspalvelujen kohtelun osalta.

6

(7)  KOM(2007) 746 lopullinen, Ehdotus: neuvoston asetus yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY täytäntöönpanotoimenpiteistä vakuutus- ja rahoituspalvelujen kohtelussa.

7

(8)  KOM(2007) 747 lopullinen, ehdotus neuvoston direktiiviksi, perustelut, Bryssel, 28. marraskuuta 2007, s. 2–6.

8

(9)  SEC(2007) 1554, komission valmisteluasiakirja, ”Accompanying document to the Proposal for a Council Directive amending Directive 2006/112/EC on the common system of value added tax, as regards the treatment of insurance and financial services: Impact Assessment”, Bryssel, 28. marraskuuta 2007, s. 1–61.

9

Accompanying document to the Proposal for a Council Directive amending Directive 2006/112/EC on the common system of value added tax, as regards the treatment of insurance and financial services: Impact Assessment

(10)  Price Waterhouse Coopers, tarjouspyynnön nro taxud/2005/AO-006, ”Study to increase the Understanding of the Economic Effects of the VAT Exemption for Financial and Insurance Services”, Bryssel, 2006, s. 1–369.

10

Study to increase the Understanding of the Economic Effects of the VAT Exemption for Financial and Insurance Services

(11)  SEC(2007) 1554, komission valmisteluasiakirja, ”Accompanying document to the Proposal for a Council Directive amending Directive 2006/112/EC on the common system of value added tax, as regards the treatment of insurance and financial services: Impact Assessment”, Bryssel, 28. marraskuuta 2007, s. 12–13.

11

Accompanying document to the Proposal for a Council Directive amending Directive 2006/112/EC on the common system of value added tax, as regards the treatment of insurance and financial services: Impact Assessment

(12)  Keskusteluasiakirja ”Consultation Paper on modernising Value Added Tax obligations for financial services and insurances” ja yksityiskohtainen tiivistelmä vastaajien kannanotoista ”Summary of results — Public consultation on financial and insurance services” ovat luettavissa osoitteessa http://ec.europa.eu/taxation_customs/common/consultations/tax/article_2447_en.htm.

12

Consultation Paper on modernising Value Added Tax obligations for financial services and insurances

Summary of results

Public consultation on financial and insurance services

(13)  Price Waterhouse Coopers, tarjouspyynnön nro taxud/2005/AO-006, ”Study to increase the Understanding of the Economic Effects of the VAT Exemption for Financial and Insurance Services”, Bryssel, 2006, s. 162–174.

13

Study to increase the Understanding of the Economic Effects of the VAT Exemption for Financial and Insurance Services

(14)  Ks. alaviite 10.

14

(15)  MEMO/07/519, ”Modernising VAT rules applied on financial and insurance services — Frequently Asked Questions”, Bryssel, 28. marraskuuta 2007, s. 2–4.

15

Modernising VAT rules applied on financial and insurance services

Frequently Asked Questions

(16)  Ks. ehdotetun alv-direktiivin 135 artiklan 1a kohta ja ehdotetun alv-asetuksen 14 artiklan 1 kohta.

16

(17)  Ks. ehdotetun alv-direktiivin 135 a artiklan 9 kohta ja ehdotetun alv-asetuksen 10 artiklan 1 ja 2 kohta.

17

(18)  Ks. Ehdotetun alv-direktiivin 135 artiklan 1a kohta.

18

(19)  Ks. ehdotetun alv-asetuksen 2 artiklan 1 kohta.

19

(20)  Ks. ehdotetun alv-asetuksen 5 artiklan 1 kohdan h alakohta.

20

(21)  Ks. ehdotetun alv-asetuksen 14 ja 17 artikla.

21

---

| 30.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 224/130 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 224/130

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta EU:n ja Serbian suhteet: kansalaisyhteiskunnan rooli

(2008/C 224/29)

Komission jäsenet Margot Wallström ja Olli Rehn pyysivät 18. heinäkuuta 2007 päivätyssä kirjeessään Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan valmistelevan lausunnon aiheesta

EU:n ja Serbian suhteet: kansalaisyhteiskunnan rooli.

Asian valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet”-erityisjaosto antoi lausuntonsa 5. toukokuuta 2008. Esittelijä oli Seppo Kallio.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28.–29. toukokuuta 2008 pitämässään 445. täysistunnossa (toukokuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 74 puolesta, 9 vastaan 10:n pidättyessä äänestämästä.

1   Lausunnon päätelmät

| 1.1 | Suositukset Euroopan unionin (EU) toimielimille ja elimille






  — | Tuetaan Serbian hallitusta kansalaisyhteiskunnan (1) kehittämisstrategian muodostamisessa. |
| --- | --- | --- |

1.1

Suositukset Euroopan unionin (EU) toimielimille ja elimille

—

Tuetaan Serbian hallitusta kansalaisyhteiskunnan (1) kehittämisstrategian muodostamisessa.

| — | Lisätään Serbian kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tukemista taloudellinen tuki mukaan luettuna, jotta ne säilyttäisivät itsenäisyytensä ja jotta voidaan varmistaa niiden toteuttamien hankkeiden kestävyys. |
| --- | --- |

—

Lisätään Serbian kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tukemista taloudellinen tuki mukaan luettuna, jotta ne säilyttäisivät itsenäisyytensä ja jotta voidaan varmistaa niiden toteuttamien hankkeiden kestävyys.

| — | Luodaan nykyistä tarkoituksenmukaisempia ja tehokkaampia taloudellisia tukijärjestelmiä pitkien haku- ja päätöksentekomenettelyjen lyhentämiseksi. Tämä koskee myös Euroopan komission luomaa uutta välinettä kansalaisyhteiskunnan kehittämisen ja vuoropuhelun tukemiseksi. Tukea tulisi olla tarjolla laajalle joukolle asiasta kiinnostuneita eri organisaatioita, ja sillä tulisi voida vastata joustavasti niiden tarpeisiin. |
| --- | --- |

—

Luodaan nykyistä tarkoituksenmukaisempia ja tehokkaampia taloudellisia tukijärjestelmiä pitkien haku- ja päätöksentekomenettelyjen lyhentämiseksi. Tämä koskee myös Euroopan komission luomaa uutta välinettä kansalaisyhteiskunnan kehittämisen ja vuoropuhelun tukemiseksi. Tukea tulisi olla tarjolla laajalle joukolle asiasta kiinnostuneita eri organisaatioita, ja sillä tulisi voida vastata joustavasti niiden tarpeisiin.

| — | Tehdään tukistrategioita luotaessa ja hyväksyttäessä ero valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten välillä. |
| --- | --- |

—

Tehdään tukistrategioita luotaessa ja hyväksyttäessä ero valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten välillä.

| — | Tuetaan työmarkkinaosapuolten toimintaedellytysten parantamiseen keskittyviä ohjelmia, jotta voidaan parantaa niiden valmiuksia tehokkaaseen työmarkkinavuoropuheluun. |
| --- | --- |

—

Tuetaan työmarkkinaosapuolten toimintaedellytysten parantamiseen keskittyviä ohjelmia, jotta voidaan parantaa niiden valmiuksia tehokkaaseen työmarkkinavuoropuheluun.

| — | Tuetaan järjestelmällisesti kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden toteuttamia hankkeita, joissa keskitytään Euroopan yhdentymisaatteen edistämiseen kaikkialla yhteiskunnassa. Yhteiskunnan kaikkien osien, myös kansalaisyhteiskunnan, olisi osallistuttava järjestelmälliseen keskusteluun Euroopan yhdentymiseen liittyvistä kysymyksistä. Sen vuoksi olisi harkittava tuen antamista Euroopan unionia käsittelevän Serbian kansallisen konventin toiminnan laajentamiselle. Konventin toimintaan osallistuu sekä hallituksen että kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edustajia. |
| --- | --- |

—

Tuetaan järjestelmällisesti kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden toteuttamia hankkeita, joissa keskitytään Euroopan yhdentymisaatteen edistämiseen kaikkialla yhteiskunnassa. Yhteiskunnan kaikkien osien, myös kansalaisyhteiskunnan, olisi osallistuttava järjestelmälliseen keskusteluun Euroopan yhdentymiseen liittyvistä kysymyksistä. Sen vuoksi olisi harkittava tuen antamista Euroopan unionia käsittelevän Serbian kansallisen konventin toiminnan laajentamiselle. Konventin toimintaan osallistuu sekä hallituksen että kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edustajia.

| — | Tuetaan hankkeita, joilla pyritään siirtämään osaamista ja kokemuksia EU:n jäsenvaltioista Serbiaan. Keski- ja itäeurooppalaisten ”uusien” jäsenvaltioiden panos voisi tuoda todellista lisäarvoa. Euroopan unionin toimielinten olisi tunnustettava nykyistä selvemmin ystävyyshankkeiden merkitys sekä tuettava niitä enemmän. Tällaista toimintaa voidaan tukea vastaperustetusta uudesta välineestä, jolla edistetään kansalaisyhteiskunnan kehittämistä ja vuoropuhelua. |
| --- | --- |

—

Tuetaan hankkeita, joilla pyritään siirtämään osaamista ja kokemuksia EU:n jäsenvaltioista Serbiaan. Keski- ja itäeurooppalaisten ”uusien” jäsenvaltioiden panos voisi tuoda todellista lisäarvoa. Euroopan unionin toimielinten olisi tunnustettava nykyistä selvemmin ystävyyshankkeiden merkitys sekä tuettava niitä enemmän. Tällaista toimintaa voidaan tukea vastaperustetusta uudesta välineestä, jolla edistetään kansalaisyhteiskunnan kehittämistä ja vuoropuhelua.

| — | Tarjotaan Serbian kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edustajille mahdollisuus vierailla EU:n toimielimissä sekä osallistua maksutta EU:n järjestämiin konferensseihin ja tapahtumiin. |
| --- | --- |

—

Tarjotaan Serbian kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edustajille mahdollisuus vierailla EU:n toimielimissä sekä osallistua maksutta EU:n järjestämiin konferensseihin ja tapahtumiin.

| — | Tuetaan nykyistä voimakkaammin Länsi-Balkanin kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden alueellisia verkostoja ja kehitetään alueellisia ohjelmia. Erityishuomiota olisi kiinnitettävä Serbian ja Kosovon (2) kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden vuoropuhelun tehostamiseen Serbian ja Kosovon (2) hallitusten välisen viestintävajeen poistamiseksi. |
| --- | --- |

—

Tuetaan nykyistä voimakkaammin Länsi-Balkanin kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden alueellisia verkostoja ja kehitetään alueellisia ohjelmia. Erityishuomiota olisi kiinnitettävä Serbian ja Kosovon (2) kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden vuoropuhelun tehostamiseen Serbian ja Kosovon (2) hallitusten välisen viestintävajeen poistamiseksi.

| — | Käydään järjestelmällistä vuoropuhelua muiden rahoittajien kanssa, jotta Serbian ja koko Länsi-Balkanin kansalaisyhteiskunnan organisaatioille voidaan antaa asianmukaisesti kohdennettua, tehokasta, tuloksellista ja oikea-aikaista tukea. |
| --- | --- |

—

Käydään järjestelmällistä vuoropuhelua muiden rahoittajien kanssa, jotta Serbian ja koko Länsi-Balkanin kansalaisyhteiskunnan organisaatioille voidaan antaa asianmukaisesti kohdennettua, tehokasta, tuloksellista ja oikea-aikaista tukea.

| — | Lisätään Euroopan komission Serbian-lähetystön toiminnan näkyvyyttä Serbian kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden sekä kansalaisten silmissä. |
| --- | --- |

—

Lisätään Euroopan komission Serbian-lähetystön toiminnan näkyvyyttä Serbian kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden sekä kansalaisten silmissä.

| — | Käynnistetään säännönmukainen ja järjestelmällinen vuoropuhelu Serbian kansalaisyhteiskunnan edustajien ja Euroopan komission Serbian-lähetystön välillä suoran tiedon saamiseksi Serbian kansalaisyhteiskunnan tilanteesta. |
| --- | --- |

—

Käynnistetään säännönmukainen ja järjestelmällinen vuoropuhelu Serbian kansalaisyhteiskunnan edustajien ja Euroopan komission Serbian-lähetystön välillä suoran tiedon saamiseksi Serbian kansalaisyhteiskunnan tilanteesta.

| — | Järjestetään säännöllisiä kokouksia kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edustajien kanssa, jotta voidaan reagoida entistä joustavammin niiden odotuksiin ja tarpeisiin. |
| --- | --- |

—

Järjestetään säännöllisiä kokouksia kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edustajien kanssa, jotta voidaan reagoida entistä joustavammin niiden odotuksiin ja tarpeisiin.

| 1.2 | Suositukset Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle (ETSK)






  — | Perustetaan ETSK:n ja Serbian kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden välinen neuvoa-antava sekakomitea, jotta voidaan edistää ja tukea kansalaiskeskustelua ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua Serbiassa. Asianmukaisen oikeusperustan — eli vakautus- ja assosiaatiosopimuksen — puuttumisen vuoksi ETSK voisi ennen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen allekirjoittamista ja ratifioimista perustaa samaa tarkoitusta varten väliaikaisen neuvoa-antavan sekakomitean. |
| --- | --- | --- |

1.2

Suositukset Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle (ETSK)

—

Perustetaan ETSK:n ja Serbian kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden välinen neuvoa-antava sekakomitea, jotta voidaan edistää ja tukea kansalaiskeskustelua ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua Serbiassa. Asianmukaisen oikeusperustan — eli vakautus- ja assosiaatiosopimuksen — puuttumisen vuoksi ETSK voisi ennen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen allekirjoittamista ja ratifioimista perustaa samaa tarkoitusta varten väliaikaisen neuvoa-antavan sekakomitean.

| — | Osallistutaan aktiivisesti Euroopan komission laajentumisasioiden pääosaston hallinnoimaan uuteen kansojen väliseen vuoropuheluohjelmaan: ETSK voisi valmistella ja organisoida Serbian kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edustajille tarkoitettuja tutustumisvierailuja EU:hun (erityisesti Brysseliin). |
| --- | --- |

—

Osallistutaan aktiivisesti Euroopan komission laajentumisasioiden pääosaston hallinnoimaan uuteen kansojen väliseen vuoropuheluohjelmaan: ETSK voisi valmistella ja organisoida Serbian kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edustajille tarkoitettuja tutustumisvierailuja EU:hun (erityisesti Brysseliin).

| — | Tarjotaan Serbian kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edustajille mahdollisuus vierailla ETSK:ssa sekä perehtyä sen toimintaan. |
| --- | --- |

—

Tarjotaan Serbian kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edustajille mahdollisuus vierailla ETSK:ssa sekä perehtyä sen toimintaan.

| 1.3 | Suositukset Serbian viranomaisille






  — | Säädetään mahdollisimman pian laki kansalaisyhteiskunnan järjestöistä sekä annetaan muuta vastaavaa lainsäädäntöä erityisesti verotuksen alalla. |
| --- | --- | --- |

1.3

Suositukset Serbian viranomaisille

—

Säädetään mahdollisimman pian laki kansalaisyhteiskunnan järjestöistä sekä annetaan muuta vastaavaa lainsäädäntöä erityisesti verotuksen alalla.

| — | Laaditaan kansalaisyhteiskunnan kehittämiseksi strategia. Siten voidaan luoda perusta kansalaisyhteiskunnan elinkelpoisuudelle, koska kyseessä on kypsän demokraattisen yhteiskunnan välttämätön osatekijä. Strategia olisi kehitettävä tiiviissä yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa. |
| --- | --- |

—

Laaditaan kansalaisyhteiskunnan kehittämiseksi strategia. Siten voidaan luoda perusta kansalaisyhteiskunnan elinkelpoisuudelle, koska kyseessä on kypsän demokraattisen yhteiskunnan välttämätön osatekijä. Strategia olisi kehitettävä tiiviissä yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa.

| — | Käydään kansalaisyhteiskunnan organisaatioita koskevista kysymyksistä järjestelmällistä vuoropuhelua niiden edustajien kanssa. Hallituksen tulisi soveltaa kansalaisyhteiskuntaan nykyistä osallistavampaa lähestymistapaa. |
| --- | --- |

—

Käydään kansalaisyhteiskunnan organisaatioita koskevista kysymyksistä järjestelmällistä vuoropuhelua niiden edustajien kanssa. Hallituksen tulisi soveltaa kansalaisyhteiskuntaan nykyistä osallistavampaa lähestymistapaa.

| — | Otetaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioita varten käyttöön erilaisia, myös taloudellisia kannustimia niiden kehityksen ja kestävän toiminnan tukemiseksi. Kehitetään avoin järjestelmä, joka antaa kansalaisyhteiskunnan organisaatioille mahdollisuuden hakea valtion talousarviosta rahoitettavia avustuksia. |
| --- | --- |

—

Otetaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioita varten käyttöön erilaisia, myös taloudellisia kannustimia niiden kehityksen ja kestävän toiminnan tukemiseksi. Kehitetään avoin järjestelmä, joka antaa kansalaisyhteiskunnan organisaatioille mahdollisuuden hakea valtion talousarviosta rahoitettavia avustuksia.

| — | Tuetaan säännöllistä kolmikantaista työmarkkinavuoropuhelua ja varmistetaan Serbian talous- ja sosiaalineuvoston (SESC) asianmukainen toiminta lainsäädännön mukaisesti. Perusperiaatteena tulisi olla asianomaisten ministerien säännöllinen osallistuminen SESC:n kokouksiin. |
| --- | --- |

—

Tuetaan säännöllistä kolmikantaista työmarkkinavuoropuhelua ja varmistetaan Serbian talous- ja sosiaalineuvoston (SESC) asianmukainen toiminta lainsäädännön mukaisesti. Perusperiaatteena tulisi olla asianomaisten ministerien säännöllinen osallistuminen SESC:n kokouksiin.

| — | Varmistetaan viisumikäytäntöjen helpottamisesta sekä takaisinotosta EU:n kanssa tehtyjen sopimusten tehokas käytännön täytäntöönpano ja toteutetaan tarvittavat uudistukset viisumikäytäntöjen helpottamisen jatkamiseksi. Viisumivapaa matkustaminen on elintärkeää yhteyksien tiivistämiseksi Serbian kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja Euroopan unionin vastaavien organisaatioiden välillä. |
| --- | --- |

—

Varmistetaan viisumikäytäntöjen helpottamisesta sekä takaisinotosta EU:n kanssa tehtyjen sopimusten tehokas käytännön täytäntöönpano ja toteutetaan tarvittavat uudistukset viisumikäytäntöjen helpottamisen jatkamiseksi. Viisumivapaa matkustaminen on elintärkeää yhteyksien tiivistämiseksi Serbian kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja Euroopan unionin vastaavien organisaatioiden välillä.

| 1.4 | Suositukset Serbian kansalaisyhteiskunnalle






  — | Perustetaan virallinen foorumi säännöllisiä tapaamisia ja ajatustenvaihtoa varten. |
| --- | --- | --- |

1.4

Suositukset Serbian kansalaisyhteiskunnalle

—

Perustetaan virallinen foorumi säännöllisiä tapaamisia ja ajatustenvaihtoa varten.

| — | Parannetaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edustajien johtamistaitoja edistämällä heidän osallistumistaan eri koulutusohjelmiin. |
| --- | --- |

—

Parannetaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edustajien johtamistaitoja edistämällä heidän osallistumistaan eri koulutusohjelmiin.

| — | Lisätään kansallisten ja etnisten vähemmistöjen edustajien määrää Serbian kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden käynnistämissä hankkeissa. |
| --- | --- |

—

Lisätään kansallisten ja etnisten vähemmistöjen edustajien määrää Serbian kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden käynnistämissä hankkeissa.

| — | Lisätään alueellisen yhteistyön painotusta ottamalla mahdollisesti oppia erityisesti Keski- ja Kaakkois-Euroopassa sijaitsevien EU:n jäsenvaltioiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioista ja tekemällä niiden kanssa yhteistyötä. |
| --- | --- |

—

Lisätään alueellisen yhteistyön painotusta ottamalla mahdollisesti oppia erityisesti Keski- ja Kaakkois-Euroopassa sijaitsevien EU:n jäsenvaltioiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioista ja tekemällä niiden kanssa yhteistyötä.

| — | Tehostetaan yhteistyötä tiedotusvälineiden kanssa ja parannetaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden julkista kuvaa tuomalla esiin niiden hankkeita ja saavutuksia. |
| --- | --- |

—

Tehostetaan yhteistyötä tiedotusvälineiden kanssa ja parannetaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden julkista kuvaa tuomalla esiin niiden hankkeita ja saavutuksia.

| 1.5 | Suositukset Serbian ja Kosovon (3) kansalaisyhteiskunnan organisaatioille






  — | Ryhdytään kaikkiin mahdollisiin toimenpiteisiin yhteistyön ja henkilökohtaisten yhteyksien säilyttämiseksi ja/tai parantamiseksi Kosovon (3) ja Serbian kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden välillä. |
| --- | --- | --- |

1.5

Suositukset Serbian ja Kosovon (3) kansalaisyhteiskunnan organisaatioille

—

Ryhdytään kaikkiin mahdollisiin toimenpiteisiin yhteistyön ja henkilökohtaisten yhteyksien säilyttämiseksi ja/tai parantamiseksi Kosovon (3) ja Serbian kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden välillä.

2.   Lausunnon taustaa

2.1   EU:n tavoitteet Länsi-Balkanilla ja Serbiassa

Länsi-Balkan on yksi EU:n ulkopolitiikan tärkeimmistä kohdealueista. EU:n päätavoitteena Länsi-Balkanilla on alueellisen vakauden ja hyvinvoinnin lisääminen. Yhtä tärkeänä tavoitteena voidaan mainita Länsi-Balkanin maiden valmistaminen EU:n jäsenyyteen. Jälkimmäisen tavoitteen saavuttamiseksi EU käyttää liittymistä edeltävän tuen piiriin kuuluvia erityisvälineitä.

Alueen maiden EU-jäsenyysprosessin helpottamiseksi luotiin vakaus- ja assosiaatioprosessi. Vakautus- ja assosiaatiosopimuksen allekirjoittamista pidetään merkittävänä askeleena kohti EU:n täysjäsenyyttä. Toukokuuhun 2008 mennessä viisi Länsi-Balkanin kuudesta valtiosta oli allekirjoittanut vakautus- ja assosiaatiosopimuksen. Kroatia neuvottelee jo EU-jäsenyydestä, kun taas entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on saanut ehdokasvaltion aseman mutta ei vielä ole aloittanut jäsenyysneuvotteluita. Serbia allekirjoitti vakautus- ja assosiaatiosopimuksensa Luxemburgissa 29. huhtikuuta 2008. Bosnia ja Hertsegovina on saanut asiaa koskevat neuvottelut päätökseen ja parafoinut vakautus- ja assosiaatiosopimuksensa, mutta se ei vielä ole vielä allekirjoittanut sopimusta.

2.2   Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden nykyinen rooli Serbiassa

2.2.1   Valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden erityisrooli

Kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla ja erityisesti valtiovallasta riippumattomilla organisaatioilla oli tärkeä rooli Miloševićin hallinnon kaatamisessa, sillä ne onnistuivat mobilisoimaan merkittävän osan väestöstä demokraattisten muutosten toteuttamiseksi. Vuodesta 2000 alkaen valtiovallasta riippumattomissa organisaatioissa on ollut käynnissä muutosprosessi, jolle on ollut ominaista ohjelmien, tavoitteiden ja painopisteiden uudelleenmäärittely. Koska Serbian tasavalta on käymässä läpi vaikeita poliittisia, taloudellisia ja sosiaalisia muutosprosesseja, valtiovallasta riippumattomilla organisaatioilla — erityisesti demokratisointiin ja ihmisoikeuksiin keskittyneillä organisaatioilla — on erittäin tärkeä rooli Serbian yhteiskunnan demokratisoimisessa. Eräiden valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden merkittävä panos oli selvästi nähtävissä erityisesti tammi–helmikuussa 2008 pidettyjen presidentinvaalien aikana. Lisäksi valtiovallasta riippumattomilla organisaatioilla on ollut tärkeä rooli eurooppalaisten arvojen levittämisessä ja Serbian lähentämisessä EU:hun.

2.2.2   Kansalaisyhteiskunnan kanssa käytävän vuoropuhelun tarve

Olisikin syytä korostaa tiiviin vuoropuhelun tarvetta kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja Serbian hallituksen välillä. Vaikka Serbiassa on otettu käyttöön erimuotoisia hallituksen ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden välisiä kuulemismenettelyjä (4), maassa ei edelleenkään käydä järjestelmällistä kansalaiskeskustelua. Tällaisen vuoropuhelun käynnistäminen on elintärkeää Serbian koko yhteiskunnalle ja erityisesti kansalaisyhteiskunnan organisaatioille. Se on myös EU:n edun mukaista, sillä elinkelpoinen ja vahva kansalaisyhteiskunta on yksi EU-integraation onnistumisen perusedellytyksistä.

3.   Serbian poliittinen kehitys

3.1   Nykyinen poliittinen tilanne

Sen jälkeen kun demokraattinen ja yhdentymismyönteinen hallitus korvasi vuonna 2000 entisen presidentin Slobodan Miloševićin hallinnon, Serbian on täytynyt hallita poliittista, taloudellista ja sosiaalista muutosprosessia. Taloudellisen siirtymävaiheen ongelmat, Kosovon (5) lopullisen aseman määrittely sekä eräiden poliittisten johtajien tapa hyödyntää populistisesti kansallisia ennakkoluuloja ja stereotypioita ovat omalta osaltaan radikalisoineet Serbian poliittista elämää. Asia ei ole koskenut pelkästään oppositiota vaan jossain määrin myös pääministeri Vojislav Koštunican johtamaa eroavaa hallitusta. Myöskään tiedotusvälineiden osallistumista kyseisiin menettelyihin ei tule unohtaa, sillä suurin osa toimittajista ja tv- ja radioyhtiöistä ei todellakaan ole aidosti riippumattomia. Äskettäisissä presidentinvaaleissa istuva presidentti Boris Tadić valittiin uudelle kaudelle. Tadić edustaa maltillista suuntausta Serbian politiikassa. Hallituskoalition jatkuva epävakaus sekä Kosovon (5) helmikuussa 2008 antaman itsenäisyysjulistuksen jälkeen kärjistyneet jännitteet Koštunican johtaman Serbian demokraattisen puolueen ja Tadićin johtaman demokraattisen puolueen välillä johtivat kuitenkin pääministeri Koštunican eroon. Ennenaikaiset parlamenttivaalit järjestettiin 11. toukokuuta 2008.

3.2   Poliittiset suhteet EU:hun, Venäjään ja naapurimaihin

EU:hun yhdentyminen edellyttää Kööpenhaminan kriteereiden, vakaus- ja assosiaatioprosessin ehtojen sekä EU:n asettamien muiden ehtojen ja vaatimusten täyttämistä. Serbia ei ole täyttänyt kaikkia ehtoja ja vaatimuksia. Se on kuitenkin antanut osoituksen hyvistä hallinnollisista valmiuksistaan EU:n kanssa vakaus- ja assosiaatiosopimuksesta käymissään neuvotteluissa sekä välttämättömien uudistusten täytäntöönpanossa. Marraskuussa 2007 EU parafoi Serbian kanssa tehdyn vakaus- ja assosiaatiosopimuksen. Sopimuksen allekirjoittamisen esteenä oli kuitenkin puutteellinen yhteistyö entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa. EU on suostui perustamaan työryhmän tutkiakseen tapoja varmistaa nopea eteneminen asiassa. Toisaalta Euroopan komissio kehotti Serbiaa vahvistamaan sitoumuksensa tiivistää yhteyksiään Euroopan unioniin (6). EU:n ja Serbian suhteiden jatkokehityksen yhtenä tärkeimpänä ennakkoedellytyksenä on myös vakaus- ja assosiaatiosopimuksen allekirjoittamisen jälkeen yhteistyö entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa. Toinen EU:n ja Serbian suhteisiin vaikuttava tekijä on Serbian hallituksen kyky erottaa Kosovon (5) lopullisen aseman määrittely Euroopan yhdentymisprosessista.

Serbian ja Venäjän suhteet ovat tiivistyneet jatkuvasti. Tämä johtuu osittain Kosovon (5) asemasta, sillä Venäjä on johdonmukaisesti tukenut Serbian näkemyksiä asiasta. Toisaalta myös taloudellinen yhteistyö on lisääntymässä — selvin merkki tästä kehityksestä on venäläisten sijoittajien lisääntyvä kiinnostus Serbian talouteen.

Vaikka viime vuosina on saatu aikaan tiettyjä parannuksia, Serbian ja sen naapurimaiden suhteet eivät ole täysin tyydyttävät. Serbian suhteita sen naapureina oleviin EU-maihin — Bulgariaan, Unkariin ja Romaniaan — voidaan luonnehtia erittäin hyviksi. Sama koskee suhteita Montenegroon ja entiseen Jugoslavian tasavaltaan Makedoniaan. Myös Serbian ja Kroatian suhteet ovat hyvät, vaikka maiden välillä onkin edelleen eräitä avoimia kysymyksiä, jotka koskevat muun muassa pakolaisten paluuta Kroatiaan. Suhteita Bosnia ja Hertsegovinaan leimaa suuressa määrin Serbian erityissuhde Serbien tasavaltaan (Republika Srpska). Suurimmat jännitteet ovat epäilemättä Serbian ja Kosovon (5) suhteissa erityisesti maakunnan itsenäisyysjulistuksen jälkeen.

3.3   Serbian rooli Balkanin alueen vakauttamisessa ja kehittämisessä

Serbia on tärkeä Länsi-Balkanin maa ja EU:n merkittävä kumppani alueella. Serbialla on suhteellisen huono maine Balkanin alueella, koska maan johtajat ja armeija ovat osallistuneet kaikkiin alueella 1990-luvulla käytyihin sotiin. Ainoa tapa parantaa tätä imagoa on parantaa suhteita kaikkiin naapurimaihin sekä osallistua EU:n avustamana aktiivisesti eri alueellisiin aloitteisiin.

4.   Serbian talouskehitys

4.1   Serbian talouden nykytila

Miloševićin hallituksen luonteesta johtuneen poliittisen ja taloudellisen eristyneisyyden vuoksi maan talouskehitys oli hidasta suurimman osan 1990-luvusta. Vuodesta 2000 alkaen Serbiaa on kuitenkin voitu pitää tyypillisenä siirtymätaloutena, jolle on ominaista kestävä talouskasvu (talous kasvoi 5,7 prosenttia vuonna 2006 ja 6,2 prosenttia vuonna 2005). BKT:n kasvuun on yhdistynyt inflaation alentuminen: vuonna 2007 inflaatio oli 10 prosenttia (7). Serbian talouden kiistattomia etuja ovat muun muassa melko suuri markkinapotentiaali, edullinen maantieteellinen sijainti, verovapaa pääsy Kaakkois-Euroopan, EU:n, Venäjän ja Yhdysvaltojen markkinoille sekä koulutettu ja osaava työvoima.

4.2   Yksityistämisprosessi

Yksityisen sektorin osuus on edelleen melko pieni EU:n keskimääräiseen tasoon verrattuna. Yksityisen sektorin osuus kokonaistuotannosta on noin 55 prosenttia ja kokonaistyövoimasta 60 prosenttia (8). Yksityissektorin suhteellisen pieni osuus vaikuttaa haitallisesti Serbian talouden, erityisesti tuotannon ja palvelualojen, kilpailukykyyn. Valtiollisten ja muiden julkisten yhtiöiden yksityistämisen ja rakennemuutosten jatkaminen on siten Serbian talouskehityksen jatkumisen välttämätön edellytys.

4.3   Serbian talouden pääalat

Serbian talouden pääalat ovat tärkeysjärjestyksessä palvelut, teollisuus, maatalous ja rakennus. Serbian investointi- ja vienninedistämisviraston mukaan dynaamisimpia taloudenaloja ovat maatalous, tietotekniikka, puunjalostus, huonekalujen valmistus, energia-ala sekä auto-, tekstiili-, elektroniikka- ja lääketeollisuus (9).

4.4   Ulkomaankauppa

Euroopan unioni on Serbian tärkein kauppakumppani. Serbian kymmenen tärkeimmän vientikumppanin joukossa on kuusi EU:n jäsenvaltiota. Tärkein vientikumppani on kuitenkin Serbian naapurimaa Bosnia ja Hertsegovina. Tuontimaiden kärjessä on Venäjä (10).

Länsi-Balkanin maiden ja Moldovan vuonna 2006 allekirjoittaman uuden Keski-Euroopan vapaakauppasopimuksen täytäntöönpano vaikuttaa myönteisesti Serbian ja sen naapurimaiden talousyhteistyöhön, myös kauppasuhteisiin. Yhtenä EU:hun liittymistä valmistelevan prosessin tavoitteista on ollut Länsi-Balkanin vapaakauppa-alueen luominen.

4.5   Ulkomaiset suorat investoinnit Serbian talouteen ja suurimmat investoijat

Serbian investointimyönteinen politiikka on herättänyt useiden ulkomaisten investoijien mielenkiinnon. Vuonna 2006 Serbiaan tehtyjen suorien ulkomaisten investointien kokonaismäärä oli alueen suurin (3,4 miljardia euroa) (11). Suurimmat investointivirrat suuntautuivat rahoituspalveluihin, kauppaan, tehdasteollisuuteen, kiinteistöalan, julkishallintoon ja liikenteeseen. EU-maat ovat selvästi suurimpia sijoittajia: kärkisijaa pitää Kreikka (12).

Investointien lisääntymisestä huolimatta Serbian markkinoiden kehitysmahdollisuudet tällä alalla ovat edelleen merkittävät.

5.   Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden nykyinen tilanne ja rooli

5.1   Yleiset ongelmat ja haasteet

Voidaan yksilöidä kolme pääongelmaa: verotuksellinen asema, kaupunkien ja maaseudun väliset erot sekä keskinäisen kilpailun lisääntyminen yhteistyön sijasta.

Melko ongelmallista on se, ettei Serbian verolainsäädännössä tehdä eroa kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja muiden voittoa tavoittelemattomien organisaatioiden välillä. Tämän seurauksena kansalaisyhteiskunnan organisaatioita kohdellaan samalla tavalla kuin pienyrityksiä — niiden on maksettava veroa saamistaan lahjoituksista, ja vain harvat niistä on vapautettu alv-velvoitteista. Lisäksi Serbian valtion nykyisessä veropolitiikassa ei kannusteta minkäänlaisten lahjoitusten antamista kansalaisyhteiskunnan organisaatioille.

Toisena ongelmana on yhä jatkuva jako kaupunkien ja maaseudun välillä. Useimmat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat keskittyneet Belgradiin tai kahteen tai kolmeen muuhun suurkaupunkiin, kun taas maaseudulla ei ole kokemuksia niiden toiminnasta. Tämän seurauksena koko väestön tietämys kansalaisyhteiskunnasta, sen organisaatioista ja niiden toiminnasta on heikko.

Kolmas ongelma — kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden keskinäisen kilpailun lisääntyminen yhteistyön kustannuksella — aiheuttaa jännitteitä sekä heikentää kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden mahdollisuuksia Serbian viranomaisiin nähden.

5.2   Yhteistyö Serbian viranomaisten kanssa: kansalaiskeskustelun puute

Serbian viranomaiset eivät edelleen pidä useimpia kansalaisyhteiskunnan organisaatioita kumppaneina. Erityisesti tämä koskee tiettyihin arkoihin aiheisiin (mm. sotarikoksiin, joukkohautoihin jne.) keskittyneitä järjestöjä. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden yhteistyö keskus- ja paikallishallinnon kanssa on tapauskohtaista, koska hallituksella ei näytä olevan intoa kumppanuuden luomiseen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa. Tämä johtuu yhtäältä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja hallituksen suhteita sääntelevän lainsäädännön puuttumisesta; toisaalta olisi kiinnitettävä huomiota myös siihen, ettei löydy poliittista tahtoa tehostaa kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kuulemista ja osallistumista tiettyjen strategisten asiakirjojen valmistelun yhteydessä. On myös syytä korostaa, että Serbian valtio soveltaa kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin melko valikoivaa lähestymistapaa.

5.3   Työmarkkinaosapuolet

5.3.1   Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu

Vaikka tehokas työmarkkinavuoropuhelu on yksi taloudellisen muutosprosessin onnistumisedellytyksistä, työmarkkinaosapuolten rooli Serbian yhteiskunnassa on edelleen suhteellisen heikko. Keskitetyn työmarkkinasopimuksen soveltaminen päättyi uuden työlainsäädännön voimaantulon myötä vuonna 2005. Sama koskee myös ennen vuotta 2001 tehtyjä erityisiä työehtosopimuksia. Toinen uuteen lainsäädäntöön liittyvä muutos on se, ettei hallitus enää osallistu uuden keskitetyn työmarkkinasopimuksen tekoon. Sillä on kuitenkin edelleen aktiivinen rooli useiden alakohtaisten ja erityisten työehtosopimusten tekemisessä. Uuden keskitetyn työmarkkinasopimuksen neuvottelemisesta nyt vastuussa olevat edustukselliset ammatti- ja työnantajajärjestöt eivät toistaiseksi ole onnistuneet saamaan aikaan sopimusta. Uuden keskitetyn työmarkkinasopimuksen tekeminen on siten edelleen yksi tärkeimmistä ennakkoedellytyksistä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tehostamiselle Serbian yhteiskunnassa.

Talous- ja sosiaalineuvostoa koskevalla lailla vuonna 2005 perustettu Serbian tasavallan talous- ja sosiaalineuvosto luo institutionaalisen perustan kolmikantaneuvotteluille. Useat vaikeat ongelmat vaikuttavat kuitenkin kielteisesti neuvoston toimintaan. Ensinnäkin on syytä mainita taloudellisten resurssien puute. Valtion budjetista saatavan rahoituksen lisääntymisestä huolimatta taloudellisten resurssien puute vaikuttaa haitallisesti sihteeristön toimintaan ja estää neuvostoa perustamasta riittävästi työryhmiä sekä järjestämästä säännöllisesti kokouksia. Toisena ongelmana on työmarkkinaosapuolten edustajien epäsäännöllinen osallistuminen neuvoston kokouksiin. Tämän vuoksi eräät lakiesitykset käsitellään parlamentissa keskustelematta niistä neuvostossa.

5.3.2   Serbian työnantajaorganisaatiot

Tärkein valtakunnallinen työnantajaorganisaatio on Serbian työnantajaunioni UPS. Toisin kuin ammattiliitot UPS on voinut nauttia hyvästä yhteistyöstä työ- ja sosiaaliministeriön kanssa. Se osallistuu säännöllisesti Serbian tasavallan talous- ja sosiaalineuvoston toimintaan. UPS:n toiminnan legitimiteettiä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa heikentää kuitenkin se, etteivät suurimmat Serbiassa toimivat yritykset ole järjestön jäseniä. UPS on osallistunut Kaakkois-Euroopan työnantajien foorumin ja Kansainvälisen työnantajajärjestön toimintaan. UPS:n toiminnan kansainvälinen ulottuvuus vahvistuu, kun se saa tarkkailijan aseman BusinessEurope-järjestössä. UPS:n odotetaan lisäksi liittyvän kesäkuussa 2008 Välimeren alueen työnantajain keskusjärjestöön.

5.3.3   Ammattiliittojen nykyinen tilanne ja rooli

Ammattiliittojen tilanne on sitä vastoin hajanaisempi. Serbiassa on yhteensä noin 20 000 ammattiyhdistystä ja -liittoa kaikilla tasoilla, yritystasolta valtakunnalliselle tasolle. Useimmat niistä kuuluvat kahteen tärkeimpään valtakunnalliseen keskusliittoon, riippumattomaan Nezavisnostiin tai itsenäisten ammattiliittojen keskusliittoon (SSSS). Niiden yhteinen toiminta on usein puutteellista. Toisena tähän liittyvänä ongelmana on ammattiliittojen yhteistyön puute. Vaikka ammattiliittojen roolia Serbiassa pidetään melko heikkona, niiden aktiivinen osallistuminen julkisella sektorilla ja julkisissa yrityksissä käytäviin työehtosopimusneuvotteluihin osoittaa, ettei niiden roolia työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun vahvistamisessa tule aliarvioida. Serbian ammatillisten järjestöjen kansainvälisestä toiminnasta voidaan todeta, että sekä Nezavisnost että SSSS ovat Ammattiyhdistysliikkeen maailmanjärjestön (iTUC) jäseniä ja osallistuvat Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön Balkan-foorumin toimintaan.

5.4   Eri eturyhmien tilanne

5.4.1   Epätyydyttävä oikeudellinen ympäristö

Huolimatta vuoden 2000 jälkeisten Serbian hallitusten eri lausunnoista sekä sitoutumisesta säätämään kansalaisjärjestöjä koskevia uusia lakeja, voittoa tavoittelemattomien organisaatioiden työskentely ja niiden suhteet Serbian valtiovaltaan ovat edelleen sääntelyn ulkopuolella. Itse asiassa eri etujärjestöjen ja erityisesti valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden oikeudellisesta asemasta säädetään laissa kansalaisten osallistumisesta järjestöihin ja yhteiskunnallisiin ja poliittisiin organisaatioihin, joka on peräisin jo Jugoslavian sosialistisen liittovaltion ajalta, sekä Serbian tasavallan laissa sosiaalisista organisaatioista ja kansalaisjärjestöistä, joka säädettiin vuonna 1982 ja jota muutettiin vuonna 1989. (13)

Serbian hallitus hyväksyi vuonna 2006 kansalaisjärjestöjä koskevan lakiehdotuksen. Tätä eri eturyhmien edustajien näkemysten kanssa yhteen sovitettua tekstiä ei ole esitetty parlamentin hyväksyttäväksi. Ehdotetulla lailla yksinkertaistettaisiin kansalaisjärjestöjen rekisteröintiä. Siinä myös säädetään, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voivat hankkia omaisuutta ja varoja keräämällä jäsenmaksuja sekä ottamalla vastaan vapaaehtoisia suorituksia, lahjoituksia ja lahjoja jne. Lisäksi siinä säädetään valtion tai paikallisten itsehallintoelinten kansalaisyhteiskunnan eri eturyhmille antamista avustuksista ja lahjoituksista. Laki kansalaisyhteiskunnan organisaatioista ei kuitenkaan ratkaisisi kaikkia kyseisten organisaatioiden oikeudellista ja taloudellista asemaa koskevia ongelmia. Siksi tarvitaan koko joukko lisälakeja.

5.4.2   Pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) edustavien sekä maatalous- ja kuluttajajärjestöjen rooli ja toiminnan laajuus

Voidaan väittää, että pk-yrityksiä edustavat organisaatiot ja maataloustuottajajärjestöt kärsivät samoista ongelmista — eli haitallisesta hajaannuksesta ja kilpailusta — kuin ammattiliitot, mikä estää niitä muodostamasta voimakkaita painostusryhmiä. Korruption yleisyyden vuoksi joillakin organisaatioilla on paremmat mahdollisuudet lähestyä valtiokoneistoa kuin muilla. Toisena kyseisiä organisaatioita jakavana tekijänä voidaan mainita poliittinen läheisyys ja maantieteellinen sijainti. Vaikka kuluttajajärjestöjä on vähemmän kuin pk-yrityksiä edustavia organisaatioita ja maataloustuottajajärjestöjä, niiden ongelmat ovat melko samanlaisia.

5.4.3   Valtiovallasta riippumattomat organisaatiot Serbian yhteiskunnassa

Serbian valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden toiminta vahvistui 1990-luvun loppupuoliskolla Bosnian sodan päättymisen jälkeen. Kansalaisjärjestöillä oli ratkaiseva rooli Miloševićin hallinnon kaatamisessa vuonna 2000, sillä ne saivat kansalaiset liikkeelle ja osallistuivat neuvotteluihin Miloševićiä vastustavan opposition kanssa. Eri kansalaisjärjestöjen ennen vaaleja käynnistämä ”Izlaz 2000” -nimien kampanja oli erittäin onnistunut hanke ja osoitus kansalaisjärjestöjen tärkeästä roolista demokraattisessa muutosprosessissa.

Vuoden 2000 jälkeen kansalaisjärjestöjen rooli Serbian yhteiskunnassa on muuttunut. Valtiovallasta riippumaton sektori on käymässä läpi muutosprosessia. Lisäksi eräät valtiovallasta riippumattomat organisaatiot kärsivät innostuksen puutteesta, johon on syynä uudistusten odotettua hitaampi eteneminen vuonna 2000 tapahtuneiden muutosten jälkeen. Yhtenä ongelmana on kansalaisjärjestöjen jakaantunut suhtautuminen yhteistyöhön hallituksen kanssa — eräät niistä ovat jatkuvasti oppositiossa hallitukseen nähden, kun taas toiset pyrkivät löytämään tapoja tehdä yhteistyötä sen kanssa. Kansalaisjärjestösektori on heikentynyt jossain määrin myös sen vuoksi, että eräät kansalaisjärjestöjohtajat siirtyivät politiikkaan vuoden 2000 jälkeen ja lopettivat muun toimintansa. Näin ollen voidaan päätellä, että vaikka eräät kansalaisjärjestöt ovat onnistuneet tehostamaan toimintaansa, merkittävä osa niistä on epäonnistunut vastaamaan työskentelynsä ammattimaistamista ja erikoistumista koskeviin vaatimuksiin ja on joutunut kohtaamaan eräitä merkittäviä ongelmia. Yhtenä esimerkkinä myönteisestä kehityksestä voidaan mainita erityisesti ympäristöjärjestöt.

Taloudelliset ongelmat ovat ratkaisevia, koska ne koskevat useimpien valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden peruselinkelpoisuutta. Ne saavat rahoitusta vain rajalliseen määrään hankkeita rajalliseksi ajaksi useimmiten ulkomaisista lähteistä. Tämän seurauksena useat niistä eivät kykene erikoistumaan, ja niiden on keskityttävä hyvin eri asioihin kohdistuviin erilaisiin hankkeisiin. Tämä vaikuttaa niiden asiantuntijamaineeseen sekä vaikeuttaa niiden mahdollisuuksia selviytyä olemassaoloaan uhkaavista keskeisistä ongelmista.

6.   Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden rooli EU:hun integroitumisessa

6.1   Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja Euroopan yhdentymisprosessi

Eräillä Serbian kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on jo nyt erittäin tärkeä rooli yleisön tietoisuuden lisäämisessä EU:sta ja Euroopan yhdentymisestä. Järjestämällä julkisia luentoja ja seminaareja sekä jakamalla EU:ta ja siihen liittyviä kysymyksiä käsitteleviä tiedotteita ja muuta materiaalia kansalaisyhteiskunnan organisaatiot antavat panoksensa EU:ta koskevaan tiedotuskampanjaan etenkin maaseudulla ja vähemmän kehittyneillä alueilla. Vaikka kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden näkemykset ovat toisinaan poikenneet toisistaan — esimerkkinä mainittakoon Serbian täyden yhteistyön vaatiminen entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa ennakkoedellytyksenä vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta käytävien neuvotteluiden aloittamiselle keväällä 2007 –, tammi-helmikuussa 2008 pidetyt presidentinvaalit yhdistivät niiden näkemykset. Valtaosa kansalaisyhteiskunnan organisaatioista kannatti Serbian lähentymistä Euroopan unioniin ja auttoi lisäämään äänestäjien osallistumista vaaleihin.

Hallituksen nykyistä tiiviimpi yhteistyö työnantajajärjestöjen, ammattiliittojen ja muiden eturyhmien kanssa auttaisi siten Serbian väestöä valmistautumaan entistäkin paremmin EU-jäsenyyteen. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen nykyistä enemmän hallituksen kanssa käytävään laaja-alaiseen vuoropuheluun vaatisi kuitenkin avoimuuden lisäämistä sekä asiaa koskevien asiakirjojen ja muun tiedon säännöllistä toimittamista niille.

6.2   Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja alueellinen yhteistyö

Alueellisen yhteistyön tehostaminen ja hyvät suhteet naapurimaihin ovat keskeisiä ennakkoedellytyksiä onnistuneelle yhdentymiselle EU:hun. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on jo nyt tärkeä rooli suhteiden vakauttamisessa sekä alueen maita erottavien kuilujen kuromisessa umpeen. Tässä yhteydessä voidaan erittäin myönteisenä esimerkkinä mainita Serbian ja Kroatian kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden yhteistyön kohentuminen. Parantamalla keskinäistä yhteistyötään ja edistämällä yhteisiä hankkeita kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voivat parantaa valmiuksiaan kohdata alueellisia ongelmia ja haasteita. Lisäksi kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden alueellisen yhteistyön hyvät tulokset voivat antaa virikkeitä aluetason poliittisille johtajille. Vaikka kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden keskinäiset yhteydet kehittyvät vuosi vuodelta, nykytilannetta ei voida pitää läheskään tyydyttävänä. Tämä johtuu ennen kaikkea edelleen olemassa olevista poliittisista esteistä sekä taloudellisten resurssien, myös EU-rahoituksen, niukkuudesta. Tässä yhteydessä yhtenä mahdollisena tapana edistää kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden yhteistyötä alueella voisi olla ruohonjuuritason alueellisten aloitteiden tukeminen.

6.3   Serbian kansalaisyhteiskunnan kansainvälinen toiminta ja kansainväliset suhteet

Serbian kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kutsuminen mukaan alueellisten tai ulkopuolisten kumppaniorganisaatioiden kanssa toteutettaviin yhteishankkeisiin voi parantaa henkilöiden välisiä yhteyksiä sekä uudistaa sodan aikana katkenneita suhteita. Tässä asiassa on monilla aloilla saatu aikaan tiettyä myönteistä kehitystä. Erityisesti ihmisoikeuksiin ja ympäristönsuojeluun keskittyneet kansalaisyhteiskunnan organisaatiot sekä naisten toimintaryhmät ovat kehittäneet yhteistyötään ja verkostoituneet. Kansalaisyhteiskunnan ja sen organisaatioiden kehittämiseksi edelleen on myös korostettava serbialaisten järjestöjen ja EU:n uusissa jäsenvaltioissa toimivien vastaavien järjestöjen yhteistyön myönteisiä tuloksia.

Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista ulkopoliittiseen toimintaan ei tulisi aliarvioida. Nykyistä intensiivisempi yhteistyö virallisen diplomatian piiriin kuuluvan sekä julkisen diplomatian välillä voi auttaa parantamaan Serbian ulkopolitiikkaa ja vaikuttaa myönteisesti Euroopan yhdentymisprosessiin.

Bryssel 29. toukokuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean määritelmän mukaan termi ”kansalaisyhteiskunta” kattaa työnantaja- ja työntekijäorganisaatiot sekä muut valtiovallasta riippumattomat organisaatiot ja eturyhmät.

1

(2)  Kosovo YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 mukaisesti.

2

(3)  Kosovo YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 mukaisesti.

3

(4)  Kansalaisyhteiskunnan organisaatioita on alettu kuulla säännöllisesti useilla aloilla, joista mainittakoon Euroopan yhdentyminen, köyhyyden vähentäminen ja nuorisopolitiikka. Kuulemisia järjestävät useat hallituksen elimet tai muut viralliset elimet, kuten Serbian presidentinkanslia, Serbian EU-integraatiovirasto, sosiaali- ja työministeriö, Serbian kauppakamari ja kuntaliitto.

4

(5)  Kosovo YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 mukaisesti.

5

(6)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle — Länsi-Balkan — lähemmäksi EU-jäsenyyttä, Bryssel 5. maaliskuuta 2008, KOM(2008) 127 lopullinen.

6

(7)  Serbian keskuspankki, www.nbs.yu.

7

(8)  Serbia 2007 Progress Report, Euroopan komissio, Bryssel, 6. marraskuuta 2007, SEC (2007) 1435.

8

Serbia 2007 Progress Report

(9)  Serbian Investment and Export Promotion Agency, www.siepa.sr.gov.yu.

9

Serbian Investment and Export Promotion Agency

(10)  Statistical Yearbook of Serbia 2006, www.webzrs.statserb.sr.gov.yu; Euroopan komission keräämiä tietoja on osoitteessa, www.ec.europa.eu/trade/issues/bilateral/data.htm.

10

Statistical Yearbook of Serbia 2006

(11)  www.wiiw.at/e/serbia.html.

11

(12)  Southeast Europe Investment Guide 2007, http://www.seeurope.net/files2/pdf/ig2007/Serbia-pdf

12

(13)  Zdenka Milivojević: Civil Society in Serbia. Suppressed during the 1990s — gaining legitimacy and recognition after 2000. CIVICUS-järjestön kansalaisyhteiskunnan tilaa tarkastelevan Civil Society Index -hankkeen Serbiaa käsittelevä raportti. Belgrad 2006.

13

Civil Society in Serbia. Suppressed during the 1990s

gaining legitimacy and recognition after 2000.

Civil Society Index

---