# Úradný vestník C 185/2008

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 185 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5122. júla 2008 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 185

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5122. júla 2008

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informácie |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Dvor audítorov |
| 2008/C 185/01 | Osobitná správa č. 4/2008 o zavedení mliečnych kvót v členských štátoch, ktoré pristúpili k Európskej únii 1. mája 2004, spolu s odpoveďami Komisie | 1 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Dvor audítorov

2008/C 185/01

Osobitná správa č. 4/2008 o zavedení mliečnych kvót v členských štátoch, ktoré pristúpili k Európskej únii 1. mája 2004, spolu s odpoveďami Komisie

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Dvor audítorov

| 22.7.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 185/1

---

OSOBITNÁ SPRÁVA č. 4/2008

o zavedení mliečnych kvót v členských štátoch, ktoré pristúpili k Európskej únii 1. mája 2004, spolu s odpoveďami Komisie

(podľa článku 248 ods. 4 druhého pododseku Zmluvy o ES)

(2008/C 185/01)

OBSAH

ZOZNAM SKRATIEK

| I – IX | ZHRNUTIE |
| --- | --- |

I – IX

| 1 – 7 | ÚVOD |
| --- | --- |

1 – 7

| 1 – 4 | Všeobecné informácie |
| --- | --- |

1 – 4

| 5 – 7 | Cieľ auditu a audítorský prístup |
| --- | --- |

5 – 7

| 8 – 14 | ŠPECIFICKÉ VÝROBNÉ ŠTRUKTÚRY |
| --- | --- |

8 – 14

| 8 – 9 | Množstvo mikropodnikov po prechode |
| --- | --- |

8 – 9

| 10 – 11 | Rozšírením sa strojnásobil počet výrobcov mlieka v EÚ, no zvýšenie produkcie predstavovalo menej než 20 % |
| --- | --- |

10 – 11

| 12 – 14 | Výrobné jednotky sa rozrástli, no ich štruktúra zostala rozdielna |
| --- | --- |

12 – 14

| 15 – 26 | STANOVENIE NÁRODNÝCH REFERENČNÝCH MNOŽSTIEV (NÁRODNÉ KVÓTY) |
| --- | --- |

15 – 26

| 15 | Komisia uplatnila harmonizovanú metodiku |
| --- | --- |

15

| 16 – 17 | Dôkladné štatistické podklady na stanovenie národných referenčných množstiev na dodávky |
| --- | --- |

16 – 17

| 18 – 19 | Údaje týkajúce sa priameho predaja je zložité odhadnúť |
| --- | --- |

18 – 19

| 20 – 22 | Priamy predaj deklarovaný výrobcami je systematicky nižší než všetky štatistické odhady |
| --- | --- |

20 – 22

| 23 – 26 | Komisia uvoľnila osobitnú rezervu na reštrukturalizáciu na základe informácií, ktoré sa ťažko overujú |
| --- | --- |

23 – 26

| 27 – 34 | PRIDELENIE JEDNOTLIVÝCH REFERENČNÝCH MNOŽSTIEV (JEDNOTLIVÉ KVÓTY) |
| --- | --- |

27 – 34

| 27 | Referenčné obdobia jednotlivých členských štátov sú rozdielne v závislosti od aktov o pristúpení |
| --- | --- |

27

| 28 – 30 | Počiatočné pridelenie jednotlivých kvót na dodávky |
| --- | --- |

28 – 30

| 31 | Počiatočné pridelenie jednotlivých kvót na priamy predaj |
| --- | --- |

31

| 32 – 34 | Komerční výrobcovia, ktorým boli pridelené kvóty, tvoria polovicu všetkých producentov mlieka |
| --- | --- |

32 – 34

| 35 – 52 | ZAVEDENIE A SPRÁVA SYSTÉMU |
| --- | --- |

35 – 52

| 35 – 39 | Nezrovnalosti v nadväznosti na prijatie acquis Spoločenstva |
| --- | --- |

35 – 39

| 40 – 43 | Systémy boli zavedené členskými štátmi v stanovenej lehote, no odlišovali sa kvalitou a dali sa ešte vylepšiť |
| --- | --- |

40 – 43

| 44 – 46 | Doplnenie národnej rezervy: rôzne možnosti členských štátov |
| --- | --- |

44 – 46

| 47 | Využitie národnej rezervy: rozličné postupy |
| --- | --- |

47

| 48 – 49 | Masívna zmena nevyužitých referenčných množstiev na priamy predaj |
| --- | --- |

48 – 49

| 50 – 52 | Obsah tuku pri dodávkach: tento dôležitý parameter sa niekedy nezohľadňoval |
| --- | --- |

50 – 52

| 53 – 61 | KONTROLY |
| --- | --- |

53 – 61

| 55 – 59 | Oneskorené a nedostatočné plánovanie kontrol členskými štátmi |
| --- | --- |

55 – 59

| 60 – 61 | Oneskorené a nedostatočne zdokumentované kontroly |
| --- | --- |

60 – 61

| 62 – 71 | PREHĽAD PRVÝCH KVÓTOVÝCH ROKOV |
| --- | --- |

62 – 71

| 62 – 66 | Národné referenčné množstvá na dodávky sa dosiahli a národné referenčné množstvá na priamy predaj sa dostatočne nevyužili |
| --- | --- |

62 – 66

| 67 – 69 | Reštrukturalizácia pokračuje v nových členských štátoch |
| --- | --- |

67 – 69

| 70 – 71 | V dôsledku rozšírenia sa zvýšil počet cezhraničných dodávok bez toho, aby sa destabilizovala spoločná organizácia trhu s mliekom |
| --- | --- |

70 – 71

| 72 – 80 | ZÁVERY A ODPORÚČANIA |
| --- | --- |

72 – 80

| 73 – 74 | Boli príprava Komisie na rozšírenie systému mliečnych kvót v nových členských štátoch a dohľad na ním efektívne? |
| --- | --- |

73 – 74

| 75 – 76 | Vytvorili nové členské štáty primerané štruktúry na spravovanie mliečnych kvót? Je riadenie systému a dohľad nad ním v súlade s právnymi predpismi EÚ? |
| --- | --- |

75 – 76

| 77 | Vzťahuje sa systém mliečnych kvót na celý objem mlieka, s ktorým sa obchoduje v nových členských štátoch? |
| --- | --- |

77

| 78 – 80 | Aký bol celkový dosah zavedenia kvót na mliekarenské odvetvie členských štátov? Malo rozšírenie vplyv na spoločnú organizáciu trhu s mliekom? |
| --- | --- |

78 – 80

Odpovede Komisie

ZOZNAM SKRATIEK





  AIRBC (ŽŪIKVC)

| AIRBC (ŽŪIKVC) | Poľnohospodárske informačné a vidiecke obchodné stredisko v Litve (Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centras) |
| --- | --- |
| APA Slovakia | Pôdohospodárska platobná agentúra, platobný orgán pre poľnohospodárstvo na Slovensku |
| ARR | Poľnohospodárska obchodná agentúra (Agencja Rynku Rolnego), platobný orgán pre poľnohospodárstvo v Poľsku |
| ARSKTRP | Agentúra Slovinskej republiky pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, platobný orgán pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka v Slovinsku |
| CMO | Spoločná organizácia trhu (Common market organisation) |
| CVI | Národný inšpektorát pre šľachtiteľský chov (Ciltsdarba valsts inspekcija), kontrolný orgán v Lotyšsku |
| CY | Cyprus |
| CZ | Česká republika |
| EE | Estónsko |
| GUS | Národný štatistický úrad v Poľsku (Główny Urząd Statystyczny) |
| HU | Maďarsko |
| KSH | Maďarský ústredný štatistický úrad (Központi Statisztikai Hivatal), ústredný štatistický úrad v Maďarsku |
| LDC | Poľnohospodárske dátové stredisko (Lauksaimniecības Datu Centrs), riadiaci orgán pre kvóty v Lotyšsku |
| LT | Litva |
| LV | Lotyšsko |
| MT | Malta |
| MVH | Agentúra pre poľnohospodárstvo a miestny rozvoj (Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal), platobný orgán pre poľnohospodárstvo a miestny rozvoj v Maďarsku |
| NMA | Národná platobná agentúra (Nacionalinė Mokėjimo Agentūra), platobný orgán pre poľnohospodárstvo v Litve |
| PECO | Krajiny strednej a východnej Európy (Pays d'Europe centrale et orientale) |
| PL | Poľsko |
| PRIA | Estónsky výbor pre poľnohospodárske registre a informácie (Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet Eestis), platobný a riadiaci orgán pre mliečne kvóty v Estónsku |
| SI | Slovinsko |
| SK | Slovensko |
| SZIF | Štátny poľnohospodársky intervenčný fond (Státní zemědělský intervenční fond), platobný orgán pre poľnohospodárstvo v Českej republike |
| ZMP | Zentrale Markt- und Preisberichtstelle für Erzeugnisse der Land-, Forst- und Ernährungswirtschaft |

Poľnohospodárske informačné a vidiecke obchodné stredisko v Litve (Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centras)

APA Slovakia

Pôdohospodárska platobná agentúra, platobný orgán pre poľnohospodárstvo na Slovensku

ARR

Poľnohospodárska obchodná agentúra (Agencja Rynku Rolnego), platobný orgán pre poľnohospodárstvo v Poľsku

ARSKTRP

Agentúra Slovinskej republiky pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, platobný orgán pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka v Slovinsku

CMO

Spoločná organizácia trhu (Common market organisation)

CVI

Národný inšpektorát pre šľachtiteľský chov (Ciltsdarba valsts inspekcija), kontrolný orgán v Lotyšsku

CY

Cyprus

CZ

Česká republika

EE

Estónsko

GUS

Národný štatistický úrad v Poľsku (Główny Urząd Statystyczny)

HU

Maďarsko

KSH

Maďarský ústredný štatistický úrad (Központi Statisztikai Hivatal), ústredný štatistický úrad v Maďarsku

LDC

Poľnohospodárske dátové stredisko (Lauksaimniecības Datu Centrs), riadiaci orgán pre kvóty v Lotyšsku

LT

Litva

LV

Lotyšsko

MT

Malta

MVH

Agentúra pre poľnohospodárstvo a miestny rozvoj (Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal), platobný orgán pre poľnohospodárstvo a miestny rozvoj v Maďarsku

NMA

Národná platobná agentúra (Nacionalinė Mokėjimo Agentūra), platobný orgán pre poľnohospodárstvo v Litve

PECO

Krajiny strednej a východnej Európy (Pays d'Europe centrale et orientale)

PL

Poľsko

PRIA

Estónsky výbor pre poľnohospodárske registre a informácie (Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet Eestis), platobný a riadiaci orgán pre mliečne kvóty v Estónsku

SI

Slovinsko

SK

Slovensko

SZIF

Štátny poľnohospodársky intervenčný fond (Státní zemědělský intervenční fond), platobný orgán pre poľnohospodárstvo v Českej republike

ZMP

Zentrale Markt- und Preisberichtstelle für Erzeugnisse der Land-, Forst- und Ernährungswirtschaft

ZHRNUTIE

| I. | Desať nových členských štátov sa rozšírením, ktoré nadobudlo účinnosť 1. mája 2004, zaviazalo uplatňovať systém mliečnych kvót. V rámci tohto systému sú členské štáty povinné dodržiavať produkčné stropy, ktoré majú pridelené zvlášť na dodávky mlieka mliekarňam a na priamy predaj spotrebiteľom. V prípade prekročenia kvóty im bude uložená finančná pokuta. |
| --- | --- |

I.

Desať nových členských štátov sa rozšírením, ktoré nadobudlo účinnosť 1. mája 2004, zaviazalo uplatňovať systém mliečnych kvót. V rámci tohto systému sú členské štáty povinné dodržiavať produkčné stropy, ktoré majú pridelené zvlášť na dodávky mlieka mliekarňam a na priamy predaj spotrebiteľom. V prípade prekročenia kvóty im bude uložená finančná pokuta.

| II. | Dvor audítorov vykonal audit zavedenia systému mliečnych kvót v nových členských štátoch formou kontrol na mieste v ôsmich krajinách. Vychádzal pritom z podrobnej analýzy informácií, ktoré mu poskytla Komisia. |
| --- | --- |

II.

Dvor audítorov vykonal audit zavedenia systému mliečnych kvót v nových členských štátoch formou kontrol na mieste v ôsmich krajinách. Vychádzal pritom z podrobnej analýzy informácií, ktoré mu poskytla Komisia.

| III. | V nových členských štátoch prešlo mliekarenské odvetvie rozsiahlymi zmenami, ktoré mali vo všetkých štátoch rovnaké tendencie: zníženie chovu dobytka, zväčšenie poľnohospodárskych podnikov, plynulý nárast výťažnosti a zvýšenie miery dodávok. Hospodársky rozvoj, ktorý nadväzoval na toto prechodné obdobie, však neznamenal redukciu dôležitého samozásobiteľského a polosamozásobiteľského poľnohospodárskeho odvetvia, ktoré pomáha zmierniť účinky štrukturálnej nezamestnanosti. |
| --- | --- |

III.

V nových členských štátoch prešlo mliekarenské odvetvie rozsiahlymi zmenami, ktoré mali vo všetkých štátoch rovnaké tendencie: zníženie chovu dobytka, zväčšenie poľnohospodárskych podnikov, plynulý nárast výťažnosti a zvýšenie miery dodávok. Hospodársky rozvoj, ktorý nadväzoval na toto prechodné obdobie, však neznamenal redukciu dôležitého samozásobiteľského a polosamozásobiteľského poľnohospodárskeho odvetvia, ktoré pomáha zmierniť účinky štrukturálnej nezamestnanosti.

| IV. | V tomto špecifickom kontexte boli kvóty na dodávky pridelené novým členským štátom odhadnuté takmer na úrovni reálnych potrieb, avšak kvóty na priamy predaj boli, naopak, výrazne nadhodnotené, pretože vychádzali z veľmi nepresných štatistických údajov. |
| --- | --- |

IV.

V tomto špecifickom kontexte boli kvóty na dodávky pridelené novým členským štátom odhadnuté takmer na úrovni reálnych potrieb, avšak kvóty na priamy predaj boli, naopak, výrazne nadhodnotené, pretože vychádzali z veľmi nepresných štatistických údajov.

| V. | V štádiu prideľovania jednotlivých kvót výrobcom audítori v dvoch členských štátoch zistili nadmerné množstvo pridelených kvót na dodávky. Po skončení prvých dvoch kvótových období musí Dvor audítorov konštatovať, že približne polovica mliekarenských podnikov sa nenachádzala v systéme mliečnych kvót. Vypustenie zo systému nesúvisí s neschopnosťou zaviesť systém, ale svedčí o dôležitosti polosamozásobiteľského poľnohospodárskeho odvetvia. |
| --- | --- |

V.

V štádiu prideľovania jednotlivých kvót výrobcom audítori v dvoch členských štátoch zistili nadmerné množstvo pridelených kvót na dodávky. Po skončení prvých dvoch kvótových období musí Dvor audítorov konštatovať, že približne polovica mliekarenských podnikov sa nenachádzala v systéme mliečnych kvót. Vypustenie zo systému nesúvisí s neschopnosťou zaviesť systém, ale svedčí o dôležitosti polosamozásobiteľského poľnohospodárskeho odvetvia.

| VI. | V predvstupovej fáze Komisia zohrávala dôležitú úlohu pri rokovaniach o stanovení národných kvót. Dvor audítorov zistil isté nedostatky v súvislosti s postupom Komisie v období rokov 2004 – 2006. |
| --- | --- |

VI.

V predvstupovej fáze Komisia zohrávala dôležitú úlohu pri rokovaniach o stanovení národných kvót. Dvor audítorov zistil isté nedostatky v súvislosti s postupom Komisie v období rokov 2004 – 2006.

| VII. | Zavedenie mliečnych kvót bolo pre nové členské štáty zložité najmä po logistickej stránke. V celkovom meradle štáty vynaložili výrazné úsilie na to, aby administratívne a riadiace systémy boli pripravené včas. Avšak v čase auditu systémy ešte nemali rovnakú kvalitu a Dvor audítorov podnietili k vyjadreniu pripomienok týkajúcich sa riadenia acquis Spoločenstva a správy národnej rezervy, podmienok na zmenu kvót, plánovania a výkonu kontrol. |
| --- | --- |

VII.

Zavedenie mliečnych kvót bolo pre nové členské štáty zložité najmä po logistickej stránke. V celkovom meradle štáty vynaložili výrazné úsilie na to, aby administratívne a riadiace systémy boli pripravené včas. Avšak v čase auditu systémy ešte nemali rovnakú kvalitu a Dvor audítorov podnietili k vyjadreniu pripomienok týkajúcich sa riadenia acquis Spoločenstva a správy národnej rezervy, podmienok na zmenu kvót, plánovania a výkonu kontrol.

| VIII. | Väčšina zistených nedostatkov sa považuje za systémové nedostatky súvisiace s fázou spustenia systému. Komisia a členské štáty sú povinné naďalej zabezpečovať implementáciu náležitých nápravných opatrení. Okrem toho je nevyhnutné, aby Komisia mala k dispozícii spoľahlivé a harmonizované informácie, ktoré jej umožnia zhodnotiť skutočný rozsah procesu reštrukturalizácie a podporiť údaje týkajúce sa priameho predaja, na monitorovanie správneho riadenia systému a vypracúvanie návrhov na ich budúci vývoj. |
| --- | --- |

VIII.

Väčšina zistených nedostatkov sa považuje za systémové nedostatky súvisiace s fázou spustenia systému. Komisia a členské štáty sú povinné naďalej zabezpečovať implementáciu náležitých nápravných opatrení. Okrem toho je nevyhnutné, aby Komisia mala k dispozícii spoľahlivé a harmonizované informácie, ktoré jej umožnia zhodnotiť skutočný rozsah procesu reštrukturalizácie a podporiť údaje týkajúce sa priameho predaja, na monitorovanie správneho riadenia systému a vypracúvanie návrhov na ich budúci vývoj.

| IX. | Po prvých dvoch obdobiach pokračuje v členských štátoch reštrukturalizácia mliekarenského odvetvia. Podiel dodávok na celkovej produkcii mlieka stále stúpa. Národné kvóty na dodávky sa takmer vyčerpali a v Českej republike, na Cypre a v Poľsku dokonca prekročili. Nedostatočné využívanie kvót na priamy predaj sa v dôsledku rozsiahlych zmien kvót na priamy predaj na kvóty na dodávky znížilo. V dôsledku rastu cien mlieka dochádza ku koncentrácii výrobných jednotiek. Rozšírenie malo za následok posilnenie obchodu s mliečnymi výrobkami, pričom európsky trh ostal stabilný a rozpočet nezmenený. |
| --- | --- |

IX.

Po prvých dvoch obdobiach pokračuje v členských štátoch reštrukturalizácia mliekarenského odvetvia. Podiel dodávok na celkovej produkcii mlieka stále stúpa. Národné kvóty na dodávky sa takmer vyčerpali a v Českej republike, na Cypre a v Poľsku dokonca prekročili. Nedostatočné využívanie kvót na priamy predaj sa v dôsledku rozsiahlych zmien kvót na priamy predaj na kvóty na dodávky znížilo. V dôsledku rastu cien mlieka dochádza ku koncentrácii výrobných jednotiek. Rozšírenie malo za následok posilnenie obchodu s mliečnymi výrobkami, pričom európsky trh ostal stabilný a rozpočet nezmenený.

ÚVOD

Všeobecné informácie

| 1. | Systém mliečnych kvót sa v Európskej únii uplatňuje od kvótového obdobia 1984/1985, a ak nedôjde k legislatívnym zmenám, potrvá až do kvótového obdobia 2014/2015 (1). Hlavným cieľom systému je „znížiť nerovnováhu medzi ponukou a dopytom na trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami a výslednými štrukturálnymi prebytkami, čím sa dosiahne lepšia rovnováha na trhu“ (2). |
| --- | --- |

1.

Systém mliečnych kvót sa v Európskej únii uplatňuje od kvótového obdobia 1984/1985, a ak nedôjde k legislatívnym zmenám, potrvá až do kvótového obdobia 2014/2015 (1). Hlavným cieľom systému je „znížiť nerovnováhu medzi ponukou a dopytom na trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami a výslednými štrukturálnymi prebytkami, čím sa dosiahne lepšia rovnováha na trhu“ (2).

| 2. | Česká republika, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Poľsko, Slovinsko a Slovensko vstúpili do Európskej únie 1. mája 2004. Európska rada v Kodani v decembri 2002 stanovila národné referenčné množstvá týkajúce sa produkcie mlieka v desiatich kandidátskych krajinách. Systém mliečnych kvót teda úplne nadobudol účinnosť dňom rozšírenia s výnimkou Poľska a Slovinska, ktoré požiadali o dodatočnú lehotu na kompletné zavedenie systému (3). |
| --- | --- |

2.

Česká republika, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Poľsko, Slovinsko a Slovensko vstúpili do Európskej únie 1. mája 2004. Európska rada v Kodani v decembri 2002 stanovila národné referenčné množstvá týkajúce sa produkcie mlieka v desiatich kandidátskych krajinách. Systém mliečnych kvót teda úplne nadobudol účinnosť dňom rozšírenia s výnimkou Poľska a Slovinska, ktoré požiadali o dodatočnú lehotu na kompletné zavedenie systému (3).

| 3. | Medzi podmienky pristúpenia zároveň patrilo i zriadenie osobitnej rezervy na reštrukturalizáciu mliekarenského odvetvia novými členskými štátmi s výnimkou Cypru a Malty (4). Túto rezervu bolo možné uvoľniť k 1. aprílu 2006 na podporu reštrukturalizácie národného mliekarenského odvetvia, a najmä „prechodu z produkcie určenej na vlastnú spotrebu podnikov k produkcii určenej pre trh“ (5). |
| --- | --- |

3.

Medzi podmienky pristúpenia zároveň patrilo i zriadenie osobitnej rezervy na reštrukturalizáciu mliekarenského odvetvia novými členskými štátmi s výnimkou Cypru a Malty (4). Túto rezervu bolo možné uvoľniť k 1. aprílu 2006 na podporu reštrukturalizácie národného mliekarenského odvetvia, a najmä „prechodu z produkcie určenej na vlastnú spotrebu podnikov k produkcii určenej pre trh“ (5).

| 4. | Národné referenčné množstvá po rozšírení 1. mája 2004 predstavovali pre 25 členských štátov 137,3 milióna ton. Dokopy mali nové členské štáty k dispozícii 18,3 milióna ton, t. j. 13,3 % celkového množstva EÚ (tabuľka 1).
  Tabuľka 1
  Pôvodné mliečne kvóty nových členských štátov (1. mája 2004)









  (v tonách) |
| --- | --- |
| Členské štáty | Dodávky | Priamy predaj | Spolu | Osobitná rezerva |
| Česká republika | 2 613 239 | 68 904 | 2 682 143 | 55 788 |
| Estónsko | 537 188 | 87 365 | 624 483 | 21 885 |
| Cyprus | 141 337 | 3 863 | 145 200 | 0 |
| Lotyšsko | 468 943 | 226 452 | 695 395 | 33 253 |
| Litva | 1 256 440 | 390 499 | 1 646 939 | 57 900 |
| Maďarsko | 1 782 650 | 164 630 | 1 947 280 | 42 780 |
| Malta | 48 698 | 0 | 48 698 | 0 |
| Poľsko | 8 500 000 | 464 017 | 8 964 017 | 416 126 |
| Slovinsko | 467 063 | 93 361 | 560 424 | 16 214 |
| Slovenská republika | 990 810 | 22 506 | 1 013 316 | 27 472 |
| EÚ 10 | 16 806 368 | 1 521 597 | 18 327 895 | 671 418 |
| EÚ 15 | 117 771 708 | 1 241 943 | 119 013 651 | |
| EÚ 25 | 134 578 076 | 2 763 450 | 137 341 616 | |
| EÚ 10: príloha I k nariadeniu (ES) č. 1788/2003.
  EÚ 15: príloha k nariadeniu Rady (ES) č. 3950/92 zmenená a doplnená nariadením Komisie (ES) č. 739/2004. |

4.

Národné referenčné množstvá po rozšírení 1. mája 2004 predstavovali pre 25 členských štátov 137,3 milióna ton. Dokopy mali nové členské štáty k dispozícii 18,3 milióna ton, t. j. 13,3 % celkového množstva EÚ (tabuľka 1).

Tabuľka 1

Pôvodné mliečne kvóty nových členských štátov (1. mája 2004)

(v tonách)

Členské štáty

Dodávky

Priamy predaj

Spolu

Osobitná rezerva

Česká republika

2 613 239

68 904

2 682 143

55 788

Estónsko

537 188

87 365

624 483

21 885

Cyprus

141 337

3 863

145 200

0

Lotyšsko

468 943

226 452

695 395

33 253

Litva

1 256 440

390 499

1 646 939

57 900

Maďarsko

1 782 650

164 630

1 947 280

42 780

Malta

48 698

0

48 698

0

Poľsko

8 500 000

464 017

8 964 017

416 126

Slovinsko

467 063

93 361

560 424

16 214

Slovenská republika

990 810

22 506

1 013 316

27 472

EÚ 10

16 806 368

1 521 597

18 327 895

671 418

EÚ 15

117 771 708

1 241 943

119 013 651

EÚ 25

134 578 076

2 763 450

137 341 616

EÚ 10: príloha I k nariadeniu (ES) č. 1788/2003.

EÚ 15: príloha k nariadeniu Rady (ES) č. 3950/92 zmenená a doplnená nariadením Komisie (ES) č. 739/2004.

Rámček 1 – Systém mliečnych kvótKaždý členský štát má pridelené „národné referenčné množstvo“, t. j. národnú výrobnú kvótu, ktorá sa ďalej delí na národnú kvótu na dodávky mlieka dodávaného nákupcom (vo väčšine prípadov mliekarne) a národnú kvótu na priamy predaj mlieka, ktoré spotrebiteľom predávajú alebo dodávajú priamo výrobcovia, a na iné mliečne výrobky, ktoré predávajú alebo dodávajú výrobcovia. Výrobcovia dostanú jednotlivé referenčné množstvá na svoje dodávky a/alebo priamy predaj v rámci národných stropov.Pri prekročení niektorej z týchto národných kvót je členský štát povinný uhradiť „dodatočný“ poplatok Spoločenstvu, ktorý je stanovený na úrovni, ktorá sa považuje za odrádzajúcu (v sume 33,27 EUR na 100 kg mlieka na obdobie 2004/2005), zvlášť pre dodávky a zvlášť pre priamy predaj. Každý rok do 1. septembra členské štáty predkladajú Komisii údaje potrebné na výpočet poplatku. Štát, ktorý má uhradiť poplatok, je povinný rozdeliť ho po prerozdelení nevyužitých kvót medzi výrobcov, ktorí sa podieľali na prekročení národného referenčného množstva.Systém mliečnych kvót pre členské štáty predstavuje všeobecný rámec a záväzné usmernenie na výpočet poplatku. Členské štáty majú napriek tomu priestor, najmä pri určovaní pravidiel na presúvanie kvót medzi výrobcami, na spravovanie svojich národných referenčných množstiev v súlade s vlastnými hospodárskymi a sociálnymi cieľmi, ktoré sa napríklad týkajú druhu poľnohospodárskeho podniku, ktorý považujú za vhodný, alebo zemepisného rozdelenia poľnohospodárskych podnikov. Kompenzácia medzi kvótami členských štátov, ktoré majú prebytky produkcie, a štátov, ktoré majú nedostatok, nie je možná.

Cieľ auditu a audítorský prístup

| 5. | Cieľom auditu bolo skontrolovať zavedenie a fungovanie systému mliečnych kvót v nových členských štátoch na konci prvého kvótového roku (od 1. mája 2004 do 31. marca 2005) (6). Hlavné otázky auditu boli tieto:






  — | Dohodla Komisia správne pridelenie národných referenčných množstiev pre nové členské štáty? Ako podporovala rozšírenie systému o tieto nové členské štáty a ako naň dohliadala? |
| --- | --- | --- |

5.

Cieľom auditu bolo skontrolovať zavedenie a fungovanie systému mliečnych kvót v nových členských štátoch na konci prvého kvótového roku (od 1. mája 2004 do 31. marca 2005) (6). Hlavné otázky auditu boli tieto:

—

Dohodla Komisia správne pridelenie národných referenčných množstiev pre nové členské štáty? Ako podporovala rozšírenie systému o tieto nové členské štáty a ako naň dohliadala?

| — | Vytvorili členské štáty vhodné štruktúry na správu mliečnych kvót? Je správa a kontrola činností výrobcov a nákupcov v súlade s predpismi Spoločenstva? Vzťahuje sa systém mliečnych kvót na celkové množstvo mlieka, ktoré je na trhu v nových členských štátoch? Ako ovplyvnilo zavedenie kvót národné mliekarenské odvetvia? Aký vplyv malo rozšírenie na spoločnú organizáciu trhu? |
| --- | --- |

—

Vytvorili členské štáty vhodné štruktúry na správu mliečnych kvót? Je správa a kontrola činností výrobcov a nákupcov v súlade s predpismi Spoločenstva? Vzťahuje sa systém mliečnych kvót na celkové množstvo mlieka, ktoré je na trhu v nových členských štátoch? Ako ovplyvnilo zavedenie kvót národné mliekarenské odvetvia? Aký vplyv malo rozšírenie na spoločnú organizáciu trhu?

| 6. | Zistenia Dvora audítorov, ktoré boli odpoveďami na tieto otázky, sa týkali každej etapy zavedenia systému a súviseli hlavne s:






  — | osobitnými výrobnými štruktúrami nových členských štátov, ktoré mali priamy dosah na zavedenie systému mliečnych kvót (body 8 – 14), |
| --- | --- | --- |

6.

Zistenia Dvora audítorov, ktoré boli odpoveďami na tieto otázky, sa týkali každej etapy zavedenia systému a súviseli hlavne s:

—

osobitnými výrobnými štruktúrami nových členských štátov, ktoré mali priamy dosah na zavedenie systému mliečnych kvót (body 8 – 14),

| — | stanovením národných kvót (body 15 – 26), |
| --- | --- |

—

stanovením národných kvót (body 15 – 26),

| — | pridelením jednotlivých kvót (body 27 – 34), |
| --- | --- |

—

pridelením jednotlivých kvót (body 27 – 34),

| — | zavedením a správou systému (body 35 – 52), |
| --- | --- |

—

zavedením a správou systému (body 35 – 52),

| — | organizovaním a výkonom kontrol (body 53 – 61), |
| --- | --- |

—

organizovaním a výkonom kontrol (body 53 – 61),

| — | zhodnotením prvých kvótových období (body 62 – 71). |
| --- | --- |

—

zhodnotením prvých kvótových období (body 62 – 71).

| 7. | Dvor audítorov vykonal audit v ôsmich členských štátoch v roku 2005 (Česká republika, Estónsko, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Slovensko) a v roku 2006 (Poľsko, Slovinsko). Všetky kontrolované krajiny boli krajinami strednej a východnej Európy (ďalej len „krajiny PECO“), ktoré zaznamenali prechod od postkomunistického obdobia k trhovej ekonomike a predstavovali približne 99 % celkového referenčného množstva prideleného novým členským štátom. |
| --- | --- |

7.

Dvor audítorov vykonal audit v ôsmich členských štátoch v roku 2005 (Česká republika, Estónsko, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Slovensko) a v roku 2006 (Poľsko, Slovinsko). Všetky kontrolované krajiny boli krajinami strednej a východnej Európy (ďalej len „krajiny PECO“), ktoré zaznamenali prechod od postkomunistického obdobia k trhovej ekonomike a predstavovali približne 99 % celkového referenčného množstva prideleného novým členským štátom.

ŠPECIFICKÉ VÝROBNÉ ŠTRUKTÚRY

Množstvo mikropodnikov po prechode

| 8. | Poľnohospodárska ekonomika kandidátskych krajín strednej a východnej Európy prešla v 90. rokoch po páde komunistického režimu hlbokou reštrukturalizáciou. V čase pristúpenia však napriek reštrukturalizácii ešte stále existovali výrazné rozdiely v produktivite medzi kandidátskymi krajinami a EÚ 15. Hendikep, ktorý musel poľnohospodársky sektor v rôznom meradle v závislosti od krajiny prekonať, pramenil hlavne z nedostatočných investícií, nízkej produktivity výrobných faktorov a oneskoreného rozvoja agropotravinárskych odvetví (7). |
| --- | --- |

8.

Poľnohospodárska ekonomika kandidátskych krajín strednej a východnej Európy prešla v 90. rokoch po páde komunistického režimu hlbokou reštrukturalizáciou. V čase pristúpenia však napriek reštrukturalizácii ešte stále existovali výrazné rozdiely v produktivite medzi kandidátskymi krajinami a EÚ 15. Hendikep, ktorý musel poľnohospodársky sektor v rôznom meradle v závislosti od krajiny prekonať, pramenil hlavne z nedostatočných investícií, nízkej produktivity výrobných faktorov a oneskoreného rozvoja agropotravinárskych odvetví (7).

| 9. | Relatívna neúčinnosť poľnohospodárskeho odvetvia mala spolu s vysokou mierou štrukturálnej nezamestnanosti za následok zachovanie alebo vytvorenie veľkého počtu malých samostatných samozásobiteľských alebo polosamozásobiteľských podnikov.

  Rámček 2 – Polosamozásobiteľské poľnohospodárske podnikyŠtandardná definícia neexistuje. Vo všeobecnosti sa pod pojmom polosamozásobiteľské poľnohospodárske podniky označujú podniky, ktorých produkcia je určená na vlastnú spotrebu poľnohospodára, no určitá časť je zároveň určená na trh. Táto definícia sa používa v právnych predpisoch Spoločenstva v súvislosti s prechodnými opatreniami na podporu rozvoja vidieka v nových členských štátoch (8).V polosamozásobiteľskom podniku poľnohospodár získava peňažný príjem zo svojej poľnohospodárskej produkcie. Prevažnú časť jeho peňažného príjmu však tvoria predovšetkým sociálne transfery ako dôchodky alebo výplaty a príjmy pochádzajúce z nepoľnohospodárskych činností. Naturálne príjmy sú vo forme vlastnej konečnej spotreby poľnohospodárskeho podniku a vlastného zásobenia bežnými a stálymi vstupmi (9).Reštrukturalizácia mliekarenského odvetvia sa v rámci Európskej únie poníma ako rozvoj obchodne životaschopných jednotiek. Zo štúdií však vyplýva, že v niektorých členských štátoch strednej a východnej Európy tradičné podniky zamerané na polosamozásobiteľstvo prispievajú výrazným spôsobom k zmierneniu štrukturálnej nezamestnanosti a z tohto dôvodu by sa mohli dlhodobo udržať. |
| --- | --- |

9.

Relatívna neúčinnosť poľnohospodárskeho odvetvia mala spolu s vysokou mierou štrukturálnej nezamestnanosti za následok zachovanie alebo vytvorenie veľkého počtu malých samostatných samozásobiteľských alebo polosamozásobiteľských podnikov.

Rámček 2 – Polosamozásobiteľské poľnohospodárske podnikyŠtandardná definícia neexistuje. Vo všeobecnosti sa pod pojmom polosamozásobiteľské poľnohospodárske podniky označujú podniky, ktorých produkcia je určená na vlastnú spotrebu poľnohospodára, no určitá časť je zároveň určená na trh. Táto definícia sa používa v právnych predpisoch Spoločenstva v súvislosti s prechodnými opatreniami na podporu rozvoja vidieka v nových členských štátoch (8).V polosamozásobiteľskom podniku poľnohospodár získava peňažný príjem zo svojej poľnohospodárskej produkcie. Prevažnú časť jeho peňažného príjmu však tvoria predovšetkým sociálne transfery ako dôchodky alebo výplaty a príjmy pochádzajúce z nepoľnohospodárskych činností. Naturálne príjmy sú vo forme vlastnej konečnej spotreby poľnohospodárskeho podniku a vlastného zásobenia bežnými a stálymi vstupmi (9).Reštrukturalizácia mliekarenského odvetvia sa v rámci Európskej únie poníma ako rozvoj obchodne životaschopných jednotiek. Zo štúdií však vyplýva, že v niektorých členských štátoch strednej a východnej Európy tradičné podniky zamerané na polosamozásobiteľstvo prispievajú výrazným spôsobom k zmierneniu štrukturálnej nezamestnanosti a z tohto dôvodu by sa mohli dlhodobo udržať.

Rozšírením sa strojnásobil počet výrobcov mlieka v EÚ, no zvýšenie produkcie predstavovalo menej než 20 %

| 10. | Pristúpenie desiatich nových členských štátoch znamenalo, že k 500 000 výrobcom činným v EÚ 15 sa z dôvodu veľkého množstva malých podnikov pridružilo viac než milión výrobcov mlieka. |
| --- | --- |

10.

Pristúpenie desiatich nových členských štátoch znamenalo, že k 500 000 výrobcom činným v EÚ 15 sa z dôvodu veľkého množstva malých podnikov pridružilo viac než milión výrobcov mlieka.

| 11. | Milión nových výrobcov Spoločenstva však v roku 2004 vyprodukoval len 21,7 milióna ton mlieka, zatiaľ čo výrobcovia EÚ 15 vyrobili 121,3 milióna ton mlieka (tabuľka 2). Tento údaj na prvý pohľad dosť dobre napovedá o rozdiele medzi priemernou produkciou „starých“ a „nových“ výrobcov mlieka v čase pristúpenia. Je nutné takisto poznamenať, že v roku 2004 zabezpečovali 84 % produkcie mlieka desiatich nových členských štátov štyri členské štáty: Poľsko (54 %), Česká republika (12 %), Litva (9 %) a Maďarsko (9 %).
  Tabuľka 2
  Produkcia mlieka v krajinách strednej a východnej Európy (1991 – 2005)
















  (v tis. ton) |
| --- | --- |
| | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK | EÚ 10 | EÚ 15 | EÚ 25 |
| 1991 | 4 248 | 1 093 | 1 771 | 2 916 | 2 620 | 14 022 | 643 | 1 573 | 29 014 | 122 797 | 151 811 |
| 2000 | 2 708 | 630 | 823 | 1 725 | 2 080 | 11 900 | 649 | 1 099 | 21 807 | 121 197 | 143 005 |
| 2001 | 2 702 | 687 | 848 | 1 730 | 2 080 | 12 030 | 653 | 1 114 | 22 032 | 121 398 | 143 430 |
| 2002 | 2 801 | 612 | 814 | 1 771 | 2 068 | 11 776 | 728 | 1 163 | 21 921 | 122 188 | 144 108 |
| 2003 | 2 717 | 647 | 786 | 1 796 | 1 977 | 11 892 | 755 | 1 109 | 21 869 | 122 625 | 144 494 |
| 2004 | 2 673 | 640 | 786 | 1 850 | 1 939 | 11 810 | 815 | 1 047 | 21 745 | 121 307 | 143 052 |
| 2005 | 2 770 | 670 | 800 | 1 900 | 1 839 | 11 905 | 810 | 1 068 | 21 950 | 121 515 | 143 464 |
| Zdroj: ZMP-Marktbilanz Milch 2006. |

11.

Milión nových výrobcov Spoločenstva však v roku 2004 vyprodukoval len 21,7 milióna ton mlieka, zatiaľ čo výrobcovia EÚ 15 vyrobili 121,3 milióna ton mlieka (tabuľka 2). Tento údaj na prvý pohľad dosť dobre napovedá o rozdiele medzi priemernou produkciou „starých“ a „nových“ výrobcov mlieka v čase pristúpenia. Je nutné takisto poznamenať, že v roku 2004 zabezpečovali 84 % produkcie mlieka desiatich nových členských štátov štyri členské štáty: Poľsko (54 %), Česká republika (12 %), Litva (9 %) a Maďarsko (9 %).

Tabuľka 2

Produkcia mlieka v krajinách strednej a východnej Európy (1991 – 2005)

(v tis. ton)

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

EÚ 10

EÚ 15

EÚ 25

1991

4 248

1 093

1 771

2 916

2 620

14 022

643

1 573

29 014

122 797

151 811

2000

2 708

630

823

1 725

2 080

11 900

649

1 099

21 807

121 197

143 005

2001

2 702

687

848

1 730

2 080

12 030

653

1 114

22 032

121 398

143 430

2002

2 801

612

814

1 771

2 068

11 776

728

1 163

21 921

122 188

144 108

2003

2 717

647

786

1 796

1 977

11 892

755

1 109

21 869

122 625

144 494

2004

2 673

640

786

1 850

1 939

11 810

815

1 047

21 745

121 307

143 052

2005

2 770

670

800

1 900

1 839

11 905

810

1 068

21 950

121 515

143 464

Zdroj: ZMP-Marktbilanz Milch 2006.

Výrobné jednotky sa rozrástli, no ich štruktúra zostala rozdielna

| 12. | Okrem určitých odlišností typických pre jednotlivé nové členské štáty boli základnými tendenciami vývoja mliekarenského odvetvia v období rokov 2000 až 2005: úbytok počtu dojníc kompenzovaný nárastom výťažnosti mlieka a zväčšenie priemernej veľkosti poľnohospodárskych podnikov súvisiace s ich postupne sa znižujúcim počtom (graf 1). |
| --- | --- |

12.

Okrem určitých odlišností typických pre jednotlivé nové členské štáty boli základnými tendenciami vývoja mliekarenského odvetvia v období rokov 2000 až 2005: úbytok počtu dojníc kompenzovaný nárastom výťažnosti mlieka a zväčšenie priemernej veľkosti poľnohospodárskych podnikov súvisiace s ich postupne sa znižujúcim počtom (graf 1).

Image

| 13. | Krajiny strednej a východnej Európy možno zaradiť do dvoch rozdielnych kategórií:






  — | V Českej republike, Estónsku, Maďarsku a na Slovensku zabezpečujú významnú časť mliekarenskej výroby veľké podniky (50 a viac kráv), ktoré spravidla vznikli prebudovaním bývalých poľnohospodárskych družstiev. Priemerná kapacita podnikov v týchto členských štátoch je porovnateľná s niektorými regiónmi EÚ 15. V Českej republike je dokonca omnoho vyššia než priemer EÚ 15. Časť výroby dodávanej mliekarňam sa považuje za celkový ukazovateľ úrovne industrializácie mliekarenského odvetvia, keďže dodávané mlieko podlieha prísnym hygienickým normám (10). Krajiny, v ktorých majú významnú pozíciu veľké a stredné podniky, sú krajiny s takou mierou dodávok, ktorá je veľmi blízka (Česká republika, Maďarsko, Slovensko) alebo dosť blízka (Estónsko) priemeru EÚ 15. Tieto krajiny majú taktiež najvýznamnejšie priemerné kvóty na dodávky a najvyššiu produktivitu. |
| --- | --- | --- |

13.

Krajiny strednej a východnej Európy možno zaradiť do dvoch rozdielnych kategórií:

—

V Českej republike, Estónsku, Maďarsku a na Slovensku zabezpečujú významnú časť mliekarenskej výroby veľké podniky (50 a viac kráv), ktoré spravidla vznikli prebudovaním bývalých poľnohospodárskych družstiev. Priemerná kapacita podnikov v týchto členských štátoch je porovnateľná s niektorými regiónmi EÚ 15. V Českej republike je dokonca omnoho vyššia než priemer EÚ 15. Časť výroby dodávanej mliekarňam sa považuje za celkový ukazovateľ úrovne industrializácie mliekarenského odvetvia, keďže dodávané mlieko podlieha prísnym hygienickým normám (10). Krajiny, v ktorých majú významnú pozíciu veľké a stredné podniky, sú krajiny s takou mierou dodávok, ktorá je veľmi blízka (Česká republika, Maďarsko, Slovensko) alebo dosť blízka (Estónsko) priemeru EÚ 15. Tieto krajiny majú taktiež najvýznamnejšie priemerné kvóty na dodávky a najvyššiu produktivitu.

| — | Naopak v Poľsku, kde bolo poľnohospodárstvo skolektivizované len v malej miere, priemerný stav dobytka predstavoval najviac štyri kravy podobne ako v Lotyšsku a Litve, kde boli odstránené veľké štátne poľnohospodárske podniky. Slovinsko sa nachádza niekde uprostred. |
| --- | --- |

—

Naopak v Poľsku, kde bolo poľnohospodárstvo skolektivizované len v malej miere, priemerný stav dobytka predstavoval najviac štyri kravy podobne ako v Lotyšsku a Litve, kde boli odstránené veľké štátne poľnohospodárske podniky. Slovinsko sa nachádza niekde uprostred.

| 14. | Napriek rozdielom vo výrobných štruktúrach nových členských štátov však v celkovom počte výrobcov mlieka stále prevažujú malé a veľmi malé podniky, ktoré často zodpovedajú samozásobiteľským alebo polosamozásobiteľským podnikom. Do systému mliečnych kvót sa museli zapojiť len tie podniky, ktorých produkcia je určená na trh formou dodávok alebo priameho predaja. Pre všetky nové členské štáty bolo najzložitejšie určiť príslušných výrobcov a priviesť ich k tomu, aby sa zapojili do tohto systému. |
| --- | --- |

14.

Napriek rozdielom vo výrobných štruktúrach nových členských štátov však v celkovom počte výrobcov mlieka stále prevažujú malé a veľmi malé podniky, ktoré často zodpovedajú samozásobiteľským alebo polosamozásobiteľským podnikom. Do systému mliečnych kvót sa museli zapojiť len tie podniky, ktorých produkcia je určená na trh formou dodávok alebo priameho predaja. Pre všetky nové členské štáty bolo najzložitejšie určiť príslušných výrobcov a priviesť ich k tomu, aby sa zapojili do tohto systému.

STANOVENIE NÁRODNÝCH REFERENČNÝCH MNOŽSTIEV (NÁRODNÉ KVÓTY)

Komisia uplatnila harmonizovanú metodiku

| 15. | Stanovenie národných referenčných množstiev bolo predmetom neľahkých rokovaní. Kandidátske krajiny strednej a východnej Európy s výnimkou Slovinska mohli ťažiť z toho, že ich produkcia mlieka počas fázy prechodu na trhovú ekonomiku výrazne poklesla. Štatistiky o produkcii z obdobia, ktoré predchádzalo prechodu, však nepôsobia veľmi spoľahlivým dojmom. Zohľadnenie týchto štatistík by sa navyše vymykalo zo všeobecnej zásady, podľa ktorej by sa kvóty mali stanoviť na základe údajov za posledné obdobie produkcie, za ktoré boli údaje k dispozícii. Okrem výnimočných prípadov (11) sa za základ rokovaní o národných referenčných množstvách v decembri 2002 stanovila priemerná produkcia mlieka v rokoch 1997 až 1999. |
| --- | --- |

15.

Stanovenie národných referenčných množstiev bolo predmetom neľahkých rokovaní. Kandidátske krajiny strednej a východnej Európy s výnimkou Slovinska mohli ťažiť z toho, že ich produkcia mlieka počas fázy prechodu na trhovú ekonomiku výrazne poklesla. Štatistiky o produkcii z obdobia, ktoré predchádzalo prechodu, však nepôsobia veľmi spoľahlivým dojmom. Zohľadnenie týchto štatistík by sa navyše vymykalo zo všeobecnej zásady, podľa ktorej by sa kvóty mali stanoviť na základe údajov za posledné obdobie produkcie, za ktoré boli údaje k dispozícii. Okrem výnimočných prípadov (11) sa za základ rokovaní o národných referenčných množstvách v decembri 2002 stanovila priemerná produkcia mlieka v rokoch 1997 až 1999.

Dôkladné štatistické podklady na stanovenie národných referenčných množstiev na dodávky

| 16. | Kandidátske krajiny poskytli štatistické údaje o svojej celkovej národnej produkcii odhadnutej na základe hospodárskych zvierat a výťažnosti a presné údaje o dodávkach mliekarňam zaúčtované počas referenčného obdobia. Počas prípravnej fázy na rozšírenie Komisia (GR pre rozšírenie) koordinovala nezávislé rovnocenné preskúmanie, ktorého cieľom bolo sledovať dosahovanie pokroku pri zavádzaní mliečnych kvót. Spoľahlivosť štatistík týkajúcich sa dodávok mlieka nákupcom v kandidátskych krajinách nebola spochybnená. |
| --- | --- |

16.

Kandidátske krajiny poskytli štatistické údaje o svojej celkovej národnej produkcii odhadnutej na základe hospodárskych zvierat a výťažnosti a presné údaje o dodávkach mliekarňam zaúčtované počas referenčného obdobia. Počas prípravnej fázy na rozšírenie Komisia (GR pre rozšírenie) koordinovala nezávislé rovnocenné preskúmanie, ktorého cieľom bolo sledovať dosahovanie pokroku pri zavádzaní mliečnych kvót. Spoľahlivosť štatistík týkajúcich sa dodávok mlieka nákupcom v kandidátskych krajinách nebola spochybnená.

| 17. | Rokovania celkovo vyvrcholili stanovením národných referenčných množstiev na dodávky, ktoré sa podobali situácii pred pristúpením. Ani jeden nový členský štát nezískal nižšiu počiatočnú kvótu na dodávky ako množstvá dodané počas posledných piatich rokov pred pristúpením. Len Poľsko a Litva získali omnoho nižšiu kvótu na dodávky, než pôvodne žiadali. V prípade Poľska to bolo 65 % a v prípade Litvy 75 % očakávanej kvóty (graf 2). |
| --- | --- |

17.

Rokovania celkovo vyvrcholili stanovením národných referenčných množstiev na dodávky, ktoré sa podobali situácii pred pristúpením. Ani jeden nový členský štát nezískal nižšiu počiatočnú kvótu na dodávky ako množstvá dodané počas posledných piatich rokov pred pristúpením. Len Poľsko a Litva získali omnoho nižšiu kvótu na dodávky, než pôvodne žiadali. V prípade Poľska to bolo 65 % a v prípade Litvy 75 % očakávanej kvóty (graf 2).

Image

Údaje týkajúce sa priameho predaja je zložité odhadnúť

| 18. | Osobitné štatistiky kandidátskych krajín nezahŕňali priamy predaj a vlastnú spotrebu mlieka v podniku pred rokom 2000. Komisia nezohľadnila údaje o priamom predaji, ktoré poskytli kandidátske krajiny, pre ich neúplnosť (Lotyšsko, Litva, Slovinsko, Slovensko) alebo nepresnosť (Maďarsko, Poľsko). Štatistický objem priameho predaja týchto krajín sa stanovil tak, že z objemu celkovej produkcie sa odpočítali dodané množstvá a odhadované množstvá vlastnej spotreby. Za hlavný predmet diskusie označila Komisia len pôvodné žiadosti Českej republiky a Estónska. |
| --- | --- |

18.

Osobitné štatistiky kandidátskych krajín nezahŕňali priamy predaj a vlastnú spotrebu mlieka v podniku pred rokom 2000. Komisia nezohľadnila údaje o priamom predaji, ktoré poskytli kandidátske krajiny, pre ich neúplnosť (Lotyšsko, Litva, Slovinsko, Slovensko) alebo nepresnosť (Maďarsko, Poľsko). Štatistický objem priameho predaja týchto krajín sa stanovil tak, že z objemu celkovej produkcie sa odpočítali dodané množstvá a odhadované množstvá vlastnej spotreby. Za hlavný predmet diskusie označila Komisia len pôvodné žiadosti Českej republiky a Estónska.

| 19. | Údaje v tabuľke 3 poukazujú na to, že s výnimkou Poľska kandidátske krajiny strednej a východnej Európy predložili na podporu svojich pôvodných žiadosti omnoho vyššie údaje za priamy predaj, než boli odhady Komisie.
  Tabuľka 3
  Vývoj údajov o priamom predaji mlieka a mliečnych výrobkov














  (v tonách) |
| --- | --- |
| | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK | Spolu |
| Pôvodná žiadosť (1) | 155 000 | 90 000 | 300 000 | 550 000 | 200 000 | 564 000 | 139 000 | 61 800 | 2 059 800 |
| 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Stanovisko Komisie (2) | 26 686 | 77 833 | 84 307 | 284 667 | 156 333 | 1 918 867 | 92 875 | 14 000 | 2 655 568 |
| 17 | 86 | 28 | 52 | 78 | 340 | 67 | 23 | 129 |
| Prijatá kvóta (3) | 68 904 | 87 365 | 226 452 | 390 499 | 164 630 | 464 017 | 93 361 | 22 506 | 1 517 734 |
| 44 | 97 | 75 | 71 | 82 | 82 | 67 | 36 | 74 |
| Použitá kvóta 2004/2005 (4) | 2 776 | 9 585 | 11 380 | 76 301 | 25 978 | 308 934 | 20 278 | 6 803 | 462 906 |
| 2 | 11 | 4 | 14 | 13 | 55 | 15 | 11 | 22 |
| Použitá kvóta 2005/2006 (5) | 2 600 | 8 565 | 10 748 | 55 985 | 19 313 | 195 038 | 20 085 | 3 657 | 315 991 |
| 2 | 10 | 4 | 10 | 10 | 35 | 14 | 6 | 15 |
| (1) a (2) | Komisia, dokument SEK(2002) 95 v konečnom znení z 30. januára 2002 a dokumenty CONF-H 21/02, CONF-PL 45/05 a CONF-SI 21/02 z 20. júna 2002. |

19.

Údaje v tabuľke 3 poukazujú na to, že s výnimkou Poľska kandidátske krajiny strednej a východnej Európy predložili na podporu svojich pôvodných žiadosti omnoho vyššie údaje za priamy predaj, než boli odhady Komisie.

Tabuľka 3

Vývoj údajov o priamom predaji mlieka a mliečnych výrobkov

(v tonách)

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Spolu

Pôvodná žiadosť (1)

155 000

90 000

300 000

550 000

200 000

564 000

139 000

61 800

2 059 800

100

100

100

100

100

100

100

100

100

Stanovisko Komisie (2)

26 686

77 833

84 307

284 667

156 333

1 918 867

92 875

14 000

2 655 568

17

86

28

52

78

340

67

23

129

Prijatá kvóta (3)

68 904

87 365

226 452

390 499

164 630

464 017

93 361

22 506

1 517 734

44

97

75

71

82

82

67

36

74

Použitá kvóta 2004/2005 (4)

2 776

9 585

11 380

76 301

25 978

308 934

20 278

6 803

462 906

2

11

4

14

13

55

15

11

22

Použitá kvóta 2005/2006 (5)

2 600

8 565

10 748

55 985

19 313

195 038

20 085

3 657

315 991

2

10

4

10

10

35

14

6

15

(1) a (2)

Komisia, dokument SEK(2002) 95 v konečnom znení z 30. januára 2002 a dokumenty CONF-H 21/02, CONF-PL 45/05 a CONF-SI 21/02 z 20. júna 2002.

| (3) | Príloha I k nariadeniu (ES) č. 1788/2003. |
| --- | --- |

(3)

Príloha I k nariadeniu (ES) č. 1788/2003.

| (4) | Odpovede členských štátov na dotazník podľa článku 26 nariadenia (ES) č. 595/2004 (údaje za 11 mesiacov extrapolované na základe 12 mesiacov s výnimkou Estónska) údaje platobných agentúr v prípade PL (ARR) a SI (ARSKTRP). |
| --- | --- |

(4)

Odpovede členských štátov na dotazník podľa článku 26 nariadenia (ES) č. 595/2004 (údaje za 11 mesiacov extrapolované na základe 12 mesiacov s výnimkou Estónska) údaje platobných agentúr v prípade PL (ARR) a SI (ARSKTRP).

| (5) | Odpovede členských štátov na dotazník podľa článku 26 nariadenia (ES) č. 595/2004. |
| --- | --- |

(5)

Odpovede členských štátov na dotazník podľa článku 26 nariadenia (ES) č. 595/2004.

Priamy predaj deklarovaný výrobcami je systematicky nižší než všetky štatistické odhady

| 20. | Podľa údajov z tabuľky 3 priamy predaj deklarovaný v prvých dvoch obdobiach rokov 2004/2005 a 2005/2006 predstavoval len malé percento pridelených kvót. Pre všetkých osem krajín strednej a východnej Európy dosahuje rozdiel medzi množstvami počítanými ako priamy predaj a pridelenými referenčnými množstvami viac než 1 milión ton. Aspoň čiastočne to možno vysvetliť tým, že v prípadoch, keď neboli k dispozícii štatistické podklady, sa metódou použitou na odhad objemu priameho predaja získali výsledky, ktoré neboli v súlade s realitou, čo viedlo k nadhodnoteným požiadavkám budúcich členských štátov v oblasti kvót na priamy predaj. Nadhodnotenie ďalej hralo v prospech profesionálnych výrobcov, ktorí realizujú len dodávky, no ktorí mali povolenie žiadať kvóty na priamy predaj s cieľom následne ich zmeniť na kvóty na dodávky. |
| --- | --- |

20.

Podľa údajov z tabuľky 3 priamy predaj deklarovaný v prvých dvoch obdobiach rokov 2004/2005 a 2005/2006 predstavoval len malé percento pridelených kvót. Pre všetkých osem krajín strednej a východnej Európy dosahuje rozdiel medzi množstvami počítanými ako priamy predaj a pridelenými referenčnými množstvami viac než 1 milión ton. Aspoň čiastočne to možno vysvetliť tým, že v prípadoch, keď neboli k dispozícii štatistické podklady, sa metódou použitou na odhad objemu priameho predaja získali výsledky, ktoré neboli v súlade s realitou, čo viedlo k nadhodnoteným požiadavkám budúcich členských štátov v oblasti kvót na priamy predaj. Nadhodnotenie ďalej hralo v prospech profesionálnych výrobcov, ktorí realizujú len dodávky, no ktorí mali povolenie žiadať kvóty na priamy predaj s cieľom následne ich zmeniť na kvóty na dodávky.

| 21. | Z porovnania najnovších štatistických údajov o priamom predaji s deklarovanými množstvami za prvé dve obdobia (tabuľka 4) vyplýva, že orgány spravujúce kvóty nemajú k dispozícii informácie o veľkej časti realizovaného priameho predaja a táto časť sa neodpočítava z národného referenčného množstva. Nedeklarovaný priamy predaj predstavuje viac než 80 % priameho predaja v Estónsku a Maďarsku, od 60 % do 70 % v Slovinsku, od 60 % do 65 % v Poľsku a trochu menej než 40 % v Litve. Počas auditu Dvora audítorov estónske, litovské, maďarské a slovinské orgány uznali, že nedeklarovali celkový priamy predaj.
  Tabuľka 4
  Štatistický priamy predaj a deklarovaný priamy predaj













  (v tis. ton) |
| --- | --- |
| Priamy predaj | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK |
| Štatistické údaje za kalendárny rok |
| 1997 | nie je k dispozícii | 74 | 467 | nie je k dispozícii | 146 | 1 663 | nie je k dispozícii | 59 |
| 1998 | nie je k dispozícii | 75 | 345 | nie je k dispozícii | 150 | 1 953 | nie je k dispozícii | 62 |
| 1999 | nie je k dispozícii | 85 | 294 | nie je k dispozícii | 148 | 2 141 | nie je k dispozícii | 65 |
| 2000 | 22 | 97 | 309 | nie je k dispozícii | 147 | 1 700 | 91 | nie je k dispozícii |
| 2001 | 21 | 120 | 330 | 192 | 85 | 1 239 | 84 | nie je k dispozícii |
| 2002 | 13 | 63 | nie je k dispozícii | 142 | 77 | 1 141 | 119 | 31 |
| 2003 | 4 | 53 | nie je k dispozícii | 124 | 168 | 1 318 | 78 | 32 |
| 2004 | 2 | 67 | nie je k dispozícii | 76 | 116 | 869 | 65 | 13 |
| 2005 | 4 | 66 | nie je k dispozícii | 91 | 159 | 484 | 58 | 7 |
| Deklarované množstvá za kvótový rok |
| 2004/2005 | 3 | 10 | 11 | 76 | 26 | 309 | 20 | 7 |
| 2005/2006 | 3 | 9 | 11 | 56 | 19 | 195 | 21 | 4 |
| CZ: Správa o uvoľnení reštrukturalizačnej rezervy predložená Komisii.
  EE: Ministerstvo poľnohospodárstva (1997) a správa o uvoľnení reštrukturalizačnej rezervy (1998 – 2005) predložená Komisii. Extrapolácia na 12 mesiacov na základe deviatich mesiacov za rok 2005.
  LV: Dodatočné informácie k dokumentu obsahujúcemu stanovisko Lotyšskej republiky (CONF-LV 26/02).
  LT: Ministerstvo poľnohospodárstva (2001 – 2004) a správa o uvoľnení reštrukturalizačnej rezervy (2005) predložená Komisii.
  HU: Ústredný štatistický úrad Maďarskej republiky (KSH).
  PL: Ústredný štatistický úrad Poľskej republiky (1997 – 1999) a správa o uvoľnení reštrukturalizačnej rezervy (2000 – 2005) predložená Komisii.
  SI: Správa o uvoľnení reštrukturalizačnej rezervy predložená Komisii.
  SK: Platobná agentúra (APA) (1997 – 1999): Správa o uvoľnení reštrukturalizačnej rezervy (2002 – 2005) predložená Komisii.
  Odpovede členských štátov na dotazník podľa článku 26 nariadenia (ES) č. 595/2004 a údaje poskytnuté platobnými agentúrami (PL a SI). Za kvótový rok 2004/2005 (11 mesiacov), extrapolácia na 12 mesiacov (CZ, LV, LT, HU a SK). |

21.

Z porovnania najnovších štatistických údajov o priamom predaji s deklarovanými množstvami za prvé dve obdobia (tabuľka 4) vyplýva, že orgány spravujúce kvóty nemajú k dispozícii informácie o veľkej časti realizovaného priameho predaja a táto časť sa neodpočítava z národného referenčného množstva. Nedeklarovaný priamy predaj predstavuje viac než 80 % priameho predaja v Estónsku a Maďarsku, od 60 % do 70 % v Slovinsku, od 60 % do 65 % v Poľsku a trochu menej než 40 % v Litve. Počas auditu Dvora audítorov estónske, litovské, maďarské a slovinské orgány uznali, že nedeklarovali celkový priamy predaj.

Tabuľka 4

Štatistický priamy predaj a deklarovaný priamy predaj

(v tis. ton)

Priamy predaj

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Štatistické údaje za kalendárny rok

1997

nie je k dispozícii

74

467

nie je k dispozícii

146

1 663

nie je k dispozícii

59

1998

nie je k dispozícii

75

345

nie je k dispozícii

150

1 953

nie je k dispozícii

62

1999

nie je k dispozícii

85

294

nie je k dispozícii

148

2 141

nie je k dispozícii

65

2000

22

97

309

nie je k dispozícii

147

1 700

91

nie je k dispozícii

2001

21

120

330

192

85

1 239

84

nie je k dispozícii

2002

13

63

nie je k dispozícii

142

77

1 141

119

31

2003

4

53

nie je k dispozícii

124

168

1 318

78

32

2004

2

67

nie je k dispozícii

76

116

869

65

13

2005

4

66

nie je k dispozícii

91

159

484

58

7

Deklarované množstvá za kvótový rok

2004/2005

3

10

11

76

26

309

20

7

2005/2006

3

9

11

56

19

195

21

4

CZ: Správa o uvoľnení reštrukturalizačnej rezervy predložená Komisii.

EE: Ministerstvo poľnohospodárstva (1997) a správa o uvoľnení reštrukturalizačnej rezervy (1998 – 2005) predložená Komisii. Extrapolácia na 12 mesiacov na základe deviatich mesiacov za rok 2005.

LV: Dodatočné informácie k dokumentu obsahujúcemu stanovisko Lotyšskej republiky (CONF-LV 26/02).

LT: Ministerstvo poľnohospodárstva (2001 – 2004) a správa o uvoľnení reštrukturalizačnej rezervy (2005) predložená Komisii.

HU: Ústredný štatistický úrad Maďarskej republiky (KSH).

PL: Ústredný štatistický úrad Poľskej republiky (1997 – 1999) a správa o uvoľnení reštrukturalizačnej rezervy (2000 – 2005) predložená Komisii.

SI: Správa o uvoľnení reštrukturalizačnej rezervy predložená Komisii.

SK: Platobná agentúra (APA) (1997 – 1999): Správa o uvoľnení reštrukturalizačnej rezervy (2002 – 2005) predložená Komisii.

Odpovede členských štátov na dotazník podľa článku 26 nariadenia (ES) č. 595/2004 a údaje poskytnuté platobnými agentúrami (PL a SI). Za kvótový rok 2004/2005 (11 mesiacov), extrapolácia na 12 mesiacov (CZ, LV, LT, HU a SK).

| 22. | Cieľom systému kvót je, aby príslušné orgány členských štátov preverili, že majitelia kvót deklarujú priamy predaj v plnom rozsahu. Orgány preto musia mať k dispozícii potrebné informácie, aby mohli aspoň približne stanoviť, či výrobcovia, ktorí nemajú pridelenú kvótu, so svojou produkciou mlieka neobchodujú, inak povedané, či spotrebujú celú produkciu mlieka. |
| --- | --- |

22.

Cieľom systému kvót je, aby príslušné orgány členských štátov preverili, že majitelia kvót deklarujú priamy predaj v plnom rozsahu. Orgány preto musia mať k dispozícii potrebné informácie, aby mohli aspoň približne stanoviť, či výrobcovia, ktorí nemajú pridelenú kvótu, so svojou produkciou mlieka neobchodujú, inak povedané, či spotrebujú celú produkciu mlieka.

Komisia uvoľnila osobitnú rezervu na reštrukturalizáciu na základe informácií, ktoré sa ťažko overujú

| 23. | Nové členské štáty strednej a východnej Európy mali povinnosť najneskôr do 31. decembra 2005 predložiť Komisii správu s podrobnými výsledkami a trendmi procesu reštrukturalizácie mliekarenského odvetvia (12). Osobitná rezerva na reštrukturalizáciu mohla byť uvoľnená k 1. aprílu 2006 v prípade, že vlastná spotreba mlieka a mliečnych výrobkov v podnikoch vo všetkých týchto krajinách klesla od roku 1998 v Estónsku a Lotyšsku a od roku 2000 v Českej republike, Litve, Maďarsku, Poľsku, Slovinsku a na Slovensku. |
| --- | --- |

23.

Nové členské štáty strednej a východnej Európy mali povinnosť najneskôr do 31. decembra 2005 predložiť Komisii správu s podrobnými výsledkami a trendmi procesu reštrukturalizácie mliekarenského odvetvia (12). Osobitná rezerva na reštrukturalizáciu mohla byť uvoľnená k 1. aprílu 2006 v prípade, že vlastná spotreba mlieka a mliečnych výrobkov v podnikoch vo všetkých týchto krajinách klesla od roku 1998 v Estónsku a Lotyšsku a od roku 2000 v Českej republike, Litve, Maďarsku, Poľsku, Slovinsku a na Slovensku.

| 24. | Na základe uvedených správ Komisia uvoľnila členským štátom celú osobitnú rezervu na reštrukturalizáciu, ktorá predstavovala spolu 671 418 ton, čo umožnilo zvýšenie pôvodne pridelených národných referenčných množstiev členským štátom o 3,7 % (13). |
| --- | --- |

24.

Na základe uvedených správ Komisia uvoľnila členským štátom celú osobitnú rezervu na reštrukturalizáciu, ktorá predstavovala spolu 671 418 ton, čo umožnilo zvýšenie pôvodne pridelených národných referenčných množstiev členským štátom o 3,7 % (13).

| 25. | Hoci údaje o priamom predaji a vlastnej spotrebe nie sú veľmi spoľahlivé, Komisia pre ťažkosti s rozdelením nedodaných množstiev mlieka do dvoch štatistických kategórií použila ako hlavné hodnotiace kritérium hodnotenie vývoja vlastnej spotreby podľa údajov poskytnutých členskými štátmi a nespochybnila údaje predložené národnými orgánmi ani po krížovej kontrole odpovedí na výročné dotazníky o zavedení mliečnych kvót. Vo všetkých príslušných členských štátoch s výnimkou Litvy poklesla vlastná spotreba mlieka a mliečnych výrobkov v podnikoch. |
| --- | --- |

25.

Hoci údaje o priamom predaji a vlastnej spotrebe nie sú veľmi spoľahlivé, Komisia pre ťažkosti s rozdelením nedodaných množstiev mlieka do dvoch štatistických kategórií použila ako hlavné hodnotiace kritérium hodnotenie vývoja vlastnej spotreby podľa údajov poskytnutých členskými štátmi a nespochybnila údaje predložené národnými orgánmi ani po krížovej kontrole odpovedí na výročné dotazníky o zavedení mliečnych kvót. Vo všetkých príslušných členských štátoch s výnimkou Litvy poklesla vlastná spotreba mlieka a mliečnych výrobkov v podnikoch.

| 26. | Možno však pochybovať o spoľahlivosti informácií predkladaných Komisii. V Českej republike sa výrazné zníženie vlastnej produkcie v rokoch 2000 až 2004 vysvetľuje znížením produkcie mlieka. Výroba určená na trh sa zvýšila len o 0,8 %. Lotyšské a slovenské orgány predložili štatistiky o vlastnej spotrebe, ktoré sa výrazne líšia od údajov za rovnaké obdobia použitých v rámci prístupových rokovaní. Osobitná rezerva pre Litvu bola úplne uvoľnená, hoci národné orgány predložili štatistické údaje, ktoré nepoukazovali na výrazný pokles vlastnej spotreby. Štatistické preskúmanie údajov (tabuľka 5) Estónska, Maďarska, Poľska a Slovinska poukázalo na to, že vlastná spotreba bola v správach predložených týmito členskými štátmi podhodnotená a/alebo bol deklarovaný nižší priamy predaj.
  Tabuľka 5
  Porovnanie množstva mlieka určeného na vlastnú spotrebu a množstva, ktoré nie je určené na predaj















  (v tis. ton) |
| --- | --- |
| Členský štát | Prístup (1)
  Údaje o množstve určenom na vlastnú potrebu získané zo správ členských štátov | Prístup (2)
  Odhad množstva určeného na vlastnú spotrebu (vyprodukované nedeklarované množstvá) |
| 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2004/2005 | 2005/2006 |
| CZ | | | 199 | 174 | 197 | 114 | 70 | 70 | 63 | 72 |
| EE | 108 | 122 | 111 | 122 | 43 | 66 | 63 | 37 | 123 | 93 |
| LV | 381 | 349 | 357 | 343 | 350 | 302 | 268 | 251 | 271 | 232 |
| LT | nie je k dispozícii | nie je k dispozícii | nie je k dispozícii | 554 | 663 | 629 | 632 | 614 | 563 | 615 |
| HU | 68 | 63 | 53 | 65 | 28 | 26 | 22 | 20 | 284 | 344 |
| PL | | | 3 408 | 3 409 | 3 296 | 3 039 | 2 802 | 2 625 | 3 167 | 2 814 |
| SI | | | 99 | 96 | 119 | 85 | 82 | 79 | 131 | 120 |
| SK | 234 | 176 | 169 | 167 | 163 | 134 | 128 | 102 | 123 | 87 |
| Prístup (1): Správa o uvoľnení reštrukturalizačnej rezervy predložená Komisii. Referenčný rok je podčiarknutý.
  Prístup (2): Rozdiel medzi produkciou v kalendárnom roku (na základe správ o uvoľnení reštrukturalizačnej rezervy predložených Komisii) a množstvami deklarovanými platobným agentúram [odpovede na dotazník podľa článku 26 nariadenia (ES) č. 595/2004]. |

26.

Možno však pochybovať o spoľahlivosti informácií predkladaných Komisii. V Českej republike sa výrazné zníženie vlastnej produkcie v rokoch 2000 až 2004 vysvetľuje znížením produkcie mlieka. Výroba určená na trh sa zvýšila len o 0,8 %. Lotyšské a slovenské orgány predložili štatistiky o vlastnej spotrebe, ktoré sa výrazne líšia od údajov za rovnaké obdobia použitých v rámci prístupových rokovaní. Osobitná rezerva pre Litvu bola úplne uvoľnená, hoci národné orgány predložili štatistické údaje, ktoré nepoukazovali na výrazný pokles vlastnej spotreby. Štatistické preskúmanie údajov (tabuľka 5) Estónska, Maďarska, Poľska a Slovinska poukázalo na to, že vlastná spotreba bola v správach predložených týmito členskými štátmi podhodnotená a/alebo bol deklarovaný nižší priamy predaj.

Tabuľka 5

Porovnanie množstva mlieka určeného na vlastnú spotrebu a množstva, ktoré nie je určené na predaj

(v tis. ton)

Členský štát

Prístup (1)

Údaje o množstve určenom na vlastnú potrebu získané zo správ členských štátov

Prístup (2)

Odhad množstva určeného na vlastnú spotrebu (vyprodukované nedeklarované množstvá)

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2004/2005

2005/2006

CZ

199

174

197

114

70

70

63

72

EE

108

122

111

122

43

66

63

37

123

93

LV

381

349

357

343

350

302

268

251

271

232

LT

nie je k dispozícii

nie je k dispozícii

nie je k dispozícii

554

663

629

632

614

563

615

HU

68

63

53

65

28

26

22

20

284

344

PL

3 408

3 409

3 296

3 039

2 802

2 625

3 167

2 814

SI

99

96

119

85

82

79

131

120

SK

234

176

169

167

163

134

128

102

123

87

Prístup (1): Správa o uvoľnení reštrukturalizačnej rezervy predložená Komisii. Referenčný rok je podčiarknutý.

Prístup (2): Rozdiel medzi produkciou v kalendárnom roku (na základe správ o uvoľnení reštrukturalizačnej rezervy predložených Komisii) a množstvami deklarovanými platobným agentúram [odpovede na dotazník podľa článku 26 nariadenia (ES) č. 595/2004].

PRIDELENIE JEDNOTLIVÝCH REFERENČNÝCH MNOŽSTIEV (JEDNOTLIVÉ KVÓTY)

Referenčné obdobia jednotlivých členských štátov sú rozdielne v závislosti od aktov o pristúpení

| 27. | Národné orgány oznámili výrobcom jednotlivé referenčné množstvá pred začiatkom prvého kvótového obdobia. Poľsko a Slovinsko, ktoré mali povinnosť uplatňovať jednotlivé referenčné množstvá od 1. apríla 2005, však pridelili jednotlivé kvóty na obdobie 2004/2005 a predĺžili ich na obdobie 2005/2006. |
| --- | --- |

27.

Národné orgány oznámili výrobcom jednotlivé referenčné množstvá pred začiatkom prvého kvótového obdobia. Poľsko a Slovinsko, ktoré mali povinnosť uplatňovať jednotlivé referenčné množstvá od 1. apríla 2005, však pridelili jednotlivé kvóty na obdobie 2004/2005 a predĺžili ich na obdobie 2005/2006.

Počiatočné pridelenie jednotlivých kvót na dodávky

| 28. | Pri prideľovaní jednotlivých referenčných množstiev na dodávky Maďarsko a Slovensko neprihliadali na strop stanovený v právnych predpisoch Spoločenstva (14); tieto štáty pridelili kvóty na dodávky na celé množstvo presahujúce tento strop (15). Nadmerné pridelenie kvót zahŕňalo riziko, že použiteľné referenčné množstvo sa rýchlejšie vyčerpá, pretože výrobcovia budú viac vyrábať. |
| --- | --- |

28.

Pri prideľovaní jednotlivých referenčných množstiev na dodávky Maďarsko a Slovensko neprihliadali na strop stanovený v právnych predpisoch Spoločenstva (14); tieto štáty pridelili kvóty na dodávky na celé množstvo presahujúce tento strop (15). Nadmerné pridelenie kvót zahŕňalo riziko, že použiteľné referenčné množstvo sa rýchlejšie vyčerpá, pretože výrobcovia budú viac vyrábať.

| 29. | V Maďarsku sa podarilo nadmerné prideľovanie vyriešiť až počas obdobia 2006/2007, keď Rada na žiadosť členských štátov povolila Komisii zmenu množstiev z národnej rezervy na priamy predaj na množstvá na dodávky v kvótovom roku 2005/2006 (16). |
| --- | --- |

29.

V Maďarsku sa podarilo nadmerné prideľovanie vyriešiť až počas obdobia 2006/2007, keď Rada na žiadosť členských štátov povolila Komisii zmenu množstiev z národnej rezervy na priamy predaj na množstvá na dodávky v kvótovom roku 2005/2006 (16).

| 30. | Slovenské orgány postupovali tak, aby jednotlivé kvóty na dodávky už na konci obdobia 2004/2005 nepresiahli národné referenčné množstvo. Táto metóda, ktorou sa dosiahla rovnováha, však nebola v súlade s predpismi Spoločenstva (17). Komisia prijala návrh slovenských orgánov o definitívnom rozdelení národných referenčných množstiev medzi dodávky a priamy predaj za obdobie 2004/2005, no podľa tohto návrhu dodatočné množstvá pridelené na dodávky prevyšovali množstvá premenené výrobcami. |
| --- | --- |

30.

Slovenské orgány postupovali tak, aby jednotlivé kvóty na dodávky už na konci obdobia 2004/2005 nepresiahli národné referenčné množstvo. Táto metóda, ktorou sa dosiahla rovnováha, však nebola v súlade s predpismi Spoločenstva (17). Komisia prijala návrh slovenských orgánov o definitívnom rozdelení národných referenčných množstiev medzi dodávky a priamy predaj za obdobie 2004/2005, no podľa tohto návrhu dodatočné množstvá pridelené na dodávky prevyšovali množstvá premenené výrobcami.

Počiatočné pridelenie jednotlivých kvót na priamy predaj

| 31. | Členské štáty pridelili jednotlivé kvóty na priamy predaj na celkové množstvá, ktoré boli spravidla omnoho nižšie než národné referenčné množstvo (tabuľka 6). Poľsko je výnimkou. Národné referenčné množstvo na priamy predaj, ktoré bolo pridelené Poľsku (464 017 ton), sa ukázalo ako omnoho nižšie, než žiadali výrobcovia (715 921 ton). Poľské orgány následne stanovili strop pridelených množstiev na 64 % množstiev žiadaných výrobcami.
  Tabuľka 6
  Pridelenie jednotlivých kvót na priamy predaj (kvótový rok 2004/2005)













  (v tonách) |
| --- | --- |
| Množstvá | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK |
| Limit pre priamy predaj
  (1) | 68 904 | 87 365 | 226 452 | 390 499 | 164 630 | 464 017 | 93 361 | 22 506 |
| Celkové pôvodne pridelené množstvá
  (2) | 4 360 | 11 585 | 96 580 | 115 698 | 20 018 | 458 190 | 69 446 | 11 250 |
| (2)/(1) | 6 % | 13 % | 43 % | 30 % | 12 % | 99 % | 74 % | 50 % |
| (1): Nariadenie (ES) č. 1788/2003.
  (2): Jednotlivé referenčné množstvá pridelené výrobcom na začiatku kvótového roku 2004/2005 (údaje poskytnuté platobnými agentúrami). |

31.

Členské štáty pridelili jednotlivé kvóty na priamy predaj na celkové množstvá, ktoré boli spravidla omnoho nižšie než národné referenčné množstvo (tabuľka 6). Poľsko je výnimkou. Národné referenčné množstvo na priamy predaj, ktoré bolo pridelené Poľsku (464 017 ton), sa ukázalo ako omnoho nižšie, než žiadali výrobcovia (715 921 ton). Poľské orgány následne stanovili strop pridelených množstiev na 64 % množstiev žiadaných výrobcami.

Tabuľka 6

Pridelenie jednotlivých kvót na priamy predaj (kvótový rok 2004/2005)

(v tonách)

Množstvá

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Limit pre priamy predaj

(1)

68 904

87 365

226 452

390 499

164 630

464 017

93 361

22 506

Celkové pôvodne pridelené množstvá

(2)

4 360

11 585

96 580

115 698

20 018

458 190

69 446

11 250

(2)/(1)

6 %

13 %

43 %

30 %

12 %

99 %

74 %

50 %

(1): Nariadenie (ES) č. 1788/2003.

(2): Jednotlivé referenčné množstvá pridelené výrobcom na začiatku kvótového roku 2004/2005 (údaje poskytnuté platobnými agentúrami).

Komerční výrobcovia, ktorým boli pridelené kvóty, tvoria polovicu všetkých producentov mlieka

| 32. | Výrobcovia mlieka vstupujú do systému kvót z vlastnej iniciatívy. Referenčné množstvá získavajú na základe žiadosti a podľa podmienok stanovených národnými orgánmi. Vo väčšine nových členských štátov strednej a východnej Európy sa do systému kvót nezapojila približne polovica výrobcov mlieka (tabuľka 7 a rámček 3). Odhadovaná miera účasti na systéme je obzvlášť nízka na Slovensku (6 %), v Estónsku (menej než 20 %) a v Maďarsku (od 30 % do 40 %). Dvor audítorov usudzuje, že produkcia približne 3,6 milióna ton (18) mlieka nie je v prípade ôsmich nových členských štátov strednej a východnej Európy zahrnutá do systému mliečnych kvót, čo je 17 % ich celkovej produkcie.
  Tabuľka 7
  Počet mliekarenských podnikov a počet držiteľov kvóty (kvótové roky 2004/2005 a 2005/2006)














  2004/2005 | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK | Spolu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005/2006 |
| (1)
  Podniky | 8 450 | 12 400 | 61 239 | 195 231 | 22 000 | 734 112 | 17 190 | 14 230 | 1 064 852 |
| 6 780 | 9 210 | 50 900 | 170 790 | 16 250 | 727 100 | 19 710 | 13 460 | 1 014 199 |
| (2)
  Dodávky (výrobcovia) | 2 950 | 1 585 | 24 409 | 99 384 | 5 194 | 310 460 | 10 148 | 800 | 454 930 |
| 2 871 | 1 525 | 22 919 | 86 601 | 4 821 | 284 475 | 9 509 | 740 | 413 461 |
| (3)
  Priamy predaj (výrobcovia) | 252 | 443 | 2 253 | 22 516 | 1 284 | 76 014 | 2 624 | 99 | 105 485 |
| 264 | 437 | 1 808 | 16 027 | 1 561 | 52 837 | 2 509 | 100 | 75 543 |
| (4)
  Spolu | 2 991 | 1 859 | 25 457 | 112 073 | 6 076 | 374 000 | 10 575 | 814 | 533 845 |
| 2 903 | 1 752 | 24 039 | 98 387 | 5 980 | 330 019 | 9 956 | 766 | 473 802 |
| (5)
  Podniky mimo systému kvót | 5 459 | 10 541 | 35 782 | 83 158 | 15 924 | 360 112 | 6 615 | 13 416 | 531 007 |
| 65 % | 85 % | 58 % | 43 % | 72 % | 49 % | 39 % | 94 % | 50 % |
| 3 877 | 7 458 | 26 861 | 72 403 | 10 270 | 397 081 | 9 754 | 12 694 | 540 397 |
| 57 % | 81 % | 53 % | 42 % | 63 % | 55 % | 50 % | 94 % | 53 % |
| (1) Kvótový rok 2004/2005: údaje úradu Eurostat za rok 2003 za všetky členské štáty okrem LV (údaje ústredného štatistického úradu za rok 2004), LT (údaje strediska AIRBC za rok 2004) a PL (údaje agentúry ARR za rok 2004); kvótový rok 2005/2006: údaje úradu Eurostat za rok 2005.
  (2), (3) a (4): Odpovede na dotazník podľa článku 26 nariadenia (ES) č. 595/2004 a údaje platobných agentúr (PL a SI za rok 2004/2005). |

32.

Výrobcovia mlieka vstupujú do systému kvót z vlastnej iniciatívy. Referenčné množstvá získavajú na základe žiadosti a podľa podmienok stanovených národnými orgánmi. Vo väčšine nových členských štátov strednej a východnej Európy sa do systému kvót nezapojila približne polovica výrobcov mlieka (tabuľka 7 a rámček 3). Odhadovaná miera účasti na systéme je obzvlášť nízka na Slovensku (6 %), v Estónsku (menej než 20 %) a v Maďarsku (od 30 % do 40 %). Dvor audítorov usudzuje, že produkcia približne 3,6 milióna ton (18) mlieka nie je v prípade ôsmich nových členských štátov strednej a východnej Európy zahrnutá do systému mliečnych kvót, čo je 17 % ich celkovej produkcie.

Tabuľka 7

Počet mliekarenských podnikov a počet držiteľov kvóty (kvótové roky 2004/2005 a 2005/2006)

2004/2005

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Spolu

2005/2006

(1)

Podniky

8 450

12 400

61 239

195 231

22 000

734 112

17 190

14 230

1 064 852

6 780

9 210

50 900

170 790

16 250

727 100

19 710

13 460

1 014 199

(2)

Dodávky (výrobcovia)

2 950

1 585

24 409

99 384

5 194

310 460

10 148

800

454 930

2 871

1 525

22 919

86 601

4 821

284 475

9 509

740

413 461

(3)

Priamy predaj (výrobcovia)

252

443

2 253

22 516

1 284

76 014

2 624

99

105 485

264

437

1 808

16 027

1 561

52 837

2 509

100

75 543

(4)

Spolu

2 991

1 859

25 457

112 073

6 076

374 000

10 575

814

533 845

2 903

1 752

24 039

98 387

5 980

330 019

9 956

766

473 802

(5)

Podniky mimo systému kvót

5 459

10 541

35 782

83 158

15 924

360 112

6 615

13 416

531 007

65 %

85 %

58 %

43 %

72 %

49 %

39 %

94 %

50 %

3 877

7 458

26 861

72 403

10 270

397 081

9 754

12 694

540 397

57 %

81 %

53 %

42 %

63 %

55 %

50 %

94 %

53 %

(1) Kvótový rok 2004/2005: údaje úradu Eurostat za rok 2003 za všetky členské štáty okrem LV (údaje ústredného štatistického úradu za rok 2004), LT (údaje strediska AIRBC za rok 2004) a PL (údaje agentúry ARR za rok 2004); kvótový rok 2005/2006: údaje úradu Eurostat za rok 2005.

(2), (3) a (4): Odpovede na dotazník podľa článku 26 nariadenia (ES) č. 595/2004 a údaje platobných agentúr (PL a SI za rok 2004/2005).

| 33. | Nízka miera účasti výrobcov však nie je dostatočným ukazovateľom, ktorý by umožnil spochybniť administratívnu kapacitu nových členských štátov pri zavedení systému mliečnych kvót. Pripomeňme, že celkovo 70 % mliekarenských podnikov nových členských štátov strednej a východnej Európy má najviac dve kravy, a preto môžu byť súčasťou samozásobiteľského alebo polosamozásobiteľského sektora. Vzhľadom na to, že celkový počet týchto mikropodnikov (680 000) predstavuje viac než 25 % všetkých podnikov, ktorým nebola pridelená žiadna kvóta, možno povedať, že väčšina podnikov, ktorým nebola pridelená kvóta, sú v skutočnosti nekomerčné alebo polokomerčné podniky. |
| --- | --- |

33.

Nízka miera účasti výrobcov však nie je dostatočným ukazovateľom, ktorý by umožnil spochybniť administratívnu kapacitu nových členských štátov pri zavedení systému mliečnych kvót. Pripomeňme, že celkovo 70 % mliekarenských podnikov nových členských štátov strednej a východnej Európy má najviac dve kravy, a preto môžu byť súčasťou samozásobiteľského alebo polosamozásobiteľského sektora. Vzhľadom na to, že celkový počet týchto mikropodnikov (680 000) predstavuje viac než 25 % všetkých podnikov, ktorým nebola pridelená žiadna kvóta, možno povedať, že väčšina podnikov, ktorým nebola pridelená kvóta, sú v skutočnosti nekomerčné alebo polokomerčné podniky.

| 34. | Miera účasti výrobcov v jednotlivých členských štátoch sa výrazne odlišuje. Niektoré členské štáty umožnili a podporili prerozdelenie malých a veľmi malých kvót. Výrobcovia, ktorí v prvom kvótovom období získali referenčné množstvá pod 1 000 kg (dodávky a/alebo priamy predaj), predstavovali 12 % držiteľov kvót v Lotyšsku a 6 % v Litve. Naopak, výrobcovia, ktorým boli pridelené nižšie kvóty než 1 000 kg, predstavovali menej než 2 % držiteľov kvót v Poľsku, Estónsku, na Slovensku a v Českej republike. Ani jeden výrobca na Slovensku nedostal nižšie referenčné množstvo než 1 000 kg. V Českej republike a na Slovensku sa politika prideľovania kvót jasne zameriavala na veľkých profesionálnych výrobcov. V týchto členských štátoch približne 75 % držiteľov kvóty na dodávky vlastní stádo s viac než 50 kravami.

  Rámček 3 – Výrobcovia, ktorým neboli pridelené mliečne kvóty – Prípad Litvy a SlovenskaV Litve nebola pridelená kvóta 43 % výrobcov mlieka.V čase pristúpenia bola výroba mlieka stále roztrúsená medzi veľký počet výrobcov (195 231), ktorí mali takmer všetci (95 %) päť a viac kráv. Proces koncentrácie štruktúr je pomalý, no viditeľný, ak sa hodnotí napríklad zvýšenie počtu podnikov so 6 a viac kravami v období rokov 2001 až 2005 (zo 4 501 podnikov v roku 2001, t. j. 2 % podnikov, na 11 242 podnikov v roku 2005, t. j. 6,2 % podnikov). Počet veľmi malých štruktúr, ktoré vznikli privatizáciou pozemkov, postupne klesá, no ich význam z hľadiska množstva je stále veľmi veľký.Prostredníctvom auditu sa zistilo, že k mliečnym kvótam sa uskutočnila dobre zorganizovaná informačná kampaň určená pre všetkých výrobcov. Vzhľadom na povahu mliekarenského odvetvia v Litve možno povedať, že 57 % miera využitia, ktorú dosiahli litovské orgány v prvom kvótovom roku, je prijateľná.V období 2004/2005 bola pridelená kvóta 77 484 výrobcom vlastniacim len jednu alebo dve kravy, pričom celkový počet takýchto výrobcov je 138 591 (19). Tento rozdiel, t. j. 61 107 výrobcov, tvorí väčšina z celkového súboru výrobcov, ktorým nebola pridelená kvóta (63 723). Je pravdepodobné, že títo výrobcovia, ktorým nebola pridelená kvóta a majú jednu či dve kravy, vykonávajú samozásobiteľskú alebo polosamozásobiteľskú činnosť. Riadiace orgány majú za úlohu preveriť, že títo výrobcovia nevykonávajú nedeklarovaný priamy predaj.Na Slovensku nebola pridelená kvóta 94 % výrobcov mlieka.Poľnohospodárska ekonomika na Slovensku sa veľmi zreteľne rozdeľuje na dve časti. Spolupôsobí tu veľký počet rodinných poľnohospodárskych podnikov (15 586 v roku 2001, 9 853 v roku 2005) a nižší počet poľnohospodárskych podnikov fungujúcich ako obchodné subjekty (2 087 v roku 2001, 1 696 v roku 2005). V roku 2005 vlastnilo 89 % rodinných poľnohospodárskych podnikov len jednu kravu; 10 % z nich vlastnilo dve alebo tri kravy. 38 % komerčných podnikov vlastnilo viac než 50 kráv. Mliečny dobytok v rodinných poľnohospodárskych podnikoch predstavoval len 6 % a v komerčných podnikoch 94 %.Na Slovensku sa uplatňoval systém mliečnych kvót pred pristúpením, avšak neexistovali kvóty na priamy predaj a kvóty na dodávky sa prideľovali len výrobcom dodávajúcim viac než 20 000 litrov mlieka ročne. V roku 2002 disponovalo kvótou 950 výrobcov a približne 1 000 malých výrobcov (20), ktorí realizovali priamy predaj alebo dodávky neprevyšujúce 20 000 litrov ročne.V prvom kvótovom roku 2004/2005 slovenské orgány rozdelili len 814 kvót na dodávky alebo priamy predaj, pričom prioritne zaradili do systému komerčné podniky. Podľa odhadu audítorov 78 % držiteľov kvóty vlastnilo najmenej 50 kráv a 21 % z nich vlastnilo od dvoch do 49 kráv. Veľmi malé kvóty zodpovedajúce menej než dvom kravám predstavovali 1 % celkového množstva. |
| --- | --- |

34.

Miera účasti výrobcov v jednotlivých členských štátoch sa výrazne odlišuje. Niektoré členské štáty umožnili a podporili prerozdelenie malých a veľmi malých kvót. Výrobcovia, ktorí v prvom kvótovom období získali referenčné množstvá pod 1 000 kg (dodávky a/alebo priamy predaj), predstavovali 12 % držiteľov kvót v Lotyšsku a 6 % v Litve. Naopak, výrobcovia, ktorým boli pridelené nižšie kvóty než 1 000 kg, predstavovali menej než 2 % držiteľov kvót v Poľsku, Estónsku, na Slovensku a v Českej republike. Ani jeden výrobca na Slovensku nedostal nižšie referenčné množstvo než 1 000 kg. V Českej republike a na Slovensku sa politika prideľovania kvót jasne zameriavala na veľkých profesionálnych výrobcov. V týchto členských štátoch približne 75 % držiteľov kvóty na dodávky vlastní stádo s viac než 50 kravami.

Rámček 3 – Výrobcovia, ktorým neboli pridelené mliečne kvóty – Prípad Litvy a SlovenskaV Litve nebola pridelená kvóta 43 % výrobcov mlieka.V čase pristúpenia bola výroba mlieka stále roztrúsená medzi veľký počet výrobcov (195 231), ktorí mali takmer všetci (95 %) päť a viac kráv. Proces koncentrácie štruktúr je pomalý, no viditeľný, ak sa hodnotí napríklad zvýšenie počtu podnikov so 6 a viac kravami v období rokov 2001 až 2005 (zo 4 501 podnikov v roku 2001, t. j. 2 % podnikov, na 11 242 podnikov v roku 2005, t. j. 6,2 % podnikov). Počet veľmi malých štruktúr, ktoré vznikli privatizáciou pozemkov, postupne klesá, no ich význam z hľadiska množstva je stále veľmi veľký.Prostredníctvom auditu sa zistilo, že k mliečnym kvótam sa uskutočnila dobre zorganizovaná informačná kampaň určená pre všetkých výrobcov. Vzhľadom na povahu mliekarenského odvetvia v Litve možno povedať, že 57 % miera využitia, ktorú dosiahli litovské orgány v prvom kvótovom roku, je prijateľná.V období 2004/2005 bola pridelená kvóta 77 484 výrobcom vlastniacim len jednu alebo dve kravy, pričom celkový počet takýchto výrobcov je 138 591 (19). Tento rozdiel, t. j. 61 107 výrobcov, tvorí väčšina z celkového súboru výrobcov, ktorým nebola pridelená kvóta (63 723). Je pravdepodobné, že títo výrobcovia, ktorým nebola pridelená kvóta a majú jednu či dve kravy, vykonávajú samozásobiteľskú alebo polosamozásobiteľskú činnosť. Riadiace orgány majú za úlohu preveriť, že títo výrobcovia nevykonávajú nedeklarovaný priamy predaj.Na Slovensku nebola pridelená kvóta 94 % výrobcov mlieka.Poľnohospodárska ekonomika na Slovensku sa veľmi zreteľne rozdeľuje na dve časti. Spolupôsobí tu veľký počet rodinných poľnohospodárskych podnikov (15 586 v roku 2001, 9 853 v roku 2005) a nižší počet poľnohospodárskych podnikov fungujúcich ako obchodné subjekty (2 087 v roku 2001, 1 696 v roku 2005). V roku 2005 vlastnilo 89 % rodinných poľnohospodárskych podnikov len jednu kravu; 10 % z nich vlastnilo dve alebo tri kravy. 38 % komerčných podnikov vlastnilo viac než 50 kráv. Mliečny dobytok v rodinných poľnohospodárskych podnikoch predstavoval len 6 % a v komerčných podnikoch 94 %.Na Slovensku sa uplatňoval systém mliečnych kvót pred pristúpením, avšak neexistovali kvóty na priamy predaj a kvóty na dodávky sa prideľovali len výrobcom dodávajúcim viac než 20 000 litrov mlieka ročne. V roku 2002 disponovalo kvótou 950 výrobcov a približne 1 000 malých výrobcov (20), ktorí realizovali priamy predaj alebo dodávky neprevyšujúce 20 000 litrov ročne.V prvom kvótovom roku 2004/2005 slovenské orgány rozdelili len 814 kvót na dodávky alebo priamy predaj, pričom prioritne zaradili do systému komerčné podniky. Podľa odhadu audítorov 78 % držiteľov kvóty vlastnilo najmenej 50 kráv a 21 % z nich vlastnilo od dvoch do 49 kráv. Veľmi malé kvóty zodpovedajúce menej než dvom kravám predstavovali 1 % celkového množstva.

ZAVEDENIE A SPRÁVA SYSTÉMU

Nezrovnalosti v nadväznosti na prijatie acquis Spoločenstva

| 35. | V rámci systému zdieľaného hospodárenia, ktorý sa uplatňuje v spoločnej poľnohospodárskej politike, členské štáty prijímajú vhodné opatrenia na implementáciu nariadení týkajúcich sa stanovenia poplatku v sektore mlieka a mliečnych výrobkov (rámček 1). Členské štáty sú povinné predkladať Komisii určité informácie. Každý rok do 1. septembra predkladajú Komisii riadne vyplnený dotazník, na základe ktorého možno vypočítať poplatok (21). Okrem toho mali členské štáty povinnosť predložiť Komisii do 1. septembra 2004 (22) krátku správu o systéme spravovania ich národných referenčných množstiev (23). Po výzve Komisie predložili vo februári 2007 túto krátku správu maltské a slovinské orgány a v marci 2007 poľské orgány. |
| --- | --- |

35.

V rámci systému zdieľaného hospodárenia, ktorý sa uplatňuje v spoločnej poľnohospodárskej politike, členské štáty prijímajú vhodné opatrenia na implementáciu nariadení týkajúcich sa stanovenia poplatku v sektore mlieka a mliečnych výrobkov (rámček 1). Členské štáty sú povinné predkladať Komisii určité informácie. Každý rok do 1. septembra predkladajú Komisii riadne vyplnený dotazník, na základe ktorého možno vypočítať poplatok (21). Okrem toho mali členské štáty povinnosť predložiť Komisii do 1. septembra 2004 (22) krátku správu o systéme spravovania ich národných referenčných množstiev (23). Po výzve Komisie predložili vo februári 2007 túto krátku správu maltské a slovinské orgány a v marci 2007 poľské orgány.

| 36. | Hoci právne predpisy Spoločenstva sú priamo uplatniteľné, všetky nové členské štáty prebrali acquis Spoločenstva v oblasti mliečnych kvót do svojich národných predpisov alebo správnych ustanovení. Právny rámec, ktorý prijali národné orgány v Maďarsku, Litve a na Slovensku, podnietil Dvor audítorov k nasledujúcim pripomienkam. |
| --- | --- |

36.

Hoci právne predpisy Spoločenstva sú priamo uplatniteľné, všetky nové členské štáty prebrali acquis Spoločenstva v oblasti mliečnych kvót do svojich národných predpisov alebo správnych ustanovení. Právny rámec, ktorý prijali národné orgány v Maďarsku, Litve a na Slovensku, podnietil Dvor audítorov k nasledujúcim pripomienkam.

| 37. | Keďže nariadenie (ES) č. 1788/2003 neobsahuje pracovnú definíciu dodávok, litovské orgány stanovili, že dodávky zahŕňajú mlieko, „ktoré sa môže predať nákupcovi“. Za týchto podmienok sa za dodávku nepovažuje, ak výrobca príležitostne prenechá mlieko bezplatne. Existuje tu riziko, že výrobca, ktorý prekročil svoju kvótu, prenechá mlieko zadarmo, aby sa tak vyhol platbe poplatku. Podľa právnych predpisov Spoločenstva sú členské štáty povinné zabezpečiť, aby sa nahlasovalo všetko dodané mlieko vrátane bezplatne dodaného mlieka. |
| --- | --- |

37.

Keďže nariadenie (ES) č. 1788/2003 neobsahuje pracovnú definíciu dodávok, litovské orgány stanovili, že dodávky zahŕňajú mlieko, „ktoré sa môže predať nákupcovi“. Za týchto podmienok sa za dodávku nepovažuje, ak výrobca príležitostne prenechá mlieko bezplatne. Existuje tu riziko, že výrobca, ktorý prekročil svoju kvótu, prenechá mlieko zadarmo, aby sa tak vyhol platbe poplatku. Podľa právnych predpisov Spoločenstva sú členské štáty povinné zabezpečiť, aby sa nahlasovalo všetko dodané mlieko vrátane bezplatne dodaného mlieka.

| 38. | V Maďarsku sa so sumou jednotlivých referenčných množstiev výrobcov tvoriacich mliekarenské družstvo môže nakladať ako s jednou celkovou kvótou. Ak niektorí výrobcovia v družstve prekročia jednotlivú kvótu, družstvo dostane odškodnenie. Ak sa má poplatok vyplatiť na národnej úrovni, družstvo nie je povinné poplatok uhradiť, pokiaľ nebola prekročená celková suma kvót pričlenených výrobcov. V súlade s právnymi predpismi EÚ možno jednotlivé referenčné množstvá spojiť, len ak je družstvo schváleným nákupcom. Maďarské orgány uznali nutnosť prepracovať národnú legislatívu o mliekarenských družstvách, ktoré nie sú schválenými nákupcami. |
| --- | --- |

38.

V Maďarsku sa so sumou jednotlivých referenčných množstiev výrobcov tvoriacich mliekarenské družstvo môže nakladať ako s jednou celkovou kvótou. Ak niektorí výrobcovia v družstve prekročia jednotlivú kvótu, družstvo dostane odškodnenie. Ak sa má poplatok vyplatiť na národnej úrovni, družstvo nie je povinné poplatok uhradiť, pokiaľ nebola prekročená celková suma kvót pričlenených výrobcov. V súlade s právnymi predpismi EÚ možno jednotlivé referenčné množstvá spojiť, len ak je družstvo schváleným nákupcom. Maďarské orgány uznali nutnosť prepracovať národnú legislatívu o mliekarenských družstvách, ktoré nie sú schválenými nákupcami.

| 39. | Maďarsko a Slovensko povolili možnosť byť naraz schváleným predajcom aj výrobcom. Kombinácia úloh predajcu a výrobcu prináša určité riziká, ktoré je potrebné zohľadniť pri analýze rizík a výkone kontrol na mieste. Skutočnosť, že ten istý subjekt spravuje celý reťazec dokumentov (registre, vyhlásenia, podporné dokumenty, výsledky analýzy), zvyšuje riziko zmanipulovania údajov pri prekročení kvóty a stanovovaní poplatku. V takomto prípade by vlastne výrobcovia/nákupcovia poskytovali údaje na výpočet výšky poplatku, ktorý by boli sami povinní uhradiť. |
| --- | --- |

39.

Maďarsko a Slovensko povolili možnosť byť naraz schváleným predajcom aj výrobcom. Kombinácia úloh predajcu a výrobcu prináša určité riziká, ktoré je potrebné zohľadniť pri analýze rizík a výkone kontrol na mieste. Skutočnosť, že ten istý subjekt spravuje celý reťazec dokumentov (registre, vyhlásenia, podporné dokumenty, výsledky analýzy), zvyšuje riziko zmanipulovania údajov pri prekročení kvóty a stanovovaní poplatku. V takomto prípade by vlastne výrobcovia/nákupcovia poskytovali údaje na výpočet výšky poplatku, ktorý by boli sami povinní uhradiť.

Systémy boli zavedené členskými štátmi v stanovenej lehote, no odlišovali sa kvalitou a dali sa ešte vylepšiť

| 40. | Nové členské štáty, ktoré navštívil Dvor audítorov, zriadili základné štruktúry nevyhnutné na spustenie systému a každodenné spravovanie mliečnych kvót 1. mája 2004 vrátane Poľska a Slovinska. Riadiaci pracovníci mali náležité prevádzkové schopnosti, ktoré im umožnili viesť zoznam držiteľov referenčných množstiev a zoznam nákupcov, započítať deklarované množstvá k referenčným množstvám, použiť národnú rezervu, spravovať transakcie týkajúce sa kvót (nákup, prenájom, darovanie, dedičstvo, zanechanie produkcie), upravovať dodané množstvá podľa obsahu tuku. |
| --- | --- |

40.

Nové členské štáty, ktoré navštívil Dvor audítorov, zriadili základné štruktúry nevyhnutné na spustenie systému a každodenné spravovanie mliečnych kvót 1. mája 2004 vrátane Poľska a Slovinska. Riadiaci pracovníci mali náležité prevádzkové schopnosti, ktoré im umožnili viesť zoznam držiteľov referenčných množstiev a zoznam nákupcov, započítať deklarované množstvá k referenčným množstvám, použiť národnú rezervu, spravovať transakcie týkajúce sa kvót (nákup, prenájom, darovanie, dedičstvo, zanechanie produkcie), upravovať dodané množstvá podľa obsahu tuku.

| 41. | Je nutné zdôrazniť tento celkový výsledok, pretože je v rozpore s dlhým obdobím neistoty, ktoré nasledovalo po roku 1984 po zavedení mliečnych kvót v niektorých starých členských štátoch. Túto neistotu spôsobili nedostatky v správe systému a veľa zdĺhavých právnych sporov (24). |
| --- | --- |

41.

Je nutné zdôrazniť tento celkový výsledok, pretože je v rozpore s dlhým obdobím neistoty, ktoré nasledovalo po roku 1984 po zavedení mliečnych kvót v niektorých starých členských štátoch. Túto neistotu spôsobili nedostatky v správe systému a veľa zdĺhavých právnych sporov (24).

| 42. | Systémy v nových členských štátoch nemajú rovnakú kvalitu, pokiaľ ide o plán vnútornej kontroly. Pri audite sa zistila nedostatočná vysledovateľnosť transakcií a oneskorenia pri aktualizácii údajov o kvótach v Českej republike, Estónsku, Litve, Maďarsku, Poľsku a Slovinsku. Informačný systém, ktorý bol pôvodne zavedený na Slovensku, bol elementárny. Neexistovala integrovaná databáza, preto riadiaci pracovníci platobnej agentúry PPA vyhotovili na začiatku obdobia výpočtový hárok, ktorý obsahoval pridelené jednotlivé kvóty a na konci obdobia iný hárok s dodávkami a jednotlivými uskutočnenými priamymi platbami. V priebehu tohto obdobia nemala PPA k dispozícii žiadne informácie o vývoji situácie výrobcov. |
| --- | --- |

42.

Systémy v nových členských štátoch nemajú rovnakú kvalitu, pokiaľ ide o plán vnútornej kontroly. Pri audite sa zistila nedostatočná vysledovateľnosť transakcií a oneskorenia pri aktualizácii údajov o kvótach v Českej republike, Estónsku, Litve, Maďarsku, Poľsku a Slovinsku. Informačný systém, ktorý bol pôvodne zavedený na Slovensku, bol elementárny. Neexistovala integrovaná databáza, preto riadiaci pracovníci platobnej agentúry PPA vyhotovili na začiatku obdobia výpočtový hárok, ktorý obsahoval pridelené jednotlivé kvóty a na konci obdobia iný hárok s dodávkami a jednotlivými uskutočnenými priamymi platbami. V priebehu tohto obdobia nemala PPA k dispozícii žiadne informácie o vývoji situácie výrobcov.

| 43. | V čase auditu Dvora audítorov Komisia v nových členských štátoch nevykonala žiadnu hĺbkovú kontrolu na mieste na preverenie správneho fungovania systému a výkonu kontrol stanovených v právnych predpisoch a na zabezpečenie nápravy nedostatkov zistených počas rovnocenného nezávislého preskúmania. Z kontrol v roku 2005 uskutočnených v nových členských štátoch v rámci zúčtovacích postupov nevyplynula žiadna osobitná pripomienka k mliečnym kvótam. |
| --- | --- |

43.

V čase auditu Dvora audítorov Komisia v nových členských štátoch nevykonala žiadnu hĺbkovú kontrolu na mieste na preverenie správneho fungovania systému a výkonu kontrol stanovených v právnych predpisoch a na zabezpečenie nápravy nedostatkov zistených počas rovnocenného nezávislého preskúmania. Z kontrol v roku 2005 uskutočnených v nových členských štátoch v rámci zúčtovacích postupov nevyplynula žiadna osobitná pripomienka k mliečnym kvótam.

Doplnenie národnej rezervy: rôzne možnosti členských štátov

| 44. | Systém mliečnych kvót počíta s vytvorením národnej rezervy zvlášť pre dodávky a pre priamy predaj. Členské štáty môžu národnú rezervu doplniť tak, že nevyužité referenčné množstvá vrátia späť, ponechajú si časť prevodov alebo rovnomerne znížia všetky kvóty. |
| --- | --- |

44.

Systém mliečnych kvót počíta s vytvorením národnej rezervy zvlášť pre dodávky a pre priamy predaj. Členské štáty môžu národnú rezervu doplniť tak, že nevyužité referenčné množstvá vrátia späť, ponechajú si časť prevodov alebo rovnomerne znížia všetky kvóty.

| 45. | Členské štáty sú teda oprávnené získať späť celé nevyužité referenčné množstvo alebo jeho časť, ak výrobca neobchoduje s množstvom rovnajúcim sa aspoň 70 percentám svojho jednotlivého referenčného množstva (25). Nové členské štáty uplatnili rozličné postupy. Výrobcom, ktorí počas prvého kvótového obdobia nedostatočne využili svoju kvótu, nebola uložená pokuta v Lotyšsku, Litve, Maďarsku a Českej republike, pretože obdobie tvorilo len 11 mesiacov namiesto 12 mesiacov. Estónske orgány toto hľadisko nezohľadnili a kvóty znížili. Slovenské orgány v prvom kvótovom období 2004/2005 uplatnili systém ukladania ponúk platný pred pristúpením (26), ktorý bol prísnejší než systém stanovený v právnych predpisoch Spoločenstva. |
| --- | --- |

45.

Členské štáty sú teda oprávnené získať späť celé nevyužité referenčné množstvo alebo jeho časť, ak výrobca neobchoduje s množstvom rovnajúcim sa aspoň 70 percentám svojho jednotlivého referenčného množstva (25). Nové členské štáty uplatnili rozličné postupy. Výrobcom, ktorí počas prvého kvótového obdobia nedostatočne využili svoju kvótu, nebola uložená pokuta v Lotyšsku, Litve, Maďarsku a Českej republike, pretože obdobie tvorilo len 11 mesiacov namiesto 12 mesiacov. Estónske orgány toto hľadisko nezohľadnili a kvóty znížili. Slovenské orgány v prvom kvótovom období 2004/2005 uplatnili systém ukladania ponúk platný pred pristúpením (26), ktorý bol prísnejší než systém stanovený v právnych predpisoch Spoločenstva.

| 46. | Ustanovenia o vrátení množstiev výrobcov, ktorí sú čiastočne či úplne nečinní, neplatia v prípadoch vyššej moci alebo v riadne opodstatnených prípadoch (27). V Poľsku sa rozhodlo o vrátení množstiev v roku 2005 a 2006 v prípade úplne nečinných výrobcov alebo výrobcov využívajúcich menej než 70 % svojho referenčného množstva. Približne 3 900 výrobcov predstavujúcich 1 % všetkých výrobcov, bolo v období 2004/2005 úplne nečinných. Na žiadosť, ktorú podali v platobnej agentúre, si však ponechali celú svoju kvótu na obdobie 2005/2006. Žiadosti posudzujú a rozhodnutia o nich prijímajú regionálni riaditelia platobnej agentúry (ARR) napriek tomu, že neboli prijaté národné ustanovenia, ktorými by sa zaručilo jednotné posúdenie týchto žiadostí. |
| --- | --- |

46.

Ustanovenia o vrátení množstiev výrobcov, ktorí sú čiastočne či úplne nečinní, neplatia v prípadoch vyššej moci alebo v riadne opodstatnených prípadoch (27). V Poľsku sa rozhodlo o vrátení množstiev v roku 2005 a 2006 v prípade úplne nečinných výrobcov alebo výrobcov využívajúcich menej než 70 % svojho referenčného množstva. Približne 3 900 výrobcov predstavujúcich 1 % všetkých výrobcov, bolo v období 2004/2005 úplne nečinných. Na žiadosť, ktorú podali v platobnej agentúre, si však ponechali celú svoju kvótu na obdobie 2005/2006. Žiadosti posudzujú a rozhodnutia o nich prijímajú regionálni riaditelia platobnej agentúry (ARR) napriek tomu, že neboli prijaté národné ustanovenia, ktorými by sa zaručilo jednotné posúdenie týchto žiadostí.

Využitie národnej rezervy: rozličné postupy

| 47. | Národná rezerva slúži na prideľovanie kvót novým výrobcom alebo doplnkových množstiev existujúcim výrobcom na základe objektívnych kritérií schválených národnými orgánmi. Na základe uplatňovaných kritérií na prideľovanie množstiev v niektorých nových členských štátoch boli niektorí žiadatelia úmyselne vylúčení. Niektoré štáty taktiež použili národnú rezervu na masívne premenenie použiteľných množstiev na priamy predaj na kvóty na dodávky (rámček 4).

  Rámček 4 – Prideľovanie množstiev z národnej rezervyNoví výrobcovia v Poľsku nemali v zmysle vnútroštátnych právnych predpisov nárok na získanie kvót z národnej rezervy. Na druhej strane kvóty pridelené existujúcim výrobcom neboli limitované maximálnou výškou, ktorú žiadali výrobcovia. Niektorí výrobcovia teda dostali referenčné množstvá, ktoré prevyšovali ich potreby, čo viedlo k rýchlemu vyčerpaniu národnej rezervy na dodávky.V Litve nemali výrobcovia vlastniaci menej než päť kráv nárok na získanie referenčných množstiev z národnej rezervy počas obdobia 2004/2005.Kvóty na priamy predaj v Estónsku a Maďarsku v prvých dvoch kvótových rokoch sa systematicky prideľovali z národnej rezervy v prospech výrobcov, ktorí neuskutočnili žiadny priamy predaj a ani to nemali v úmysle. Kritériá na prideľovanie uplatňované v Estónsku (miera využitia celkovej kvóty) a Maďarsku (nedostatočná kvóta na dodávky) umožnili takýto postup.Maďarsko a Slovensko pokračovali v prideľovaní dodatočných kvót na dodávky v období 2004/2005, hoci národná rezerva na dodávky bola záporná. |
| --- | --- |

47.

Národná rezerva slúži na prideľovanie kvót novým výrobcom alebo doplnkových množstiev existujúcim výrobcom na základe objektívnych kritérií schválených národnými orgánmi. Na základe uplatňovaných kritérií na prideľovanie množstiev v niektorých nových členských štátoch boli niektorí žiadatelia úmyselne vylúčení. Niektoré štáty taktiež použili národnú rezervu na masívne premenenie použiteľných množstiev na priamy predaj na kvóty na dodávky (rámček 4).

Rámček 4 – Prideľovanie množstiev z národnej rezervyNoví výrobcovia v Poľsku nemali v zmysle vnútroštátnych právnych predpisov nárok na získanie kvót z národnej rezervy. Na druhej strane kvóty pridelené existujúcim výrobcom neboli limitované maximálnou výškou, ktorú žiadali výrobcovia. Niektorí výrobcovia teda dostali referenčné množstvá, ktoré prevyšovali ich potreby, čo viedlo k rýchlemu vyčerpaniu národnej rezervy na dodávky.V Litve nemali výrobcovia vlastniaci menej než päť kráv nárok na získanie referenčných množstiev z národnej rezervy počas obdobia 2004/2005.Kvóty na priamy predaj v Estónsku a Maďarsku v prvých dvoch kvótových rokoch sa systematicky prideľovali z národnej rezervy v prospech výrobcov, ktorí neuskutočnili žiadny priamy predaj a ani to nemali v úmysle. Kritériá na prideľovanie uplatňované v Estónsku (miera využitia celkovej kvóty) a Maďarsku (nedostatočná kvóta na dodávky) umožnili takýto postup.Maďarsko a Slovensko pokračovali v prideľovaní dodatočných kvót na dodávky v období 2004/2005, hoci národná rezerva na dodávky bola záporná.

Masívna zmena nevyužitých referenčných množstiev na priamy predaj

| 48. | Prvé dva mliečne roky sa v nových členských štátoch vyznačovali nedostatkom referenčných množstiev v národnej rezerve na dodávky, zatiaľ čo v národnej rezerve na priamy predaj zostávali značné množstvá nevyužité. O dvojakom probléme nadhodnotenia potrieb nových členských štátov pri kvótach na priamy predaj a podhodnotenia priameho predaja sme hovorili v predchádzajúcej časti (pozri bod 20 a ďalšie). |
| --- | --- |

48.

Prvé dva mliečne roky sa v nových členských štátoch vyznačovali nedostatkom referenčných množstiev v národnej rezerve na dodávky, zatiaľ čo v národnej rezerve na priamy predaj zostávali značné množstvá nevyužité. O dvojakom probléme nadhodnotenia potrieb nových členských štátov pri kvótach na priamy predaj a podhodnotenia priameho predaja sme hovorili v predchádzajúcej časti (pozri bod 20 a ďalšie).

| 49. | Na zvýšenie použiteľných množstiev na dodávky mohli nové členské štáty na opodstatnenú žiadosť výrobcu meniť referenčné množstvá na priamy predaj na referenčné množstvá na dodávky a naopak (28). Tieto ustanovenia sa prísne uplatňovali vo všetkých nových členských štátoch. Zmena kvót na priamy predaj na kvóty na dodávky dosahovala výrazný rozmer v Českej republike a baltských krajinách (graf 3). |
| --- | --- |

49.

Na zvýšenie použiteľných množstiev na dodávky mohli nové členské štáty na opodstatnenú žiadosť výrobcu meniť referenčné množstvá na priamy predaj na referenčné množstvá na dodávky a naopak (28). Tieto ustanovenia sa prísne uplatňovali vo všetkých nových členských štátoch. Zmena kvót na priamy predaj na kvóty na dodávky dosahovala výrazný rozmer v Českej republike a baltských krajinách (graf 3).

Image

Obsah tuku pri dodávkach: tento dôležitý parameter sa niekedy nezohľadňoval

| 50. | Mliečne kvóty určujú limit na množstvá mlieka, s ktorým sa obchoduje, ale aj produkciu tuku pri dodávkach. Ku každej kvóte na dodávku sa prideľuje reprezentatívny obsah tuku alebo jednotlivý referenčný obsah, ktorý sa stanoví podľa historických sadzieb výrobcov. Dodané množstvá sa upravujú pre každého výrobcu smerom hore i dole v závislosti od rozdielu medzi skutočným obsahom tuku a jednotlivým referenčným obsahom tuku, ktorý je dôležitým parametrom pre konečný výpočet dodaných množstiev. |
| --- | --- |

50.

Mliečne kvóty určujú limit na množstvá mlieka, s ktorým sa obchoduje, ale aj produkciu tuku pri dodávkach. Ku každej kvóte na dodávku sa prideľuje reprezentatívny obsah tuku alebo jednotlivý referenčný obsah, ktorý sa stanoví podľa historických sadzieb výrobcov. Dodané množstvá sa upravujú pre každého výrobcu smerom hore i dole v závislosti od rozdielu medzi skutočným obsahom tuku a jednotlivým referenčným obsahom tuku, ktorý je dôležitým parametrom pre konečný výpočet dodaných množstiev.

| 51. | V Estónsku, Litve, Maďarsku a na Slovensku uskutočnili výrobcovia v období 2004/2005 dodávky, pričom nemali pridelenú kvótu a referenčný obsah tuku. Systém v Poľsku neodhalí výrobcov, ktorým bol pridelený nereálny referenčný obsah tuku, t. j. nad rámec 30 až 50 g/kg. Za obdobie 2004/2005 Dvor audítorov odhalil výrobcov s nezvyčajne nízkym alebo nezvyčajne vysokým referenčným obsahom. |
| --- | --- |

51.

V Estónsku, Litve, Maďarsku a na Slovensku uskutočnili výrobcovia v období 2004/2005 dodávky, pričom nemali pridelenú kvótu a referenčný obsah tuku. Systém v Poľsku neodhalí výrobcov, ktorým bol pridelený nereálny referenčný obsah tuku, t. j. nad rámec 30 až 50 g/kg. Za obdobie 2004/2005 Dvor audítorov odhalil výrobcov s nezvyčajne nízkym alebo nezvyčajne vysokým referenčným obsahom.

| 52. | Pri zmene množstiev na priamy predaj na množstvá na dodávky je obsah referenčného tuku súvisiaci so zmenenou kvótou stanovený na 38 g/kg (29). Referenčný obsah tuku referenčného množstva na dodávky však zostane nezmenený, ak výrobca poskytne zdôvodnenie, ktoré je vyhovujúce pre kompetentný orgán. České, litovské a slovenské orgány túto reštrikciu neberú do úvahy a u výrobcov, ktorí vykonali zmenu, ponechávajú referenčný obsah tuku bez zmeny. |
| --- | --- |

52.

Pri zmene množstiev na priamy predaj na množstvá na dodávky je obsah referenčného tuku súvisiaci so zmenenou kvótou stanovený na 38 g/kg (29). Referenčný obsah tuku referenčného množstva na dodávky však zostane nezmenený, ak výrobca poskytne zdôvodnenie, ktoré je vyhovujúce pre kompetentný orgán. České, litovské a slovenské orgány túto reštrikciu neberú do úvahy a u výrobcov, ktorí vykonali zmenu, ponechávajú referenčný obsah tuku bez zmeny.

KONTROLY

| 53. | V právnych predpisoch EÚ sa požaduje vykonanie určitého počtu kontrol (30). Od členských štátov sa vyžaduje, aby skontrolovali presnosť údajov vo vyhláseniach výrobcov a nákupcov a aby v prípade potreby zabezpečili, že poplatok je uložený tým výrobcom, ktorí prekročili národné referenčné množstvá. |
| --- | --- |

53.

V právnych predpisoch EÚ sa požaduje vykonanie určitého počtu kontrol (30). Od členských štátov sa vyžaduje, aby skontrolovali presnosť údajov vo vyhláseniach výrobcov a nákupcov a aby v prípade potreby zabezpečili, že poplatok je uložený tým výrobcom, ktorí prekročili národné referenčné množstvá.

| 54. | Z auditu vyplynulo, že plánovanie a vykonávanie kontrol možno ešte výrazne zlepšiť. |
| --- | --- |

54.

Z auditu vyplynulo, že plánovanie a vykonávanie kontrol možno ešte výrazne zlepšiť.

Oneskorené a nedostatočné plánovanie kontrol členskými štátmi

| 55. | Príslušné národné orgány vypracúvajú na základe analýzy rizika plán kontrol na obdobie 12 mesiacov. Kontroly (v poľnohospodárskych podnikoch, počas prepravy a u nákupcu) sa vykonávajú počas kvótového roka a po ňom, avšak nie neskôr ako 18 mesiacov po skončení príslušného roku. |
| --- | --- |

55.

Príslušné národné orgány vypracúvajú na základe analýzy rizika plán kontrol na obdobie 12 mesiacov. Kontroly (v poľnohospodárskych podnikoch, počas prepravy a u nákupcu) sa vykonávajú počas kvótového roka a po ňom, avšak nie neskôr ako 18 mesiacov po skončení príslušného roku.

| 56. | V niektorých členských štátoch, napríklad v Lotyšsku, Litve a Poľsku, sa plány kontrol zverejnili neskoro. Plán kontrol musí obsahovať aj zoznam vybraných nákupcov a výrobcov, čo za kvótový rok 2004/2005 nedodržala Slovenská republika a Maďarsko. |
| --- | --- |

56.

V niektorých členských štátoch, napríklad v Lotyšsku, Litve a Poľsku, sa plány kontrol zverejnili neskoro. Plán kontrol musí obsahovať aj zoznam vybraných nákupcov a výrobcov, čo za kvótový rok 2004/2005 nedodržala Slovenská republika a Maďarsko.

| 57. | Maďarsko a Slovenská republika vypracovali len veľmi stručnú analýzu rizika pre kontroly týkajúcu sa kvótového roku 2004/2005. V Českej republike a Lotyšsku bola analýza rizika k dispozícii až v marci 2005, t. j. na konci kvótového roku. V Poľsku kontroly uskutočnené v kvótovom roku 2005/2006 neboli založené na analýze rizika. Analýza rizika sa vykonala až po skončení kvótového roku. |
| --- | --- |

57.

Maďarsko a Slovenská republika vypracovali len veľmi stručnú analýzu rizika pre kontroly týkajúcu sa kvótového roku 2004/2005. V Českej republike a Lotyšsku bola analýza rizika k dispozícii až v marci 2005, t. j. na konci kvótového roku. V Poľsku kontroly uskutočnené v kvótovom roku 2005/2006 neboli založené na analýze rizika. Analýza rizika sa vykonala až po skončení kvótového roku.

| 58. | Treba upozorniť, že približne 17 % produkcie mlieka nových členských štátov pochádza od výrobcov, ktorým nebola pridelená kvóta, pričom väčšinu z nich tvoria malí výrobcovia so stádami maximálne štyroch kráv. Zo štatistických krížových kontrol však vyplýva, že istý podiel týchto výrobcov bez kvóty obchoduje s mliekom hlavne prostredníctvom priameho predaja. Pri analyzovaní rizika v nových členských štátoch sa však spravidla nezohľadňujú výrobcovia, ktorým nebola pridelená kvóta. Keďže sa títo výrobcovia v podstate vôbec nekontrolujú, národné orgány nemajú primeranú istotu, že všetci výrobcovia náležite deklarujú množstvá mlieka, s ktorými obchodujú. Riziko podhodnotených vyhlásení je však v každom prípade nižšie pri dodávkach ako pri priamom predaji. Skutočnosťou ostáva, že je zložité kontrolovať, či priamy predaj, na ktorý nebola pridelená kvóta, bol riadne deklarovaný. Naopak, dodávky od výrobcov bez kvóty sa môžu kontrolovať na základe účtovných záznamov nákupcov. Dvor audítorov identifikoval výrobcov, ktorí dodávali mlieko, pričom im nebola pridelená kvóta, a teda ani jednotlivé referenčné množstvo na obsah tuku, a to najmä v Estónsku, Litve, Maďarsku a na Slovensku (31). |
| --- | --- |

58.

Treba upozorniť, že približne 17 % produkcie mlieka nových členských štátov pochádza od výrobcov, ktorým nebola pridelená kvóta, pričom väčšinu z nich tvoria malí výrobcovia so stádami maximálne štyroch kráv. Zo štatistických krížových kontrol však vyplýva, že istý podiel týchto výrobcov bez kvóty obchoduje s mliekom hlavne prostredníctvom priameho predaja. Pri analyzovaní rizika v nových členských štátoch sa však spravidla nezohľadňujú výrobcovia, ktorým nebola pridelená kvóta. Keďže sa títo výrobcovia v podstate vôbec nekontrolujú, národné orgány nemajú primeranú istotu, že všetci výrobcovia náležite deklarujú množstvá mlieka, s ktorými obchodujú. Riziko podhodnotených vyhlásení je však v každom prípade nižšie pri dodávkach ako pri priamom predaji. Skutočnosťou ostáva, že je zložité kontrolovať, či priamy predaj, na ktorý nebola pridelená kvóta, bol riadne deklarovaný. Naopak, dodávky od výrobcov bez kvóty sa môžu kontrolovať na základe účtovných záznamov nákupcov. Dvor audítorov identifikoval výrobcov, ktorí dodávali mlieko, pričom im nebola pridelená kvóta, a teda ani jednotlivé referenčné množstvo na obsah tuku, a to najmä v Estónsku, Litve, Maďarsku a na Slovensku (31).

| 59. | Žiadny nový členský štát, v ktorom sa uskutočnila kontrola, okrem Litvy, systematicky nevykonával krížové kontroly databáz mliečnych kvót s databázami identifikácie zvierat. Pomocou tohto typu krížových kontrol by sa odhalili jasné riziká ohrozujúce systém, napríklad držitelia kvót, ktorí nevlastnia žiadne dojnice, vlastníci dojníc, ktorým nebola pridelená kvóta, a kvóty pridelené alebo množstvá deklarované bez ohľadu na veľkosť a zloženie stáda. Niektoré členské štáty informovali Dvor audítorov, že v reakcii na jeho audity vykonávajú krížové kontroly. |
| --- | --- |

59.

Žiadny nový členský štát, v ktorom sa uskutočnila kontrola, okrem Litvy, systematicky nevykonával krížové kontroly databáz mliečnych kvót s databázami identifikácie zvierat. Pomocou tohto typu krížových kontrol by sa odhalili jasné riziká ohrozujúce systém, napríklad držitelia kvót, ktorí nevlastnia žiadne dojnice, vlastníci dojníc, ktorým nebola pridelená kvóta, a kvóty pridelené alebo množstvá deklarované bez ohľadu na veľkosť a zloženie stáda. Niektoré členské štáty informovali Dvor audítorov, že v reakcii na jeho audity vykonávajú krížové kontroly.

Oneskorené a nedostatočne zdokumentované kontroly

| 60. | V Litve zásadu, že niektoré kontroly sa musia vykonať počas trvania kvótového roku (32), formálne dodržali, keďže štyroch výrobcov kontrolovali 31. marca 2005. Takmer všetky kontroly sa teda uskutočnili po skončení roka. V Maďarsku sa počas kvótového roku 2004/2005 nekontrolovali žiadni výrobcovia, stalo sa tak až neskôr, v septembri 2006. |
| --- | --- |

60.

V Litve zásadu, že niektoré kontroly sa musia vykonať počas trvania kvótového roku (32), formálne dodržali, keďže štyroch výrobcov kontrolovali 31. marca 2005. Takmer všetky kontroly sa teda uskutočnili po skončení roka. V Maďarsku sa počas kvótového roku 2004/2005 nekontrolovali žiadni výrobcovia, stalo sa tak až neskôr, v septembri 2006.

| 61. | Dvor audítorov počas svojho auditu na mieste zistil niekoľko nedostatkov:






  — | v Českej republike (2004/2005) a Slovinsku (2005/2006) neboli postupy kontrol dostatočne presné a nezabezpečila sa jednotnosť charakteru vykonaných kontrol. Tieto dva členské štáty uviedli Dvoru audítorov, že na druhý kvótový rok boli vydané výrazne vylepšené inšpekčné pokyny, |
| --- | --- | --- |

61.

Dvor audítorov počas svojho auditu na mieste zistil niekoľko nedostatkov:

—

v Českej republike (2004/2005) a Slovinsku (2005/2006) neboli postupy kontrol dostatočne presné a nezabezpečila sa jednotnosť charakteru vykonaných kontrol. Tieto dva členské štáty uviedli Dvoru audítorov, že na druhý kvótový rok boli vydané výrazne vylepšené inšpekčné pokyny,

| — | v Estónsku sa súlad medzi predanými množstvami a výrobnou kapacitou (33) kontroloval pomocou registra stáda. Neskúmala sa však aktuálnosť registra, pretože v postupoch sa nestanovuje fyzická kontrola zvierat. Od roku 2006 nový počítačový systém umožňuje vykonávať krížovú kontrolu registra stáda s ohľadom na databázu kvót, |
| --- | --- |

—

v Estónsku sa súlad medzi predanými množstvami a výrobnou kapacitou (33) kontroloval pomocou registra stáda. Neskúmala sa však aktuálnosť registra, pretože v postupoch sa nestanovuje fyzická kontrola zvierat. Od roku 2006 nový počítačový systém umožňuje vykonávať krížovú kontrolu registra stáda s ohľadom na databázu kvót,

| — | v Poľsku sa nezachovali prílohy k správam o kontrolách vykonaných u výrobcov v kvótovom roku 2005/2006, čo znemožnilo monitorovanie kontrol. V jednej kontrolovanej mliekarni sa obsah tuku stanovený akreditovaným laboratóriom líšil od priemeru a po čase rozdiel abnormálne vzrástol. Kontrolóri nepožadovali dodatočné kontroly napriek tomu, že v národných usmerneniach sú pre takéto prípady stanovené postupy. Odhady kontrolórov týkajúce sa výrobnej kapacity boli sústavne nesprávne, keďže vychádzali z údajov o príliš nízkej produkcii mlieka, ktoré neboli reprezentatívne. Počet zaznamenaných nedostatkov bol teda značný (34), |
| --- | --- |

—

v Poľsku sa nezachovali prílohy k správam o kontrolách vykonaných u výrobcov v kvótovom roku 2005/2006, čo znemožnilo monitorovanie kontrol. V jednej kontrolovanej mliekarni sa obsah tuku stanovený akreditovaným laboratóriom líšil od priemeru a po čase rozdiel abnormálne vzrástol. Kontrolóri nepožadovali dodatočné kontroly napriek tomu, že v národných usmerneniach sú pre takéto prípady stanovené postupy. Odhady kontrolórov týkajúce sa výrobnej kapacity boli sústavne nesprávne, keďže vychádzali z údajov o príliš nízkej produkcii mlieka, ktoré neboli reprezentatívne. Počet zaznamenaných nedostatkov bol teda značný (34),

| — | na Slovensku príslušné orgány predložili údaje o celkovej miere porušenia predpisov za kvótový rok 2004/2005 (44 % kontrol), ich zistenia však nezahŕňali štatistické údaje o typoch a frekvencii výskytu nezrovnalostí. |
| --- | --- |

—

na Slovensku príslušné orgány predložili údaje o celkovej miere porušenia predpisov za kvótový rok 2004/2005 (44 % kontrol), ich zistenia však nezahŕňali štatistické údaje o typoch a frekvencii výskytu nezrovnalostí.

PREHĽAD PRVÝCH KVÓTOVÝCH ROKOV

Národné referenčné množstvá na dodávky sa dosiahli a národné referenčné množstvá na priamy predaj sa dostatočne nevyužili

| 62. | V prvom kvótovom roku (2004/2005) sa národné referenčné množstvo v nových členských štátoch (tabuľky 8 a 9) ani v jednom prípade neprekročilo. Kvóta na dodávky však bola takmer vyčerpaná, kým kvóta na priamy predaj bola značne nevyužitá. |
| --- | --- |

62.

V prvom kvótovom roku (2004/2005) sa národné referenčné množstvo v nových členských štátoch (tabuľky 8 a 9) ani v jednom prípade neprekročilo. Kvóta na dodávky však bola takmer vyčerpaná, kým kvóta na priamy predaj bola značne nevyužitá.

| 63. | V druhom kvótovom roku (2005/2006) sa dodávky vo všetkých nových členských štátoch zvýšili s výnimkou Maďarska a Malty, kde zostali na tej istej úrovni (pozri tabuľky 8 a 9). Česká republika, Cyprus a Poľsko musia zaplatiť poplatok spolu vo výške 67,7 mil. EUR, pretože presiahli národné referenčné množstvá na dodávky (35). |
| --- | --- |

63.

V druhom kvótovom roku (2005/2006) sa dodávky vo všetkých nových členských štátoch zvýšili s výnimkou Maďarska a Malty, kde zostali na tej istej úrovni (pozri tabuľky 8 a 9). Česká republika, Cyprus a Poľsko musia zaplatiť poplatok spolu vo výške 67,7 mil. EUR, pretože presiahli národné referenčné množstvá na dodávky (35).

| 64. | Objem priameho predaja sa stabilizoval alebo klesol najmä v Poľsku. Všeobecný nárast miery čerpania kvóty na priamy predaj vyplýva zo skutočnosti, že použiteľné národné množstvá po zmenách výrazne klesli. |
| --- | --- |

64.

Objem priameho predaja sa stabilizoval alebo klesol najmä v Poľsku. Všeobecný nárast miery čerpania kvóty na priamy predaj vyplýva zo skutočnosti, že použiteľné národné množstvá po zmenách výrazne klesli.

| 65. | Na Cypre sa takmer dosiahlo národné referenčné množstvo pre priamy predaj s výnimkou jedného kilogramu (36). |
| --- | --- |

65.

Na Cypre sa takmer dosiahlo národné referenčné množstvo pre priamy predaj s výnimkou jedného kilogramu (36).

| 66. | Za kvótový rok 2006/2007 množstvá uvoľnené z osobitnej reštrukturalizačnej rezervy od 1. apríla 2006 znížili riziko prekročenia kvóty na dodávky v Českej republike a Poľsku. Na Cypre sa presiahlo národné referenčné množstvo na dodávky aj na priamy predaj. Poplatok, ktorý sa má v tejto súvislosti vybrať, dosahuje výšku približne 180 000 EUR pri dodávkach a 16 000 EUR pri priamom predaji.
  Tabuľka 8
  Využitie národných referenčných množstiev na dodávky v nových členských štátoch (kvótové roky 2004/2005 a 2005/2006)
















  (v tis. ton) |
| --- | --- |
| Kvótový rok | Množstvá | CZ | EE | CY | LV | LT | HU | MT | PL | SI | SK |
| 2004/2005 | Dodávky
  (1) | 2 608 | 520 | 141 | 502 | 1 209 | 1 589 | 46 | 8 347 | 499 | 949 |
| Použiteľná kvóta
  (2) | 2 616 | 554 | 141 | 632 | 1 280 | 1 783 | 49 | 8 500 | 516 | 1 003 |
| Využitie kvóty na dodávky
  (1)/(2) | 99,7 % | 93,9 % | 99,9 % | 79,3 % | 94,5 % | 89,1 % | 93,8 % | 98,2 % | 96,7 % | 94,6 % |
| 2005/2006 | Dodávky
  (1) | 2 696 | 569 | 144 | 568 | 1 250 | 1 581 | 41 | 8 931 | 509 | 981 |
| Použiteľná kvóta
  (2) | 2 679 | 605 | 142 | 678 | 1 520 | 1 835 | 49 | 8 730 | 536 | 1 005 |
| Využitie kvóty na dodávky
  (1)/(2) | 100,6 % | 94,1 % | 100,9 % | 83,7 % | 82,2 % | 86,1 % | 84,6 % | 102,3 % | 95,0 % | 97,6 % |
| Kvótový rok 2004/2005: Odpovede na dotazník podľa článku 26 nariadenia (ES) č. 595/2004 (údaje za 11 mesiacov extrapolované na 12 mesiacov okrem Estónska) a platobné agentúry v prípade PL (ARR) a SI (ARSKTRP).
  Kvótový rok 2005/2006: Odpovede na dotazník podľa článku 26 nariadenia (ES) č. 595/2004.
  Uvedené kvóty sú kvóty po zmenách (dočasných a konečných). |

66.

Za kvótový rok 2006/2007 množstvá uvoľnené z osobitnej reštrukturalizačnej rezervy od 1. apríla 2006 znížili riziko prekročenia kvóty na dodávky v Českej republike a Poľsku. Na Cypre sa presiahlo národné referenčné množstvo na dodávky aj na priamy predaj. Poplatok, ktorý sa má v tejto súvislosti vybrať, dosahuje výšku približne 180 000 EUR pri dodávkach a 16 000 EUR pri priamom predaji.

Tabuľka 8

Využitie národných referenčných množstiev na dodávky v nových členských štátoch (kvótové roky 2004/2005 a 2005/2006)

(v tis. ton)

Kvótový rok

Množstvá

CZ

EE

CY

LV

LT

HU

MT

PL

SI

SK

2004/2005

Dodávky

(1)

2 608

520

141

502

1 209

1 589

46

8 347

499

949

Použiteľná kvóta

(2)

2 616

554

141

632

1 280

1 783

49

8 500

516

1 003

Využitie kvóty na dodávky

(1)/(2)

99,7 %

93,9 %

99,9 %

79,3 %

94,5 %

89,1 %

93,8 %

98,2 %

96,7 %

94,6 %

2005/2006

Dodávky

(1)

2 696

569

144

568

1 250

1 581

41

8 931

509

981

Použiteľná kvóta

(2)

2 679

605

142

678

1 520

1 835

49

8 730

536

1 005

Využitie kvóty na dodávky

(1)/(2)

100,6 %

94,1 %

100,9 %

83,7 %

82,2 %

86,1 %

84,6 %

102,3 %

95,0 %

97,6 %

Kvótový rok 2004/2005: Odpovede na dotazník podľa článku 26 nariadenia (ES) č. 595/2004 (údaje za 11 mesiacov extrapolované na 12 mesiacov okrem Estónska) a platobné agentúry v prípade PL (ARR) a SI (ARSKTRP).

Kvótový rok 2005/2006: Odpovede na dotazník podľa článku 26 nariadenia (ES) č. 595/2004.

Uvedené kvóty sú kvóty po zmenách (dočasných a konečných).

Tabuľka 9

Využitie národných referenčných množstiev na priamy predaj v nových členských štátoch (kvótové roky 2004/2005 a 2005/2006)

| (v tis. ton) |
| --- |
| Kvótový rok | Množstvá | CZ | EE | CY | LV | LT | HU | MT | PL | SI | SK |
| 2004/2005 | Priamy predaj
  (1) | 3 | 10 | 2 | 11 | 76 | 26 | 0 | 309 | 20 | 7 |
| Disponibilná kvóta
  (2) | 67 | 70 | 4 | 63 | 367 | 165 | 0 | 464 | 45 | 10 |
| Využitie kvóty na priamy predaj
  (1)/(2) | 4,2 % | 13,6 % | 61,7 % | 18 % | 20,8 % | 15,8 % | | 66,6 % | 45,4 % | 66,3 % |
| 2005/2006 | Priamy predaj
  (1) | 3 | 9 | 3 | 11 | 56 | 19 | 0 | 195 | 21 | 4 |
| Disponibilná kvóta
  (2) | 3 | 19 | 3 | 17 | 127 | 112 | 0 | 234 | 25 | 8 |
| Využitie kvóty na priamy predaj
  (1)/(2) | 81 % | 44,3 % | 100 % | 63,3 % | 44,2 % | 17,2 % | | 83,2 % | 83,5 % | 44,6 % |
| Kvótový rok 2004/2005: Odpovede na dotazník podľa článku 26 nariadenia (ES) č. 595/2004 (údaje za 11 mesiacov extrapolované na 12 mesiacov okrem Estónska) a platobné agentúry v prípade PL (ARR) a SI (ARSKTRP).
  Kvótový rok 2005/2006: Odpovede na dotazník podľa článku 26 nariadenia (ES) č. 595/2004.
  Uvedené kvóty sú kvóty po zmenách (dočasných a konečných). |

(v tis. ton)

Kvótový rok

Množstvá

CZ

EE

CY

LV

LT

HU

MT

PL

SI

SK

2004/2005

Priamy predaj

(1)

3

10

2

11

76

26

0

309

20

7

Disponibilná kvóta

(2)

67

70

4

63

367

165

0

464

45

10

Využitie kvóty na priamy predaj

(1)/(2)

4,2 %

13,6 %

61,7 %

18 %

20,8 %

15,8 %

66,6 %

45,4 %

66,3 %

2005/2006

Priamy predaj

(1)

3

9

3

11

56

19

0

195

21

4

Disponibilná kvóta

(2)

3

19

3

17

127

112

0

234

25

8

Využitie kvóty na priamy predaj

(1)/(2)

81 %

44,3 %

100 %

63,3 %

44,2 %

17,2 %

83,2 %

83,5 %

44,6 %

Kvótový rok 2004/2005: Odpovede na dotazník podľa článku 26 nariadenia (ES) č. 595/2004 (údaje za 11 mesiacov extrapolované na 12 mesiacov okrem Estónska) a platobné agentúry v prípade PL (ARR) a SI (ARSKTRP).

Kvótový rok 2005/2006: Odpovede na dotazník podľa článku 26 nariadenia (ES) č. 595/2004.

Uvedené kvóty sú kvóty po zmenách (dočasných a konečných).

Reštrukturalizácia pokračuje v nových členských štátoch

| 67. | Hĺbková reštrukturalizácia profesionálneho mliekarenského odvetvia začala v nových členských štátoch dávno pred rozšírením (pozri bod 8 a ďalšie). Zavedenie systému mliečnych kvót teda radikálne nenarušilo výrobný aparát, ktorý sa postupne vyvíja smerom k technickým a ekonomickým štandardom starých členských štátov. |
| --- | --- |

67.

Hĺbková reštrukturalizácia profesionálneho mliekarenského odvetvia začala v nových členských štátoch dávno pred rozšírením (pozri bod 8 a ďalšie). Zavedenie systému mliečnych kvót teda radikálne nenarušilo výrobný aparát, ktorý sa postupne vyvíja smerom k technickým a ekonomickým štandardom starých členských štátov.

| 68. | Najnovšie úplné údaje o stádach mliečneho dobytka nových členských štátov sa týkajú roku 2005. Z provizórnych údajov vyplýva, že počet kusov mliečneho dobytka v nových členských štátoch klesol v rokoch 2005 a 2007 približne o 366 000 kusov, t. j. 8 % (37). Reštrukturalizácia sa v mliekarenskom priemysle prejavuje aj zníženým počtom schválených nákupcov, ktorý klesol z 935 v kvótovom roku 2004/2005 na 895 v roku 2006/2007. Zmenili sa aj odbytiská mliekarenského priemyslu v nových členských štátoch. Produkuje sa viac syra a menej iných mliečnych výrobkov s nízkou pridanou hodnotou (odstredené mlieko, sušené mlieko a maslo). |
| --- | --- |

68.

Najnovšie úplné údaje o stádach mliečneho dobytka nových členských štátov sa týkajú roku 2005. Z provizórnych údajov vyplýva, že počet kusov mliečneho dobytka v nových členských štátoch klesol v rokoch 2005 a 2007 približne o 366 000 kusov, t. j. 8 % (37). Reštrukturalizácia sa v mliekarenskom priemysle prejavuje aj zníženým počtom schválených nákupcov, ktorý klesol z 935 v kvótovom roku 2004/2005 na 895 v roku 2006/2007. Zmenili sa aj odbytiská mliekarenského priemyslu v nových členských štátoch. Produkuje sa viac syra a menej iných mliečnych výrobkov s nízkou pridanou hodnotou (odstredené mlieko, sušené mlieko a maslo).

| 69. | Systém mliečnych kvót sa zavádzal v tom istom čase, ako sa začal všeobecný nárast cien mlieka. Cena vyplácaná výrobcom v nových členských štátoch je naďalej nižšia ako v štátoch EÚ 15, rozdiel sa však zmenšuje. Zmeny cien podnietili výrobcov mlieka k zvyšovaniu dodávok na úkor priameho predaja. Miera dodávok nových členských štátov sa preto čoraz viac približuje k miere ostatných členských štátov, existuje však značný rozdiel medzi krajinami, kde je produkcia mlieka vysoko koncentrovaná (Česká republika, Maďarsko a Slovensko), a krajinami, kde je produkcia stále roztrieštená (Litva a Poľsko). |
| --- | --- |

69.

Systém mliečnych kvót sa zavádzal v tom istom čase, ako sa začal všeobecný nárast cien mlieka. Cena vyplácaná výrobcom v nových členských štátoch je naďalej nižšia ako v štátoch EÚ 15, rozdiel sa však zmenšuje. Zmeny cien podnietili výrobcov mlieka k zvyšovaniu dodávok na úkor priameho predaja. Miera dodávok nových členských štátov sa preto čoraz viac približuje k miere ostatných členských štátov, existuje však značný rozdiel medzi krajinami, kde je produkcia mlieka vysoko koncentrovaná (Česká republika, Maďarsko a Slovensko), a krajinami, kde je produkcia stále roztrieštená (Litva a Poľsko).

V dôsledku rozšírenia sa zvýšil počet cezhraničných dodávok bez toho, aby sa destabilizovala spoločná organizácia trhu s mliekom

| 70. | Nové členské štáty od vstupu do EÚ zvýšili vzájomné obchodovanie s mliekom a mliečnymi výrobkami v rámci EÚ (tabuľka 10). V niektorých hraničných oblastiach nových členských štátov, kde je cena mlieka nižšia ako v susednom členskom štáte, sa rozvinul vývozný obchod so surovým mliekom. Tento fenomén zasiahol najmä Slovinsko (rámček 5).
  Tabuľka 10
  Mlieko a mliečne výrobky – zahraničný obchod krajín strednej a východnej Európy











  (v tis. ton) |
| --- | --- |
| Množstvá | Vývoz v rámci Spoločentsva | Dovoz v rámci Spoločentsva |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Nekoncentrované mlieko a smotana bez pridania cukru alebo iných sladidiel | 334 | 978 | 1 470 | 127 | 322 | 514 |
| z toho surové mlieko | 144 | 570 | 905 | 38 | 147 | 292 |
| Koncentrované mlieko a smotana alebo mlieko a smotana s pridaním cukru alebo iných sladidiel | 144 | 165 | 160 | 19 | 30 | 33 |
| Cmar, kyslé mlieko a smotana, jogurt, kefír a iné fermentované a acidofilné mlieka a smotany | 62 | 124 | 163 | 79 | 106 | 121 |
| Mliečne sérum, výrobky z prírodných mliečnych zložiek | 68 | 102 | 197 | 38 | 48 | 69 |
| Maslo a iné mliečne tuky | 53 | 49 | 36 | 15 | 18 | 25 |
| Syry | 120 | 170 | 184 | 75 | 114 | 144 |
| Zdroj: Komisia, Eurostat (COMEXT). |

70.

Nové členské štáty od vstupu do EÚ zvýšili vzájomné obchodovanie s mliekom a mliečnymi výrobkami v rámci EÚ (tabuľka 10). V niektorých hraničných oblastiach nových členských štátov, kde je cena mlieka nižšia ako v susednom členskom štáte, sa rozvinul vývozný obchod so surovým mliekom. Tento fenomén zasiahol najmä Slovinsko (rámček 5).

Tabuľka 10

Mlieko a mliečne výrobky – zahraničný obchod krajín strednej a východnej Európy

(v tis. ton)

Množstvá

Vývoz v rámci Spoločentsva

Dovoz v rámci Spoločentsva

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Nekoncentrované mlieko a smotana bez pridania cukru alebo iných sladidiel

334

978

1 470

127

322

514

z toho surové mlieko

144

570

905

38

147

292

Koncentrované mlieko a smotana alebo mlieko a smotana s pridaním cukru alebo iných sladidiel

144

165

160

19

30

33

Cmar, kyslé mlieko a smotana, jogurt, kefír a iné fermentované a acidofilné mlieka a smotany

62

124

163

79

106

121

Mliečne sérum, výrobky z prírodných mliečnych zložiek

68

102

197

38

48

69

Maslo a iné mliečne tuky

53

49

36

15

18

25

Syry

120

170

184

75

114

144

Zdroj: Komisia, Eurostat (COMEXT).

Rámček 5 – Masívny vývoz surového mlieka zo Slovinska do TalianskaSlovinsko je novým členským štátom, ktorého miestny trh s mliekom sa po vstupe do EÚ zmenil najviac. Pre cenové rozdiely medzi Slovinskom a Talianskom narástol od roku 2005 vývoz slovinského surového mlieka do Talianska. V roku 2006 bola cena mlieka v Slovinsku približne o 18 % nižšia než v Taliansku. V tom istom roku sa do Talianska vyviezlo a na mieste spracovalo asi 28 % slovinského mlieka. V dôsledku tohto fenoménu sa v Slovinsku obmedzila produkcia mliečnych výrobkov (–22 % v prípade produkcie masla v roku 2006, –13 % pri mlieku, –11 % pri smotane a –7 % pri syre) a namiesto toho sa podporuje ich dovoz.

| 71. | Predpokladaný scenár, že po rozšírení EÚ vzniknú ďalšie prebytky mliečnych výrobkov na vývoz od roku 2005 (38), sa však nenaplnil. Od roku 2004 Európska únia udelila dotácie novým členským štátom len na veľmi malé množstvá mliečnych výrobkov. V roku 2005 rozpočtové výdavky na mlieko v nových členských štátoch predstavovali 3,7 % a v roku 2006 4,8 % celkových výdavkov na opatrenia pomoci, náhrady a odbytové opatrenia v súvislosti s produkciou mlieka. |
| --- | --- |

71.

Predpokladaný scenár, že po rozšírení EÚ vzniknú ďalšie prebytky mliečnych výrobkov na vývoz od roku 2005 (38), sa však nenaplnil. Od roku 2004 Európska únia udelila dotácie novým členským štátom len na veľmi malé množstvá mliečnych výrobkov. V roku 2005 rozpočtové výdavky na mlieko v nových členských štátoch predstavovali 3,7 % a v roku 2006 4,8 % celkových výdavkov na opatrenia pomoci, náhrady a odbytové opatrenia v súvislosti s produkciou mlieka.

ZÁVERY A ODPORÚČANIA

| 72. | Systém mliečnych kvót obmedzujúci výrobu mlieka bol rozšírený na členské štáty, ktoré do Európskej únie vstúpili 1. mája 2004. Trh s mliekom odvtedy poznačili hlboké zmeny, ktoré charakterizovali zvyšujúce sa ceny na svetových trhoch a postupné miznutie štrukturálnych prebytkov, ktoré boli dôvodom zavedenia kvót. Hoci je takmer isté, že kvóty v roku 2015 vymiznú, dovtedy musí byť spôsob ich uplatňovania predmetom kontroly na primeranej úrovni. |
| --- | --- |

72.

Systém mliečnych kvót obmedzujúci výrobu mlieka bol rozšírený na členské štáty, ktoré do Európskej únie vstúpili 1. mája 2004. Trh s mliekom odvtedy poznačili hlboké zmeny, ktoré charakterizovali zvyšujúce sa ceny na svetových trhoch a postupné miznutie štrukturálnych prebytkov, ktoré boli dôvodom zavedenia kvót. Hoci je takmer isté, že kvóty v roku 2015 vymiznú, dovtedy musí byť spôsob ich uplatňovania predmetom kontroly na primeranej úrovni.

Boli príprava Komisie na rozšírenie systému mliečnych kvót v nových členských štátoch a dohľad na ním efektívne?

| 73. | V predprístupovej fáze Komisia podporovala implementáciu systému najmä koordináciou vykonávania nezávislého rovnocenného preskúmania a rokovaním s kandidátskymi krajinami o národných referenčných množstvách. Úrovne stanovených kvót na dodávky sa blížili k skutočne dodaným množstvám počas referenčného obdobia. Rokovania o kvótach na „priamy predaj“ naopak vyústili do udelenia referenčných množstiev, ktoré značne presiahli požiadavky (pozri body 15 až 21). |
| --- | --- |

73.

V predprístupovej fáze Komisia podporovala implementáciu systému najmä koordináciou vykonávania nezávislého rovnocenného preskúmania a rokovaním s kandidátskymi krajinami o národných referenčných množstvách. Úrovne stanovených kvót na dodávky sa blížili k skutočne dodaným množstvám počas referenčného obdobia. Rokovania o kvótach na „priamy predaj“ naopak vyústili do udelenia referenčných množstiev, ktoré značne presiahli požiadavky (pozri body 15 až 21).

| 74. | Dvor audítorov zistil pri činnostiach Komisie v období rokov 2004 – 2006 tieto nedostatky:






  — | Komisia uvoľnila osobitnú reštrukturalizačnú rezervu pre všetky nové členské štáty strednej a východnej Európy napriek tomu, že chýbali podporné dôkazy pre niektoré aspekty procesu reštrukturalizácie. Ako hlavné hodnotiace kritérium použila zmeny vo vlastnej spotrebe oznámené členskými štátmi a nespochybnila údaje, ktoré predložili národné orgány (pozri body 23 až 26), |
| --- | --- | --- |

74.

Dvor audítorov zistil pri činnostiach Komisie v období rokov 2004 – 2006 tieto nedostatky:

—

Komisia uvoľnila osobitnú reštrukturalizačnú rezervu pre všetky nové členské štáty strednej a východnej Európy napriek tomu, že chýbali podporné dôkazy pre niektoré aspekty procesu reštrukturalizácie. Ako hlavné hodnotiace kritérium použila zmeny vo vlastnej spotrebe oznámené členskými štátmi a nespochybnila údaje, ktoré predložili národné orgány (pozri body 23 až 26),

| — | v čase auditu Komisia stále neuskutočnila žiadne podrobné kontroly na mieste v nových členských štátoch s cieľom zistiť, či systém funguje bez problémov, či sa nedostatky zistené v priebehu nezávislého rovnocenného preskúmania napravili a či sa implementovali kontroly stanovené v nariadeniach (pozri body 40 až 43). |
| --- | --- |

—

v čase auditu Komisia stále neuskutočnila žiadne podrobné kontroly na mieste v nových členských štátoch s cieľom zistiť, či systém funguje bez problémov, či sa nedostatky zistené v priebehu nezávislého rovnocenného preskúmania napravili a či sa implementovali kontroly stanovené v nariadeniach (pozri body 40 až 43).

Odporúčanie 1Komisia by mala v rámci zdieľaného hospodárenia naďalej prijímať všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie účinného monitorovania implementácie a riadneho hospodárenia v systéme mliečnych kvót.Je nevyhnutné, aby Komisia mala k dispozícii spoľahlivé a harmonizované informácie, aby mohla posúdiť skutočný rozsah procesu reštrukturalizácie a potvrdiť údaje o priamom predaji.

Vytvorili nové členské štáty primerané štruktúry na spravovanie mliečnych kvót? Je riadenie systému a dohľad nad ním v súlade s právnymi predpismi EÚ?

| 75. | Implementácia systému mliečnych kvót bola pre členské štáty veľkou logistickou výzvou. Vo väčšine prípadov vyvinuli značné úsilie na zabezpečenie toho, aby ich administratívne systémy a systémy kontroly fungovali v pravý čas, a vo všeobecnosti zriadili primerané štruktúry na spravovanie mliečnych kvót (pozri body 35 až 61). Na základe hlavných zistení auditu je v tabuľke (vyobrazenie 4) uvedené hodnotenie ich implementácie v každej fáze procesu a v každom kontrolovanom členskom štáte. |
| --- | --- |

75.

Implementácia systému mliečnych kvót bola pre členské štáty veľkou logistickou výzvou. Vo väčšine prípadov vyvinuli značné úsilie na zabezpečenie toho, aby ich administratívne systémy a systémy kontroly fungovali v pravý čas, a vo všeobecnosti zriadili primerané štruktúry na spravovanie mliečnych kvót (pozri body 35 až 61). Na základe hlavných zistení auditu je v tabuľke (vyobrazenie 4) uvedené hodnotenie ich implementácie v každej fáze procesu a v každom kontrolovanom členskom štáte.

Vyobrazenie 4

Hodnotenie implementácie systému mliečnych kvót v krajinách strednej a východnej Európy (na základe situácie počas auditu v roku 2005 alebo 2006)

| | Kvótový rok 2004/2005 | Kvótový rok 2004/2005 a/alebo 2005/2006 |
| --- | --- | --- |
| Dodávky | Priamy predaj | Prijatie acquis communautaire | Riadenie národnej rezervy | Návrh a aktualizácia databáz | Kontroly |
| Odhad požadovaného množstva | Čerpanie kvót | Odhad požadovaného množstva | Čerpanie kvót | Analýza rizika | Plán kontrol | Vykonané kontroly na mieste |
| CZ | | | (2) | (4) | | | (10) | (12) | | (16) |
| EE | | | (2) | (4) | | (9) | (10) | (12) | | (16) |
| LV | | | (3) | (5) | | | | (12) | (13) | |
| LT | | | (3) | (5) | (6) | (9) | (10) | (12) | (13) | (14) |
| HU | (1) | | (2) | (5) | (7) | (9) | (10) | (12) | (13) | (15) |
| PL | | | | | | (9) | (10) | (12) | (13) | (16) |
| SI | | | | (5) | | | (10) | (12) | | (16) |
| SK | (1) | | (3) | | (8) | (9) | (11) | (12) | (13) | |
| Dobré (žiadne zistené problémy) | Priemerné (existuje priestor na zlepšenie) | Slabé (vážne nedostatky) |

Kvótový rok 2004/2005

Kvótový rok 2004/2005 a/alebo 2005/2006

Dodávky

Priamy predaj

Prijatie acquis communautaire

Riadenie národnej rezervy

Návrh a aktualizácia databáz

Kontroly

Odhad požadovaného množstva

Čerpanie kvót

Odhad požadovaného množstva

Čerpanie kvót

Analýza rizika

Plán kontrol

Vykonané kontroly na mieste

CZ

(2)

(4)

(10)

(12)

(16)

EE

(2)

(4)

(9)

(10)

(12)

(16)

LV

(3)

(5)

(12)

(13)

LT

(3)

(5)

(6)

(9)

(10)

(12)

(13)

(14)

HU

(1)

(2)

(5)

(7)

(9)

(10)

(12)

(13)

(15)

PL

(9)

(10)

(12)

(13)

(16)

SI

(5)

(10)

(12)

(16)

SK

(1)

(3)

(8)

(9)

(11)

(12)

(13)

Dobré (žiadne zistené problémy)

Priemerné (existuje priestor na zlepšenie)

Slabé (vážne nedostatky)

| 76. | Je primerané tvrdiť, že väčšina problémov a nedostatkov, ktoré sa zistili počas auditu Dvora audítorov, je pre začiatočnú fázu systému prirodzená. Na porovnanie: treba pamätať, že v niektorých členských štátoch EÚ 15 zavedenie mliečnych kvót nasledovalo po dlhom období neistoty, počas ktorého sa v dôsledku nedbalosti subjektov spravujúcich systém a mnohých zdĺhavých súdnych konaní poplatky nevyberali správne.

  Odporúčanie 2Je zodpovednosťou Komisie naďalej zabezpečovať, aby členské štáty prijali vhodné opatrenia na nápravu najvážnejších nedostatkov, ktoré Dvor audítorov zistil počas svojho auditu, ako je to uvedené v tabuľke o hodnotení systému (vyobrazenie 4).Komisia by v prvom rade mala vyzvať členské štáty na zlepšenie vedenia údajov v databáze (identifikácia hovädzieho dobytka, deklarované dodávky a priamy predaj a výsledky kontrol) a optimalizáciu krížových kontrol.Pokiaľ ide o priamy predaj, požiadavka stanovená v právnych predpisoch, aby kontroly pokryli minimálne 5 % výrobcov, nie je pre roztrieštenú štruktúru mliekarenského odvetvia vo väčšine nových členských štátov vhodná. Výsledkom je, že orgány členských štátov musia vykonať veľký počet potenciálne povrchných kontrol, ktoré neumožnia preveriť vierohodnosť deklarovaného priameho predaja. S ohľadom na reformu trhu s mliekom a na zjednodušenie by Komisia mala zvážiť možnosť splnomocniť členské štáty na prispôsobenie miery kontrol na mieste štruktúre a veľkosti príslušných podnikov.Komisia by mala tiež podnecovať členské štáty na to, aby kombinovali kontroly výrobcov mlieka na mieste s inými kontrolami v rámci SPP (identifikácia dobytka, priame platby a environmentálne krížové plnenie). |
| --- | --- |

76.

Je primerané tvrdiť, že väčšina problémov a nedostatkov, ktoré sa zistili počas auditu Dvora audítorov, je pre začiatočnú fázu systému prirodzená. Na porovnanie: treba pamätať, že v niektorých členských štátoch EÚ 15 zavedenie mliečnych kvót nasledovalo po dlhom období neistoty, počas ktorého sa v dôsledku nedbalosti subjektov spravujúcich systém a mnohých zdĺhavých súdnych konaní poplatky nevyberali správne.

Odporúčanie 2Je zodpovednosťou Komisie naďalej zabezpečovať, aby členské štáty prijali vhodné opatrenia na nápravu najvážnejších nedostatkov, ktoré Dvor audítorov zistil počas svojho auditu, ako je to uvedené v tabuľke o hodnotení systému (vyobrazenie 4).Komisia by v prvom rade mala vyzvať členské štáty na zlepšenie vedenia údajov v databáze (identifikácia hovädzieho dobytka, deklarované dodávky a priamy predaj a výsledky kontrol) a optimalizáciu krížových kontrol.Pokiaľ ide o priamy predaj, požiadavka stanovená v právnych predpisoch, aby kontroly pokryli minimálne 5 % výrobcov, nie je pre roztrieštenú štruktúru mliekarenského odvetvia vo väčšine nových členských štátov vhodná. Výsledkom je, že orgány členských štátov musia vykonať veľký počet potenciálne povrchných kontrol, ktoré neumožnia preveriť vierohodnosť deklarovaného priameho predaja. S ohľadom na reformu trhu s mliekom a na zjednodušenie by Komisia mala zvážiť možnosť splnomocniť členské štáty na prispôsobenie miery kontrol na mieste štruktúre a veľkosti príslušných podnikov.Komisia by mala tiež podnecovať členské štáty na to, aby kombinovali kontroly výrobcov mlieka na mieste s inými kontrolami v rámci SPP (identifikácia dobytka, priame platby a environmentálne krížové plnenie).

Vzťahuje sa systém mliečnych kvót na celý objem mlieka, s ktorým sa obchoduje v nových členských štátoch?

| 77. | Zavedenie systému mliečnych kvót sa celkovo týkalo len polovice producentov mlieka. Väčšina výrobcov bez kvóty produkuje mlieko v rámci samozásobiteľského alebo polosamozásobiteľského poľnohospodárstva. Istý podiel z nich však obchoduje s časťou mlieka, a to najmä v podobe priameho predaja (pozri body 14, 21, 22, 32 až 34).

  Odporúčanie 3Komisia by mala vyzvať nové členské štáty na dodržiavanie všeobecnej zásady, že celý objem mlieka, s ktorým sa obchoduje, sa musí zaznamenať. Kým platí systém mliečnych kvót, je potrebné výrobcom, ktorí nedeklarujú svoje dodávky ani priamy predaj, pripomenúť, že členstvo v systéme je povinné. |
| --- | --- |

77.

Zavedenie systému mliečnych kvót sa celkovo týkalo len polovice producentov mlieka. Väčšina výrobcov bez kvóty produkuje mlieko v rámci samozásobiteľského alebo polosamozásobiteľského poľnohospodárstva. Istý podiel z nich však obchoduje s časťou mlieka, a to najmä v podobe priameho predaja (pozri body 14, 21, 22, 32 až 34).

Odporúčanie 3Komisia by mala vyzvať nové členské štáty na dodržiavanie všeobecnej zásady, že celý objem mlieka, s ktorým sa obchoduje, sa musí zaznamenať. Kým platí systém mliečnych kvót, je potrebné výrobcom, ktorí nedeklarujú svoje dodávky ani priamy predaj, pripomenúť, že členstvo v systéme je povinné.

Aký bol celkový dosah zavedenia kvót na mliekarenské odvetvie členských štátov? Malo rozšírenie vplyv na spoločnú organizáciu trhu s mliekom?

| 78. | Vo väčšine nových členských štátov zavedenie systému mliečnych kvót nepoškodilo sebestačnosť ani nespomalilo dynamiku mliekarenského odvetvia. Mliečne kvóty sa zväčša zavádzali v čase zvyšujúcich sa cien mlieka, z čoho najviac vyťažili profesionálni výrobcovia, ktorí uskutočňujú dodávky (pozri body 62 až 69). |
| --- | --- |

78.

Vo väčšine nových členských štátov zavedenie systému mliečnych kvót nepoškodilo sebestačnosť ani nespomalilo dynamiku mliekarenského odvetvia. Mliečne kvóty sa zväčša zavádzali v čase zvyšujúcich sa cien mlieka, z čoho najviac vyťažili profesionálni výrobcovia, ktorí uskutočňujú dodávky (pozri body 62 až 69).

| 79. | Polosamozásobiteľské odvetvie je stále akousi prekážkou produktivity v poľnohospodárstve nových členských štátov, zároveň však predstavuje faktor sociálnej stability a zabraňuje hromadného odchodu vidieckeho obyvateľstva do miest (pozri body 8 až 14). Vzhľadom na túto situáciu nové členské štáty reagovali rôzne na otázku, či bol systém mliečnych kvót v prvom rade nástrojom reštrukturalizácie pre veľkých profesionálnych výrobcov alebo či tiež mohol pomôcť začleniť a udržať niektorých malých výrobcov v hospodárskom cykle (pozri body 20, 33 a 34). |
| --- | --- |

79.

Polosamozásobiteľské odvetvie je stále akousi prekážkou produktivity v poľnohospodárstve nových členských štátov, zároveň však predstavuje faktor sociálnej stability a zabraňuje hromadného odchodu vidieckeho obyvateľstva do miest (pozri body 8 až 14). Vzhľadom na túto situáciu nové členské štáty reagovali rôzne na otázku, či bol systém mliečnych kvót v prvom rade nástrojom reštrukturalizácie pre veľkých profesionálnych výrobcov alebo či tiež mohol pomôcť začleniť a udržať niektorých malých výrobcov v hospodárskom cykle (pozri body 20, 33 a 34).

| 80. | Rozšírenie v roku 2004 nemalo negatívny vplyv na celkovú rovnováhu trhu EÚ s mliekom a mliečnymi výrobkami. Podiel nových členských štátov na zodpovednosti za prebytky mliečnych výrobkov, na ktoré sa udeľujú dotácie z rozpočtu EÚ, je minimálny (pozri body 70 a 71).

  Odporúčanie 4Dvor audítorov vyzýva Komisiu, aby k všetkým zisteniam Dvora audítorov pristupovala ako k súčasti „zdravotnej prehliadky“ spoločnej poľnohospodárskej politiky.Úvahy o možných úpravách spoločnej organizácie trhu s mliekom a systému mliečnych kvót by sa mali zamerať na:





  — | prechodné a sprievodné opatrenia naplánované pre oblasti, kde malí výrobcovia doteraz prevažujú, |
| --- | --- | --- |

80.

Rozšírenie v roku 2004 nemalo negatívny vplyv na celkovú rovnováhu trhu EÚ s mliekom a mliečnymi výrobkami. Podiel nových členských štátov na zodpovednosti za prebytky mliečnych výrobkov, na ktoré sa udeľujú dotácie z rozpočtu EÚ, je minimálny (pozri body 70 a 71).

Odporúčanie 4Dvor audítorov vyzýva Komisiu, aby k všetkým zisteniam Dvora audítorov pristupovala ako k súčasti „zdravotnej prehliadky“ spoločnej poľnohospodárskej politiky.Úvahy o možných úpravách spoločnej organizácie trhu s mliekom a systému mliečnych kvót by sa mali zamerať na:





  —

prechodné a sprievodné opatrenia naplánované pre oblasti, kde malí výrobcovia doteraz prevažujú,

| — | potrebu zabezpečiť pre výrobcov mlieka v nových členských štátoch stabilný právny rámec a jasné možnosti, čo ich povzbudí na investície, ktoré sú nevyhnutné, ak má ich činnosť pretrvať. |
| --- | --- |

—

potrebu zabezpečiť pre výrobcov mlieka v nových členských štátoch stabilný právny rámec a jasné možnosti, čo ich povzbudí na investície, ktoré sú nevyhnutné, ak má ich činnosť pretrvať.

Túto správu prijal Dvor audítorov v Luxemburgu na svojom zasadnutí 5. júna 2008.

Za Dvor audítorov

predseda

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

---

(1)  Mliečny rok alebo kvótový rok je dvanásťmesačné obdobie, ktoré sa začína 1. apríla a končí 31. marca.

1

(2)  Nariadenie Rady (ES) č. 1788/2003 z 29. septembra 2003 stanovujúce poplatky v sektore mlieka a mliečnych výrobkov, odôvodnenie 3 (Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, s. 123).

2

(3)  V prípade týchto dvoch členských štátov sa národné referenčné množstvá uplatnili k 1. máju 2004, no povinnosť stanoviť jednotlivé referenčné množstvá nadobudla účinnosť až 1. apríla 2005.

3

(4)  Príloha I písm. g) k nariadeniu (ES) č. 1788/2003.

4

(5)  Článok 1 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1788/2003.

5

(6)  Od 1. apríla 2005 do 31. marca 2006 v prípade Poľska a Slovinska.

6

(7)  Pozri štúdiu realizovanú A. Pouliquenom na žiadosť Európskej komisie s názvom Súťaž a poľnohospodárske príjmy v agropotravinárskych odvetviach v krajinách PECO, INRA, október 2001.

7

(8)  Nariadenie Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) (Ú. v. EÚ L 277, 21.10.2005, s. 1). V rámci svojho plánu rozvoja vidieka je každý nový členský štát povinný po zohľadnení rozličných kritérií poskytnúť vlastnú definíciu polosamozásobiteľského poľnohospodárskeho podniku: minimálna a/alebo maximálna veľkosť podniku, podiel produkcie na trhu a/alebo výška príjmov oprávnených podnikov.

8

(9)  Podľa A. Pouliquena, op. cit., s. 41 až 45.

9

(10)  Smernica Rady 92/46/EHS zo 16. júna 1992, ktorou sa stanovujú hygienické predpisy pre výrobu surového mlieka, tepelne ošetreného mlieka a mliečnych výrobkov a ich uvádzanie na trh (Ú. v. ES L 268, 14.9.1992, s. 1).

10

(11)  V prípade baltských krajín boli vylúčené údaje za rok 1999 v dôsledku rozvratov vyplývajúcich z ekonomickej krízy v Rusku.

11

(12)  Článok 1 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1788/2003.

12

(13)  Nariadenie Komisie (ES) č. 927/2006 z 22. júna 2006, ktorým sa uvoľňuje osobitná reštrukturalizačná rezerva ustanovená článkom 1 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1788/2003 (Ú. v. EÚ L 170, 23.6.2006, s. 12).

13

(14)  Podľa článku 6 ods. 1 druhého pododseku nariadenia (ES) č. 1788/2003 sa podklad na výpočet referenčných množstiev na dodávky a priamy predaj nachádzal v tabuľke f) prílohy k tomuto nariadeniu.

14

(15)  V Maďarsku bol na začiatku obdobia 2004/2005 pridelený výrobcom prebytok v objeme 23 201,4 tony, čo je 1,3 % národného referenčného množstva na dodávky. Na Slovensku presiahli celkové pridelené kvóty na dodávky na obdobie 2004/2005 národné referenčné množstvo o 10 348,4 tony, čo je 1 % tohto referenčného množstva.

15

(16)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1611/2006 z 27. októbra 2006, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 832/2006 o rozdelení národných referenčných množstiev stanovených na obdobie 2005/2006 v prílohe I k nariadeniu Rady (ES) č. 1788/2003 na dodávky a priamy predaj (Ú. v. EÚ L 299, 28.10.2006, s. 13).

16

(17)  Podľa článku 6 ods. 2 a článku 8 nariadenia (ES) č. 1788/2003 malo Slovensko oznámiť Komisii množstvá, ktoré boli na žiadosť výrobcov definitívne premenené.

17

(18)  Odhad sa zakladá na počte výrobcov, ktorým nebola pridelená kvóta (kvótový rok 2004/2005) a na priemernej produktivite dojníc (rok 2005) a berie sa do úvahy hypotéza, že výrobcovia, ktorým nebola pridelená kvóta, vlastnia v priemere 1,5 kravy.

18

(19)  Údaje k 1. januáru 2005 (Agriculture Information and Rural Business Centre).

19

Agriculture Information and Rural Business Centre

(20)  Zdroj: Peer Review – Evaluation Mission on Milk in the Slovak Republic, Final report, DG AGRI and DG ELARG, 2003.

20

Zdroj:

(21)  Článok 26 ods. 1 nariadenia Komisie (ES) č. 595/2004 z 30. marca 2004, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1788/2003, ktorým sa stanovujú poplatky v sektore mlieka a mliečnych výrobkov (Ú. v. EÚ L 94, 31.3.2004, s. 22).

21

(22)  Do 1. septembra 2005 v prípade Poľska a Slovinska.

22

(23)  Článok 27 ods. 3 nariadenia (ES) č. 595/2004.

23

(24)  Výročná správa za rok 1988, body 5.33 až 5.38 (Ú. v. ES C 312, 12.12.1989).

24

Výročná správa za rok 1992, body 2.17 až 2.19 (Ú. v. ES C 309, 16.11.1993).

Výročná správa za rok 1993, body 2.10 až 2.59 (Ú. v. ES C 327, 24.11.1994).

Osobitné správy č. 2/87 (Ú. v. ES C 266, 5.10.1987), č. 4/93 (Ú. v. ES C 12, 15.1.1994) a č. 6/2001 (Ú. v. ES C 305, 30.10.2001).

(25)  Článok 15 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1788/2003.

25

(26)  Výnos Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky z 25. novembra 2002 č. 2953/2002 – 100, príloha II, bod III. V zmysle tohto systému platobný orgán znížil kvóty na dodávky u tých výrobcov mlieka, ktorí v období 2003/2004 využili menej než 90 % svojej kvóty. Percento čerpania sa navyše počítalo z celkovej kvóty (dodávky + priamy predaj), pričom sa malo počítať pre každú kvótu osobitne.

26

(27)  Článok 15 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1788/2003.

27

(28)  Článok 6 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1788/2003.

28

(29)  Článok 7 ods. 2 nariadenia (ES) č. 595/2004.

29

(30)  Články 18 až 22 nariadenia (ES) č. 595/2004.

30

(31)  Výrobcom, ktorým nebola pridelená kvóta na mlieko a napriek tomu s ním obchodujú, môžu byť uložené vysoké finančné pokuty, ak sa presiahne národné referenčné množstvo (dodávky alebo priamy predaj). V takom prípade „prekročenie“ zodpovedá celému množstvu, ktoré výrobca predal, a poplatok sa uplatňuje na celé množstvo dodané alebo priamo predané v kvótovom roku.

31

(32)  Článok 19 ods. 2 nariadenia (ES) č. 595/2004.

32

(33)  Článok 21 nariadenia (ES) č. 595/2004.

33

(34)  Kontrolóri zistili 755 nezrovnalostí za kvótový rok 2005/2006. Ministerstvo poľnohospodárstva preskúmalo 12 prípadov a neboli udelené žiadne pokuty.

34

(35)  Zavedené systémy pre poplatky sa nekontrolovali, keďže sa národné referenčné množstvá nedosiahli na konci prvého roku, v ktorom sa mliečne kvóty uplatňovali (2004/2005). Čo sa týka poplatkov, ktoré dlhuje Česká republika, Cyprus a Poľsko za kvótový rok 2005/2006, v čase auditu neboli k dispozícii žiadne údaje.

35

(36)  Národné referenčné množstvo pre priamy predaj: 2 780 863 kg; celkové deklarované množstvo: 2 780 862 kg.

36

(37)  Zdroj: Európska komisia, Riadiaci výbor pre mlieko a mliečne výrobky, štvrťročné dotazníky (marec 2008).

37

Zdroj:

(38)  Agenda 2000, zväzok II, KOM(97) v konečnom znení z 15. júla 1997.

38

(39)  Členské štáty boli hodnotené podľa výsledkov vzhľadom na priemernú mieru pridelenia (41 %) alebo čerpania (31 %) národných referenčných množstiev v období 2004/2005. Slabý výkon = miery pod 50 % priemernej miery. Priemerný výkon = miery v rozmedzí od priemernej miery –50 % a priemernej miery +50 %. Dobrý výkon = miera vyššia než priemerná miera +50 %.

39

Slabý výkon

Priemerný výkon

Dobrý výkon

---

ODPOVEĎ KOMISIE

ZHRNUTIE

Dňa 1. mája 2004 nadobudol účinnosť v desiatich nových členských štátoch systém kvót na mlieko. Hoci zjavne nie všetko išlo bezchybne od prvého dňa, celkový výsledok sa môže považovať za veľmi pozitívny vzhľadom na to, akú veľkú úlohu predstavovalo rozšírenie pre nové členské štáty. Počiatočné problémy sa vyriešili počas prvých dvoch kampaní, a ak/kde je to potrebné, nedostatky sa budú sledovať v overovacom konaní.

| IV. | Komisia využila údaje, ktoré dostala k dispozícii, a jej odhady boli na základe konečného rozhodnutia prijatého Radou o stanovení kvót pridelených každému novému členskému štátu.
  Pokiaľ ide o stanovenie priameho predaja, Komisia bola čo najreštriktívnejšia s použitím metódy odhadu založenej na objektívnych kritériách. Vnútropodnikovú spotrebu mlieka napríklad vyčíslila na základe počtu osôb žijúcich v podniku a počtu malých teliat v podniku. Tieto odhady sa považujú za primerané a použili sa jednotne pre všetky členské štáty. |
| --- | --- |

IV.

Komisia využila údaje, ktoré dostala k dispozícii, a jej odhady boli na základe konečného rozhodnutia prijatého Radou o stanovení kvót pridelených každému novému členskému štátu.

Pokiaľ ide o stanovenie priameho predaja, Komisia bola čo najreštriktívnejšia s použitím metódy odhadu založenej na objektívnych kritériách. Vnútropodnikovú spotrebu mlieka napríklad vyčíslila na základe počtu osôb žijúcich v podniku a počtu malých teliat v podniku. Tieto odhady sa považujú za primerané a použili sa jednotne pre všetky členské štáty.

| V. | Dva prípady prekročenia pridelených množstiev dodávok sa objavili v Maďarsku a na Slovensku.
  Oba sa riešili: prípad Slovenska počas kampane 2004/2005, prípad Maďarska počas kampane 2005/2006. |
| --- | --- |

V.

Dva prípady prekročenia pridelených množstiev dodávok sa objavili v Maďarsku a na Slovensku.

Oba sa riešili: prípad Slovenska počas kampane 2004/2005, prípad Maďarska počas kampane 2005/2006.

| VI. | Komisia systematicky preverovala vykonávacie opatrenia prijaté v jednotlivých štátoch a odpovedala na množstvo otázok od členských štátov v rokoch 2004 – 2006, buď písomne, alebo počas stretnutí riadiacich výborov, ktoré sa konajú každé dva týždne. Okrem toho Komisia sledovala pripomienky Dvora audítorov a kontrolovala zlepšenia a vývoj počas dvojstranných stretnutí usporiadaných po kontrolách vykonaných na mieste v rokoch 2004 a 2005 v rámci overovania postupov zúčtovania. Súčasné poverenie umožňuje audit rokov a členských štátov považovaných Dvorom audítorov za najrizikovejšie voči nedostatkom, na ktoré kladie dôraz. Doteraz nebola zistená potreba žiadnych finančných opráv. |
| --- | --- |

VI.

Komisia systematicky preverovala vykonávacie opatrenia prijaté v jednotlivých štátoch a odpovedala na množstvo otázok od členských štátov v rokoch 2004 – 2006, buď písomne, alebo počas stretnutí riadiacich výborov, ktoré sa konajú každé dva týždne. Okrem toho Komisia sledovala pripomienky Dvora audítorov a kontrolovala zlepšenia a vývoj počas dvojstranných stretnutí usporiadaných po kontrolách vykonaných na mieste v rokoch 2004 a 2005 v rámci overovania postupov zúčtovania. Súčasné poverenie umožňuje audit rokov a členských štátov považovaných Dvorom audítorov za najrizikovejšie voči nedostatkom, na ktoré kladie dôraz. Doteraz nebola zistená potreba žiadnych finančných opráv.

| VII. | Komisia zastáva názor, že právo Spoločenstva sa dodržiava a spravovanie národných zásob je v súlade s platnými ustanoveniami. Pozri odseky 35 až 39 a 44 až 47. |
| --- | --- |

VII.

Komisia zastáva názor, že právo Spoločenstva sa dodržiava a spravovanie národných zásob je v súlade s platnými ustanoveniami. Pozri odseky 35 až 39 a 44 až 47.

| VIII. | Komisia prijíma odporúčanie a zdôrazňuje, že už v mnohých prípadoch dodržiavala pripomienky Dvora audítorov v súvislosti s overovaním postupov zúčtovania. V júli 2007 poslala Komisia členským štátom dotazník a získala ďalšie informácie o štruktúrach: počet výrobcov a veľkosť kvóty na výrobcu.
  Pre Komisiu sú najvýznamnejšie údaje založené na množstvách mlieka ohlásených odberateľmi alebo individuálnymi výrobcami pri priamom predaji v príslušných členských štátoch. Prehľad týchto informácií už obsahuje dotazník posielaný Komisii každý rok pred 1. septembrom podľa článku 26 nariadenia (ES) č. 595/2004. |
| --- | --- |

VIII.

Komisia prijíma odporúčanie a zdôrazňuje, že už v mnohých prípadoch dodržiavala pripomienky Dvora audítorov v súvislosti s overovaním postupov zúčtovania. V júli 2007 poslala Komisia členským štátom dotazník a získala ďalšie informácie o štruktúrach: počet výrobcov a veľkosť kvóty na výrobcu.

Pre Komisiu sú najvýznamnejšie údaje založené na množstvách mlieka ohlásených odberateľmi alebo individuálnymi výrobcami pri priamom predaji v príslušných členských štátoch. Prehľad týchto informácií už obsahuje dotazník posielaný Komisii každý rok pred 1. septembrom podľa článku 26 nariadenia (ES) č. 595/2004.

| IX. | Kontroly vykonané na mieste Komisiou v roku 2007 a začiatkom roku 2008 sa už zamerali na tri členské štáty spomenuté Dvorom audítorov, a tým sa zabezpečil dosah kontroly na dané predchádzajúce aj súčasné roky. |
| --- | --- |

IX.

Kontroly vykonané na mieste Komisiou v roku 2007 a začiatkom roku 2008 sa už zamerali na tri členské štáty spomenuté Dvorom audítorov, a tým sa zabezpečil dosah kontroly na dané predchádzajúce aj súčasné roky.

STANOVENIE NÁRODNÝCH REFERENČNÝCH MNOŽSTIEV (NÁRODNÝCH KVÓT)

| 19. | Komisia súhlasí s údajmi Dvora audítorov a usudzuje, že jej metóda vyjednávania bola dobre pripravená a založená na najobjektívnejších možných kritériách a zameraná na obmedzenie pôvodných požiadaviek, ktoré boli nadhodnotené. |
| --- | --- |

19.

Komisia súhlasí s údajmi Dvora audítorov a usudzuje, že jej metóda vyjednávania bola dobre pripravená a založená na najobjektívnejších možných kritériách a zameraná na obmedzenie pôvodných požiadaviek, ktoré boli nadhodnotené.

| 20. | Metodiku odhadu Komisie možno považovať za primeranú. Vďaka tejto metodike sa pôvodné požiadavky nových členských štátov (okrem Poľska), spočiatku vyčíslené na 1,5 milióna ton, znížili na prijateľnú úroveň 0,83 milióna ton (negociačná pozícia Komisie). Množstvo dohodnuté v Rade predpisovalo 1 milión ton.
  Následne, ako vysvetlil Dvor audítorov, proces reštrukturalizácie naznačil stratu záujmu o priamy predaj. S vedomím potreby reštrukturalizácie a nutnosti autorizovať členské štáty, aby mohli spravovať referenčné množstvá podľa svojich potrieb, 18. septembra 2006 Rada ministrov zaviedla možnosť presunúť referenčné množstvá na priamy predaj (s ponechaním nevyužitých množstiev v národnej rezerve) na referenčné množstvá na dodávky pre kvótový rok 2006/2007 (nariadenie Rady (ES) č. 1406/2006). |
| --- | --- |

20.

Metodiku odhadu Komisie možno považovať za primeranú. Vďaka tejto metodike sa pôvodné požiadavky nových členských štátov (okrem Poľska), spočiatku vyčíslené na 1,5 milióna ton, znížili na prijateľnú úroveň 0,83 milióna ton (negociačná pozícia Komisie). Množstvo dohodnuté v Rade predpisovalo 1 milión ton.

Následne, ako vysvetlil Dvor audítorov, proces reštrukturalizácie naznačil stratu záujmu o priamy predaj. S vedomím potreby reštrukturalizácie a nutnosti autorizovať členské štáty, aby mohli spravovať referenčné množstvá podľa svojich potrieb, 18. septembra 2006 Rada ministrov zaviedla možnosť presunúť referenčné množstvá na priamy predaj (s ponechaním nevyužitých množstiev v národnej rezerve) na referenčné množstvá na dodávky pre kvótový rok 2006/2007 (nariadenie Rady (ES) č. 1406/2006).

| 21. | V Poľsku sa veľké množstvo výrobcov po získaní kvóty na priamy predaj tejto možnosti vzdalo a národná rezerva vzrástla v zodpovedajúcej miere. |
| --- | --- |

21.

V Poľsku sa veľké množstvo výrobcov po získaní kvóty na priamy predaj tejto možnosti vzdalo a národná rezerva vzrástla v zodpovedajúcej miere.

| 22. | Postup musia prijať najprv príslušné orgány členských štátov podľa nariadenia (ES) č. 595/2004. |
| --- | --- |

22.

Postup musia prijať najprv príslušné orgány členských štátov podľa nariadenia (ES) č. 595/2004.

| 24. – 25. | Ako sa predpokladalo v akte o pristúpení, Komisia sa po dôkladnej analýze problému v správe rozhodla uvoľniť reštrukturalizačnú rezervu v prospech príslušných členských štátov.
  V tejto analýze použila Komisia údaje, ktoré jej poskytli členské štáty, a vyčíslila posun od vnútropodnikovej spotreby k výrobe pre trh na základe dvoch kritérií: trendu obchodovaných množstiev a vnútropodnikovej spotreby. |
| --- | --- |

24. – 25.

Ako sa predpokladalo v akte o pristúpení, Komisia sa po dôkladnej analýze problému v správe rozhodla uvoľniť reštrukturalizačnú rezervu v prospech príslušných členských štátov.

V tejto analýze použila Komisia údaje, ktoré jej poskytli členské štáty, a vyčíslila posun od vnútropodnikovej spotreby k výrobe pre trh na základe dvoch kritérií: trendu obchodovaných množstiev a vnútropodnikovej spotreby.

| 26. | V tejto správe Komisia zaznamenala pokles vlastnej spotreby vo všetkých príslušných štátoch v rokoch 2000 až 2005 okrem Litvy, kde bol v rokoch 2002 a 2005 zaznamenaný pokles vlastnej spotreby.
  Pokiaľ ide o Českú republiku, výroba určená na trh vzrástla v rokoch 2000 až 2004 o 0,8 % a potom o 3,7 % v rokoch 2004 až 2005.
  Pokiaľ ide o Lotyšsko a Slovensko, nie sú významné zmeny medzi údajmi predpokladanými Komisiou počas prístupových rokovaní a údajmi v správach o reštrukturalizačných rezervách.
  Trendom v percentuálnom podiele vnútropodnikovej spotreby a obchodovaných množstiev boli hlavné hodnotené kritériá. |
| --- | --- |

26.

V tejto správe Komisia zaznamenala pokles vlastnej spotreby vo všetkých príslušných štátoch v rokoch 2000 až 2005 okrem Litvy, kde bol v rokoch 2002 a 2005 zaznamenaný pokles vlastnej spotreby.

Pokiaľ ide o Českú republiku, výroba určená na trh vzrástla v rokoch 2000 až 2004 o 0,8 % a potom o 3,7 % v rokoch 2004 až 2005.

Pokiaľ ide o Lotyšsko a Slovensko, nie sú významné zmeny medzi údajmi predpokladanými Komisiou počas prístupových rokovaní a údajmi v správach o reštrukturalizačných rezervách.

Trendom v percentuálnom podiele vnútropodnikovej spotreby a obchodovaných množstiev boli hlavné hodnotené kritériá.

| 28. | V súvislosti s výrobou prvých dvoch mliečnych kampaní, prvej kampane 2004/2005, ktorá trvala len 11 mesiacov, a druhej kampane 2005/2006, tento prídel kvót predstavoval malé riziko toho, že by mohol viesť k rýchlemu dosiahnutiu národného referenčného prideleného množstva. Toto riziko sa napokon neprejavilo. V Maďarsku využili 82 % kvóty na dodávky počas kampane 2004/2005 a 86 % počas kampane 2005/2006.
  Podobne na Slovensku dosiahli údaje 87 % pre kampaň 2004/2005 a 97 % pre kampaň 2005/2006. |
| --- | --- |

28.

V súvislosti s výrobou prvých dvoch mliečnych kampaní, prvej kampane 2004/2005, ktorá trvala len 11 mesiacov, a druhej kampane 2005/2006, tento prídel kvót predstavoval malé riziko toho, že by mohol viesť k rýchlemu dosiahnutiu národného referenčného prideleného množstva. Toto riziko sa napokon neprejavilo. V Maďarsku využili 82 % kvóty na dodávky počas kampane 2004/2005 a 86 % počas kampane 2005/2006.

Podobne na Slovensku dosiahli údaje 87 % pre kampaň 2004/2005 a 97 % pre kampaň 2005/2006.

| 30. | Podľa článku 6 nariadenia (ES) č. 1788/2003 Komisia uznala požiadavky na zmeny poslané vo februári 2005 za všetky členské štáty vrátane Slovenska. V skutočnosti v prípade Slovenska Komisia neskôr zistila nesúlad použitej metódy po prijatí ďalších informácií od slovenských orgánov.
  S vedomím potreby reštrukturalizácie a nutnosti autorizovať členské štáty, aby mohli spravovať referenčné množstvá podľa svojich potrieb, 18. septembra 2006 Rada ministrov zaviedla možnosť previesť referenčné množstvá na priamy predaj s ponechaním nevyužitých v národnej rezerve na referenčné množstvá na dodávky pre kampaň 2006/2007 [nariadenie Rady (ES) č. 1406/2006]. |
| --- | --- |

30.

Podľa článku 6 nariadenia (ES) č. 1788/2003 Komisia uznala požiadavky na zmeny poslané vo februári 2005 za všetky členské štáty vrátane Slovenska. V skutočnosti v prípade Slovenska Komisia neskôr zistila nesúlad použitej metódy po prijatí ďalších informácií od slovenských orgánov.

S vedomím potreby reštrukturalizácie a nutnosti autorizovať členské štáty, aby mohli spravovať referenčné množstvá podľa svojich potrieb, 18. septembra 2006 Rada ministrov zaviedla možnosť previesť referenčné množstvá na priamy predaj s ponechaním nevyužitých v národnej rezerve na referenčné množstvá na dodávky pre kampaň 2006/2007 [nariadenie Rady (ES) č. 1406/2006].

Rámček 3 odsek 4

Postup musia prijať najprv príslušné orgány členských štátov v súlade s nariadením (ES) č. 595/2004.

ZAVEDENIE A SPRAVOVANIE REŽIMU

| 35. | Najdôležitejším zdrojom informácií boli vnútroštátne právne úpravy, ktoré majú členské štáty doručiť Komisii v mesiaci po ich pristúpení. Všetky členské štáty vrátane Poľska, Slovinska a Malty tak urobili. Bol to základ kontroly implementácie acquis. |
| --- | --- |

35.

Najdôležitejším zdrojom informácií boli vnútroštátne právne úpravy, ktoré majú členské štáty doručiť Komisii v mesiaci po ich pristúpení. Všetky členské štáty vrátane Poľska, Slovinska a Malty tak urobili. Bol to základ kontroly implementácie acquis.

| 37. | Vo vymedzení dodávok v článku 5 písm. f) nariadenia (ES) č. 1788/2003 sa výslovne neuvádza predaj ani bezplatné darovanie výrobcami mlieka nákupcom. Vo vymedzení nákupcu v článku 5 písm. e) sa na druhej strane uvádza, že nákupcovia „nakupujú“ mlieko od výrobcov. V zhode s tým sa v litovskom vymedzení uvádza, že výrobca predáva množstvá nákupcovi. Na žiadosť Komisie, aby zaručili, že všetky pohyby mlieka od výrobcu k nákupcovi sa majú ohlásiť na účely kvóty, litovské orgány odpovedali, že keďže je nákupca vymedzený tak, že „nakupuje“ mlieko od výrobcov, výrobcovia nemôžu a nedávajú mlieko nákupcom zadarmo.
  Litovské orgány potvrdili, že všetky dodávky (vrátane bezplatných dodávok) sú ohlasované. |
| --- | --- |

37.

Vo vymedzení dodávok v článku 5 písm. f) nariadenia (ES) č. 1788/2003 sa výslovne neuvádza predaj ani bezplatné darovanie výrobcami mlieka nákupcom. Vo vymedzení nákupcu v článku 5 písm. e) sa na druhej strane uvádza, že nákupcovia „nakupujú“ mlieko od výrobcov. V zhode s tým sa v litovskom vymedzení uvádza, že výrobca predáva množstvá nákupcovi. Na žiadosť Komisie, aby zaručili, že všetky pohyby mlieka od výrobcu k nákupcovi sa majú ohlásiť na účely kvóty, litovské orgány odpovedali, že keďže je nákupca vymedzený tak, že „nakupuje“ mlieko od výrobcov, výrobcovia nemôžu a nedávajú mlieko nákupcom zadarmo.

Litovské orgány potvrdili, že všetky dodávky (vrátane bezplatných dodávok) sú ohlasované.

| 38. | Nariadenia týkajúce sa otázky družstiev v Maďarsku dovoľujú mliekarenskému družstvu žiadať príslušné orgány, aby považovali individuálne kvóty jeho členov za jednu celkovú kvótu, ktorej spravovanie je v rukách družstva. Preto sa do registra kvót uvedie jedna kvóta v mene právnickej osoby, ktorou je družstvo. Ďalej je stanovené, že družstvo potom preberá v mene svojich členov všetky povinnosti spočívajúce na výrobcoch podliehajúcich nariadeniam o kvótach. Komisia nepovažuje tento režim za riziko z pohľadu vyberania poplatkov. Skutočnosť, že niektoré typy družstiev v Maďarsku môžu združiť individuálne kvóty ich členov bez prevodu majetkových práv na kvóty je veľmi podobná situácii čiastočných GAEC (Groupements agricoles d'exploitation en commun) vo Francúzsku, ako vyplýva z opisu podobných združení v odseku 45 rozhodnutia generálneho advokáta vo veci C-15/95. Súdny dvor v rozhodnutí v tejto veci uznal oporu určitých foriem spoločností ako čiastočné GAEC na účely výroby mlieka v režime kvót na mlieko. |
| --- | --- |

38.

Nariadenia týkajúce sa otázky družstiev v Maďarsku dovoľujú mliekarenskému družstvu žiadať príslušné orgány, aby považovali individuálne kvóty jeho členov za jednu celkovú kvótu, ktorej spravovanie je v rukách družstva. Preto sa do registra kvót uvedie jedna kvóta v mene právnickej osoby, ktorou je družstvo. Ďalej je stanovené, že družstvo potom preberá v mene svojich členov všetky povinnosti spočívajúce na výrobcoch podliehajúcich nariadeniam o kvótach. Komisia nepovažuje tento režim za riziko z pohľadu vyberania poplatkov. Skutočnosť, že niektoré typy družstiev v Maďarsku môžu združiť individuálne kvóty ich členov bez prevodu majetkových práv na kvóty je veľmi podobná situácii čiastočných GAEC (Groupements agricoles d'exploitation en commun) vo Francúzsku, ako vyplýva z opisu podobných združení v odseku 45 rozhodnutia generálneho advokáta vo veci C-15/95. Súdny dvor v rozhodnutí v tejto veci uznal oporu určitých foriem spoločností ako čiastočné GAEC na účely výroby mlieka v režime kvót na mlieko.

| 39. | Akékoľvek riziko spojené s postavením výrobcu/nákupcu sa berie na zreteľ v analýze rizika zahrnutej v procese kontroly výrobcov a nákupcov. Samozrejme, v postavení výrobcu je subjekt registrovaný ako držiteľ kvóty a ako nákupca bude schválený v bežnom postupe. Môže byť podrobený kontrole v oboch postaveniach, pokiaľ ide o kvóty na akékoľvek obdobie.
  Bolo by neprimerané vylúčiť výrobcu z vykonávania funkcie nákupcu a naopak. Takéto vylúčenie by zabránilo napríklad aktivitám výrobcov mlieka pri zvýšenom spracovaní vlastných výrobkov z dôvodu rastúceho množstva získaného od iných výrobcov. Okrem toho výrobcovia-nákupcovia boli zaznamenaní aj v starých členských štátoch bez toho, aby to bolo v protiklade s režimom kvót na mlieko. |
| --- | --- |

39.

Akékoľvek riziko spojené s postavením výrobcu/nákupcu sa berie na zreteľ v analýze rizika zahrnutej v procese kontroly výrobcov a nákupcov. Samozrejme, v postavení výrobcu je subjekt registrovaný ako držiteľ kvóty a ako nákupca bude schválený v bežnom postupe. Môže byť podrobený kontrole v oboch postaveniach, pokiaľ ide o kvóty na akékoľvek obdobie.

Bolo by neprimerané vylúčiť výrobcu z vykonávania funkcie nákupcu a naopak. Takéto vylúčenie by zabránilo napríklad aktivitám výrobcov mlieka pri zvýšenom spracovaní vlastných výrobkov z dôvodu rastúceho množstva získaného od iných výrobcov. Okrem toho výrobcovia-nákupcovia boli zaznamenaní aj v starých členských štátoch bez toho, aby to bolo v protiklade s režimom kvót na mlieko.

| 42. | Výsledky rôznych dvojstranných stretnutí a kontrol vykonaných na mieste Komisiou v roku 2007 ukazujú, že problémy a kritika vyslovená Dvorom audítorov na fungovanie kvót v prvých rokoch po zavedení sa ujali a dosiahlo sa zlepšenie. |
| --- | --- |

42.

Výsledky rôznych dvojstranných stretnutí a kontrol vykonaných na mieste Komisiou v roku 2007 ukazujú, že problémy a kritika vyslovená Dvorom audítorov na fungovanie kvót v prvých rokoch po zavedení sa ujali a dosiahlo sa zlepšenie.

| 43. | Možné finančné riziko pre rozpočet Spoločenstva, ktoré by si mohlo vyžiadať dodatočnú záťaž, vzniklo len v prvom roku používania, konkrétne 2005/2006. V roku 2007 Komisia vykonala dve kontroly na mieste v dvoch členských štátoch, ktoré predstavovali najväčšie finančné riziko (t. j. priblížili sa alebo presiahli národnú kvótu na mlieko), pre ktoré vďaka mechanizmu overovania zúčtovania so spätným dosahom na 24 mesiacov boli skutočne obsiahnuté kvóty na rok 2005/2006. Okrem toho v rámci ostatných kontrol, ktoré Komisia vykonala v roku 2005, následné dvojstranné stretnutia poskytli výbornú príležitosť prediskutovať nálezy Dvora audítorov o kvótach na mlieko a sledovať súvisiaci vývoj. Ďalšia kontrola sa vykonaná začiatkom roka 2008 v tých členských štátoch, ktoré presiahli kvótu, a podobne obsiahla aj kvóty na rok 2005/2006. |
| --- | --- |

43.

Možné finančné riziko pre rozpočet Spoločenstva, ktoré by si mohlo vyžiadať dodatočnú záťaž, vzniklo len v prvom roku používania, konkrétne 2005/2006. V roku 2007 Komisia vykonala dve kontroly na mieste v dvoch členských štátoch, ktoré predstavovali najväčšie finančné riziko (t. j. priblížili sa alebo presiahli národnú kvótu na mlieko), pre ktoré vďaka mechanizmu overovania zúčtovania so spätným dosahom na 24 mesiacov boli skutočne obsiahnuté kvóty na rok 2005/2006. Okrem toho v rámci ostatných kontrol, ktoré Komisia vykonala v roku 2005, následné dvojstranné stretnutia poskytli výbornú príležitosť prediskutovať nálezy Dvora audítorov o kvótach na mlieko a sledovať súvisiaci vývoj. Ďalšia kontrola sa vykonaná začiatkom roka 2008 v tých členských štátoch, ktoré presiahli kvótu, a podobne obsiahla aj kvóty na rok 2005/2006.

| 45. | Komisia odporučila novým členským štátom, že možnosť umiestniť nevyužité množstvá v národných rezervách, keď výrobcovia nevyrobia aspoň 70 % kvóty za 12 mesiacov, by sa nemala využiť, pokiaľ ide o výrobu v prvom roku po pristúpení. V prípade dátumu pristúpenia 1. mája 2004 výrobcovia v nových členských krajinách nemohli využiť celé regulačné referenčné obdobie 12 mesiacov, voči ktorému sa merala ich výroba, takže obmedzenia by nemali riadny právny základ.
  Estónske a slovenské orgány poukazovali na to, že na základe ich predvstupových opatrení ich výrobcovia od 1. apríla 2004 pracovali v podmienkach obmedzení počas celých dvanásť mesiacov, voči ktorým sa má merať ich výroba. Komisia potvrdila, že v dôsledku toho boli v obmedzenom postavení, za podmienky, že predvstupové vyššie hranice výroby sa uvoľnili, aby žiadne obmedzenia nezasahovali obdobie 2004/2005, ktoré nedodržiavalo hranicu 70 %.
  Referencia je v dodatku 26 k prihláške Slovenskej republiky na obmedzenia vypočítané na vyššej hranici, ako je 70 %, a vypočítané z celkovej kvóty namiesto kvóty pre dodávky a priamy predaj samostatne. Tieto obmedzenia boli vypočítané vzhľadom na výrobu v predvstupovom období 2003/2004, a preto neboli predmetom povstupových regulačných obmedzení. |
| --- | --- |

45.

Komisia odporučila novým členským štátom, že možnosť umiestniť nevyužité množstvá v národných rezervách, keď výrobcovia nevyrobia aspoň 70 % kvóty za 12 mesiacov, by sa nemala využiť, pokiaľ ide o výrobu v prvom roku po pristúpení. V prípade dátumu pristúpenia 1. mája 2004 výrobcovia v nových členských krajinách nemohli využiť celé regulačné referenčné obdobie 12 mesiacov, voči ktorému sa merala ich výroba, takže obmedzenia by nemali riadny právny základ.

Estónske a slovenské orgány poukazovali na to, že na základe ich predvstupových opatrení ich výrobcovia od 1. apríla 2004 pracovali v podmienkach obmedzení počas celých dvanásť mesiacov, voči ktorým sa má merať ich výroba. Komisia potvrdila, že v dôsledku toho boli v obmedzenom postavení, za podmienky, že predvstupové vyššie hranice výroby sa uvoľnili, aby žiadne obmedzenia nezasahovali obdobie 2004/2005, ktoré nedodržiavalo hranicu 70 %.

Referencia je v dodatku 26 k prihláške Slovenskej republiky na obmedzenia vypočítané na vyššej hranici, ako je 70 %, a vypočítané z celkovej kvóty namiesto kvóty pre dodávky a priamy predaj samostatne. Tieto obmedzenia boli vypočítané vzhľadom na výrobu v predvstupovom období 2003/2004, a preto neboli predmetom povstupových regulačných obmedzení.

| 46. | Prvé obdobie, vzhľadom na ktoré sa stalo povinným zrušenie kvót v prípadoch úplnej nečinnosti, okrem prípadov zásahu vyššej moci alebo riadneho odôvodnenia, bolo v Poľsku 2005/2006. Nebolo povinnosťou Poľska prideliť individuálne kvóty na obdobie 2004/2005, preto nemohla byť povinnosť zrušiť kvóty na základe ich nevyužitia v tomto období. Kritika Dvora audítorov týkajúca sa priaznivých výsledkov odvolaní proti zrušeniam, ktoré neboli povinné, alebo pravidiel použitých pri týchto odvolacích konaniach nie je náležitá na používanie režimu kvót na mlieko v Poľsku.
  Postup opísaný Dvorom audítorov, súvisiaci s 3 900 výrobcami v Poľsku, sa zhoduje s článkom 15 ods. 1 a 3 nariadenia (ES) č. 1788/2003. |
| --- | --- |

46.

Prvé obdobie, vzhľadom na ktoré sa stalo povinným zrušenie kvót v prípadoch úplnej nečinnosti, okrem prípadov zásahu vyššej moci alebo riadneho odôvodnenia, bolo v Poľsku 2005/2006. Nebolo povinnosťou Poľska prideliť individuálne kvóty na obdobie 2004/2005, preto nemohla byť povinnosť zrušiť kvóty na základe ich nevyužitia v tomto období. Kritika Dvora audítorov týkajúca sa priaznivých výsledkov odvolaní proti zrušeniam, ktoré neboli povinné, alebo pravidiel použitých pri týchto odvolacích konaniach nie je náležitá na používanie režimu kvót na mlieko v Poľsku.

Postup opísaný Dvorom audítorov, súvisiaci s 3 900 výrobcami v Poľsku, sa zhoduje s článkom 15 ods. 1 a 3 nariadenia (ES) č. 1788/2003.

| 47. | Ako už Dvor audítorov poznamenal predtým, členské štáty majú značnú voľnosť v spravovaní národných referenčných množstiev pri plnení vlastných hospodárskych a sociálnych cieľov. Využívanie tejto voľnosti je obmedzené článkom 7 nariadenia Rady (ES) č. 1788/2003, ktorým sa ustanovuje, že členské štáty prideľujú výrobcom množstvá z národnej rezervy „na základe objektívnych kritérií, ktoré sa oznámia Komisii“. |
| --- | --- |

47.

Ako už Dvor audítorov poznamenal predtým, členské štáty majú značnú voľnosť v spravovaní národných referenčných množstiev pri plnení vlastných hospodárskych a sociálnych cieľov. Využívanie tejto voľnosti je obmedzené článkom 7 nariadenia Rady (ES) č. 1788/2003, ktorým sa ustanovuje, že členské štáty prideľujú výrobcom množstvá z národnej rezervy „na základe objektívnych kritérií, ktoré sa oznámia Komisii“.

Rámček 4, odsek 1

V súlade s voľnosťou udelenou členským štátom poľský systém zvýhodňuje existujúcich výrobcov, ktorí rozširujú výrobu, pred novými účastníkmi. Podľa právnej úpravy oznámenej poľskými orgánmi pridelenie z národnej rezervy existujúcim výrobcom závisí od doloženého zvýšenia predaja v porovnaní s predchádzajúcim kvótovým rokom. Pridelenia sa určujú matematickým výpočtom priemerného ročného predaja rozširujúceho sa výrobcu. Výsledné pridelenie sa preto zhoduje s aktuálnym zdokumentovaným predajom mlieka počas daného obdobia, a preto nie je vyššie, ako požaduje príjemca na pokrytie kapacity. Objektívnosť tohto systému sa preto zdá byť bez diskusie.

Odsek 2

Komisia považuje veľkosť a kapacitu výroby za objektívne kritériá na rozlíšenie medzi kategóriami prístupu k národným rezervám.

Odsek 3

Dňa 18. septembra 2006 Rada s vedomím potreby reštrukturalizácie a nutnosti autorizovať členské štáty, aby mohli spravovať referenčné množstvá podľa svojich potrieb, zaviedla možnosť previesť referenčné množstvá na priamy predaj, s ponechaním nevyužitých v národnej rezerve, na referenčné množstvá na dodávky pre kampaň 2006/2007 [nariadenie Rady (ES) č. 1406/2006]. Vzťahuje sa to aj na bod 49.

| 51. | Individuálny referenčný obsah tuku musí byť naviazaný na referenčnú kvótu na mlieko výrobcu. Nevyhnutne preto výrobcovia dodávajúci bez kvóty na mlieko nedisponujú ani tukovou referenciou, vo vzťahu ku ktorej by sa ich dodávky mohli upraviť smerom nahor alebo nadol. |
| --- | --- |

51.

Individuálny referenčný obsah tuku musí byť naviazaný na referenčnú kvótu na mlieko výrobcu. Nevyhnutne preto výrobcovia dodávajúci bez kvóty na mlieko nedisponujú ani tukovou referenciou, vo vzťahu ku ktorej by sa ich dodávky mohli upraviť smerom nahor alebo nadol.

| 52. | Spravidla, ak výrobcovia používajúci „priamy predaj“ prejdú na dodávky, nezmenia svoje stádo. Následkom toho majú stále dojnice rovnakého plemena a homogénnosti v zmysle kvality vyrábaného mlieka. Preto sa zdá byť logické uplatniť zníženie podľa článku 7 ods. 2 nariadenia Komisie (ES) č. 595/2004.
  Odpoveď litovských orgánov ukázala ich dôslednosť v analýze problému obsahu tuku v momente pevného stanovenia referenčnej úrovne a počas prevodu na dodávky.
  Okrem toho, aby sa predišlo riziku odchýlenia sa referenčných úrovní od hodnoty na začiatku režimu, v zhode s článkom 9 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1788/2003, bol predpísaný mechanizmus prispôsobenia, aby sa obnovili referenčné úrovne pre tuk od momentu, keď došlo k nárastu o viac ako 0,1 kg tuku. |
| --- | --- |

52.

Spravidla, ak výrobcovia používajúci „priamy predaj“ prejdú na dodávky, nezmenia svoje stádo. Následkom toho majú stále dojnice rovnakého plemena a homogénnosti v zmysle kvality vyrábaného mlieka. Preto sa zdá byť logické uplatniť zníženie podľa článku 7 ods. 2 nariadenia Komisie (ES) č. 595/2004.

Odpoveď litovských orgánov ukázala ich dôslednosť v analýze problému obsahu tuku v momente pevného stanovenia referenčnej úrovne a počas prevodu na dodávky.

Okrem toho, aby sa predišlo riziku odchýlenia sa referenčných úrovní od hodnoty na začiatku režimu, v zhode s článkom 9 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1788/2003, bol predpísaný mechanizmus prispôsobenia, aby sa obnovili referenčné úrovne pre tuk od momentu, keď došlo k nárastu o viac ako 0,1 kg tuku.

KONTROLY

| 53. | Aj keď sa schvaľuje dôležitosť použitia kontrol, zdôrazňuje sa, že počas prvého roku implementácie, ktorý skúmal Dvor audítorov, bolo veľmi nízke finančné riziko, keďže bola malá pravdepodobnosť prekročenia národných referenčných množstiev, ak požiadali o 11-mesačné obdobie (1. mája 2004 – 31. marca 2005). |
| --- | --- |

53.

Aj keď sa schvaľuje dôležitosť použitia kontrol, zdôrazňuje sa, že počas prvého roku implementácie, ktorý skúmal Dvor audítorov, bolo veľmi nízke finančné riziko, keďže bola malá pravdepodobnosť prekročenia národných referenčných množstiev, ak požiadali o 11-mesačné obdobie (1. mája 2004 – 31. marca 2005).

| 54. | Dvojstranné kontakty Komisie s príslušnými členskými štátmi a nedávne kontroly vykonané na mieste v Poľsku a v Českej republike ukázali, že nálezy Dvora audítorov sa brali na zreteľ a že sa naďalej uskutočňujú zlepšenia. |
| --- | --- |

54.

Dvojstranné kontakty Komisie s príslušnými členskými štátmi a nedávne kontroly vykonané na mieste v Poľsku a v Českej republike ukázali, že nálezy Dvora audítorov sa brali na zreteľ a že sa naďalej uskutočňujú zlepšenia.

| 55. | Kontroly nákupcov sa vykonávajú na základe ich ročného vyhlásenia nákupu a z toho dôvodu sa najlepšie vykonávajú po urobení tohto vyhlásenia. |
| --- | --- |

55.

Kontroly nákupcov sa vykonávajú na základe ich ročného vyhlásenia nákupu a z toho dôvodu sa najlepšie vykonávajú po urobení tohto vyhlásenia.

| 56. | Kontrolný plán pre nákupcov by sa mal logicky zostavovať až po skončení mliečnej kampane, keďže vychádza z vyhlásení nákupcov. Pokiaľ ide o výrobcov a prepravcov, Komisia súhlasí, že oneskorené konrolné plány bránia riadnej kontrole.
  Maďarské orgány vysvetlili, že všetci nákupcovia prešli kontrolou za roky 2004/2005, ale rizikové kritériá boli zavedené pre neskoršie roky.
  Slovensko vysvetlilo, že istá forma rizikovej analýzy existovala už pre roky 2005/2006 a od roku 2006/2007 sa využíva bodovací system. Počínajúc aprílom 2007 bola v rámci odboru kontroly založená nezávislá sekcia analýzy rizika. |
| --- | --- |

56.

Kontrolný plán pre nákupcov by sa mal logicky zostavovať až po skončení mliečnej kampane, keďže vychádza z vyhlásení nákupcov. Pokiaľ ide o výrobcov a prepravcov, Komisia súhlasí, že oneskorené konrolné plány bránia riadnej kontrole.

Maďarské orgány vysvetlili, že všetci nákupcovia prešli kontrolou za roky 2004/2005, ale rizikové kritériá boli zavedené pre neskoršie roky.

Slovensko vysvetlilo, že istá forma rizikovej analýzy existovala už pre roky 2005/2006 a od roku 2006/2007 sa využíva bodovací system. Počínajúc aprílom 2007 bola v rámci odboru kontroly založená nezávislá sekcia analýzy rizika.

| 57. | Je náročné vytvoriť analýzu rizika pre oblasť, ktorá sa doteraz nekontrolovala a pre ktorú nie sú dosiaľ známe všetky riziká. Dvojstranné rozhovory Komisie a audit ukazujú, že analýza rizika a plánovanie kontroly pre nasledujúce roky sú premyslenejšie. Napríklad v Českej republike bola analýza rizika schválená od roku 2005/2006.
  Poľské orgány vykonávajú analýzu rizika pre nákupcov mlieka na konci kvótového roku. Táto kontrola overuje úplnosť a pravdivosť vyhlásenia o dodávkach (urobeného v máji), takže je primerané, aby sa analýza rizika uskutočnila po skončení kvótového roku. V Poľsku bol plán kontrol vydaný v septembri 2006 – a kontroly na mliečne obdobie 2005/2006 sa mohli uskutočniť do 30. septembra 2007. Skupina kontroly zúčtovania potvrdila, že kontroly v rokoch 2006/2007 boli založené na analýze rizika. Taktiež sa ukázalo, že sa vykonali kontroly za roky 2004/2005 a 2005/2006, aj keď neboli založené na rizikovej analýze ex ante. |
| --- | --- |

57.

Je náročné vytvoriť analýzu rizika pre oblasť, ktorá sa doteraz nekontrolovala a pre ktorú nie sú dosiaľ známe všetky riziká. Dvojstranné rozhovory Komisie a audit ukazujú, že analýza rizika a plánovanie kontroly pre nasledujúce roky sú premyslenejšie. Napríklad v Českej republike bola analýza rizika schválená od roku 2005/2006.

Poľské orgány vykonávajú analýzu rizika pre nákupcov mlieka na konci kvótového roku. Táto kontrola overuje úplnosť a pravdivosť vyhlásenia o dodávkach (urobeného v máji), takže je primerané, aby sa analýza rizika uskutočnila po skončení kvótového roku. V Poľsku bol plán kontrol vydaný v septembri 2006 – a kontroly na mliečne obdobie 2005/2006 sa mohli uskutočniť do 30. septembra 2007. Skupina kontroly zúčtovania potvrdila, že kontroly v rokoch 2006/2007 boli založené na analýze rizika. Taktiež sa ukázalo, že sa vykonali kontroly za roky 2004/2005 a 2005/2006, aj keď neboli založené na rizikovej analýze ex ante.

| 58. | Komisia súhlasí, že kontrolný režim by mal zahŕňať všetkých poľnohospodárov, ktorí obchodujú s mliekom, a počas auditov a dvojstranných kontaktov Komisia požiadala členské štáty, aby do svojej analýzy rizika zahrnuli všetkých výrobcov mlieka, či už majú kvóty, alebo ich nemajú.
  Dodanie mlieka bez kvóty však nie je porušením nariadenia a finančné riziko pre veľmi malých výrobcov nemôže byť veľké. Pomer kvót na priamy predaj ku kvótam na dodávky je vo väčšine prípadoch značne nižší ako 3 %. |
| --- | --- |

58.

Komisia súhlasí, že kontrolný režim by mal zahŕňať všetkých poľnohospodárov, ktorí obchodujú s mliekom, a počas auditov a dvojstranných kontaktov Komisia požiadala členské štáty, aby do svojej analýzy rizika zahrnuli všetkých výrobcov mlieka, či už majú kvóty, alebo ich nemajú.

Dodanie mlieka bez kvóty však nie je porušením nariadenia a finančné riziko pre veľmi malých výrobcov nemôže byť veľké. Pomer kvót na priamy predaj ku kvótam na dodávky je vo väčšine prípadoch značne nižší ako 3 %.

| 59. | Aj keď to samotnou právnou úpravou kvót na mlieko nevyžaduje, Komisia tiež trvá na krížovej kontrole opísanej Dvorom audítorov. |
| --- | --- |

59.

Aj keď to samotnou právnou úpravou kvót na mlieko nevyžaduje, Komisia tiež trvá na krížovej kontrole opísanej Dvorom audítorov.

| 60. | Komisia uznáva dôležitosť náležitej kontroly v najvhodnejšom čase. Počas kontrol a dvojstranných kontaktov členským štátom pripomenula, že výrobné kontroly sa musia aspoň čiastočne vykonávať v priebehu roka. Pre kvótové roky 2005/2006 vykonali litovské orgány priebežné ročné kontroly výrobcov a prepravných spoločností.
  Maďarsko nevykonalo na výrobcoch za roky 2004/2005 a 2005/2006 žiadnu ročnú kontrolu, ale vykonalo ju až po skončení mliečnych rokov. Kontroly v priebehu roka však vykonalo za roky 2006/2007. |
| --- | --- |

60.

Komisia uznáva dôležitosť náležitej kontroly v najvhodnejšom čase. Počas kontrol a dvojstranných kontaktov členským štátom pripomenula, že výrobné kontroly sa musia aspoň čiastočne vykonávať v priebehu roka. Pre kvótové roky 2005/2006 vykonali litovské orgány priebežné ročné kontroly výrobcov a prepravných spoločností.

Maďarsko nevykonalo na výrobcoch za roky 2004/2005 a 2005/2006 žiadnu ročnú kontrolu, ale vykonalo ju až po skončení mliečnych rokov. Kontroly v priebehu roka však vykonalo za roky 2006/2007.

61. tretia zarážka

Poľské orgány prijali odporúčania Dvoru audítorov a od augusta 2006 odsúhlasili prikladať k správam kontroly pracovné listy.

Následný a sankčný proces vykonávajú poľské orgány v súvislosti s postupom kontroly zúčtovania Komisie, ktorý zahŕňa príslušný rok a je priebežný.

61. štvrtá zarážka

Hoci uchovávanie takýchto informácií môže byť za určitých okolností užitočné, napríklad pri prevzatí kritérií analýzy rizika z jedného roka do druhého, nie je to požiadavka nariadenia.

Členské štáty dostanú v tomto zmysle odporúčania.

ZÁVER A ODPORÚČANIA

| 73. | Pokiaľ ide o stanovenie priameho predaja, Komisia bola čo najreštriktívnejšia s použitím metódy odhadu založenej na objektívnych kritériách. Tieto odhady sa považujú za primerané a použili sa jednotne pre všetky členské štáty.
  Vďaka tejto metodike sa pôvodné požiadavky nových členských štátov (okrem Poľska), spočiatku vyčíslené na 1,5 milióna ton, znížili na prijateľnú úroveň 0,73 milióna ton (negociačná pozícia Komisie). Množstvo dohodnuté v Rade predpisovalo 1 milión ton. |
| --- | --- |

73.

Pokiaľ ide o stanovenie priameho predaja, Komisia bola čo najreštriktívnejšia s použitím metódy odhadu založenej na objektívnych kritériách. Tieto odhady sa považujú za primerané a použili sa jednotne pre všetky členské štáty.

Vďaka tejto metodike sa pôvodné požiadavky nových členských štátov (okrem Poľska), spočiatku vyčíslené na 1,5 milióna ton, znížili na prijateľnú úroveň 0,73 milióna ton (negociačná pozícia Komisie). Množstvo dohodnuté v Rade predpisovalo 1 milión ton.

| 74. | Podľa požiadaviek v akte o pristúpení sa Komisia rozhodla po dôkladnom preskúmaní správy upustiť od reštrukturalizácie rezerv v prospech zúčastnených členských štátov. Štatistiky sprístupnené členskými štátmi sa použili na krížové preverenie. Krížové preverenie sa vykonalo medzi údajmi v správe a údajmi v prehľade kvót [článok 26 ods. 1 nariadenia (ES) č. 595/2004] a medzi štatistikami v správe a tými z Eurostatu a ZMP. Pozri odpoveď na body 24 a 25.
  Možné finančné riziko pre rozpočet Spoločenstva, ktoré by si mohlo vyžiadať dodatočnú záťaž, vzniklo len v prvom roku používania, konkrétne 2005/2006. V roku 2007 Komisia vykonala dve kontroly na mieste v dvoch členských štátoch, ktoré predstavovali najväčšie finančné riziko (t. j. priblížili sa alebo presiahli národnú kvótu na mlieko), pre ktoré vďaka mechanizmu kontroly zúčtovania so spätným dosahom na 24 mesiacov boli skutočne obsiahnuté kvóty na rok 2005/2006. Okrem toho v rámci ostatných kontrol, ktoré Komisia vykonala v roku 2005, následné dvojstranné stretnutia poskytli výbornú príležitosť prediskutovať nálezy Dvora audítorov o kvótach na mlieko a sledovať súvisiaci vývoj. Ďalšia kontrola sa vykonala začiatkom roka 2008 v treťom členskom štáte, ktorý presiahol kvótu, a podobne obsiahla aj kvóty na rok 2005/2006. |
| --- | --- |

74.

Podľa požiadaviek v akte o pristúpení sa Komisia rozhodla po dôkladnom preskúmaní správy upustiť od reštrukturalizácie rezerv v prospech zúčastnených členských štátov. Štatistiky sprístupnené členskými štátmi sa použili na krížové preverenie. Krížové preverenie sa vykonalo medzi údajmi v správe a údajmi v prehľade kvót [článok 26 ods. 1 nariadenia (ES) č. 595/2004] a medzi štatistikami v správe a tými z Eurostatu a ZMP. Pozri odpoveď na body 24 a 25.

Možné finančné riziko pre rozpočet Spoločenstva, ktoré by si mohlo vyžiadať dodatočnú záťaž, vzniklo len v prvom roku používania, konkrétne 2005/2006. V roku 2007 Komisia vykonala dve kontroly na mieste v dvoch členských štátoch, ktoré predstavovali najväčšie finančné riziko (t. j. priblížili sa alebo presiahli národnú kvótu na mlieko), pre ktoré vďaka mechanizmu kontroly zúčtovania so spätným dosahom na 24 mesiacov boli skutočne obsiahnuté kvóty na rok 2005/2006. Okrem toho v rámci ostatných kontrol, ktoré Komisia vykonala v roku 2005, následné dvojstranné stretnutia poskytli výbornú príležitosť prediskutovať nálezy Dvora audítorov o kvótach na mlieko a sledovať súvisiaci vývoj. Ďalšia kontrola sa vykonala začiatkom roka 2008 v treťom členskom štáte, ktorý presiahol kvótu, a podobne obsiahla aj kvóty na rok 2005/2006.

Odporúčanie 1

Odsek 2

V júli 2007 poslala Komisia dotazník o zavedení kvót, aby zozbierala štatistické informácie o vývoji počtu a veľkosti výrobcov vyrábajúcich na priamy predaj a na dodávky.

Keďže je však ďalšie sledovanie procesu reštrukturalizácie užitočné v medziach spoznávania produktového reťazca, je menej dôležité na účely sledovania povinností režimu kvót.

| 75. | (1) | Presiahnutie pridelených kvót na dodávky sa vyskytlo v dvoch členských štátoch. Prídely boli vynesené v príslušných celkových množstvách v prvom období (Slovensko) a s účinkom v druhom období (Maďarsko). Žiadny dotknutý členský štát nezaregistroval výrobu prevyšujúcu jeho množstvo dodávok. |
| --- | --- | --- |

75.

(1)

Presiahnutie pridelených kvót na dodávky sa vyskytlo v dvoch členských štátoch. Prídely boli vynesené v príslušných celkových množstvách v prvom období (Slovensko) a s účinkom v druhom období (Maďarsko). Žiadny dotknutý členský štát nezaregistroval výrobu prevyšujúcu jeho množstvo dodávok.

| (6) | Litovské orgány potvrdili, že všetky dodávky (vrátane bezplatných dodávok) sú ohlasované. |
| --- | --- |

(6)

Litovské orgány potvrdili, že všetky dodávky (vrátane bezplatných dodávok) sú ohlasované.

| (7) | Spravovanie kvót na družstevnej úrovni v Maďarsku je v súlade s judikatúrou Súdneho dvora a nepredstavuje riziko pre vyberanie poplatkov. |
| --- | --- |

(7)

Spravovanie kvót na družstevnej úrovni v Maďarsku je v súlade s judikatúrou Súdneho dvora a nepredstavuje riziko pre vyberanie poplatkov.

| (8) | Komisia zastáva názor, že akékoľvek riziká spojené s postavením výrobcu-nákupcu by sa mali brať do úvahy pri hodnotení rizika zahrnutého v postupe kontroly. |
| --- | --- |

(8)

Komisia zastáva názor, že akékoľvek riziká spojené s postavením výrobcu-nákupcu by sa mali brať do úvahy pri hodnotení rizika zahrnutého v postupe kontroly.

| (9) | Ako Komisia detailne vysvetlila v odpovedi na bod 47 a rámček 4, Komisia nezastáva názor, že by sa v rámci spravovania národných rezerv vyskytli odchýlky. |
| --- | --- |

(9)

Ako Komisia detailne vysvetlila v odpovedi na bod 47 a rámček 4, Komisia nezastáva názor, že by sa v rámci spravovania národných rezerv vyskytli odchýlky.

| (10) | Výsledky rôznych dvojstranných stretnutí a kontrol vykonaných na mieste Komisiou ukazujú, že problémy a kritika vyslovená Dvorom audítorov v súvislosti s fungovaním kvót v prvých rokoch po zavedení sa ujali a dosiahli sa zlepšenia. |
| --- | --- |

(10)

Výsledky rôznych dvojstranných stretnutí a kontrol vykonaných na mieste Komisiou ukazujú, že problémy a kritika vyslovená Dvorom audítorov v súvislosti s fungovaním kvót v prvých rokoch po zavedení sa ujali a dosiahli sa zlepšenia.

| (11) | Výsledky rôznych dvojstranných stretnutí a kontrol vykonaných na mieste Komisiou ukazujú, že problémy a kritika vyslovená Dvorom audítorov na fungovanie kvót v prvých rokoch po zavedení sa ujali a dosiahli sa zlepšenia. |
| --- | --- |

(11)

Výsledky rôznych dvojstranných stretnutí a kontrol vykonaných na mieste Komisiou ukazujú, že problémy a kritika vyslovená Dvorom audítorov na fungovanie kvót v prvých rokoch po zavedení sa ujali a dosiahli sa zlepšenia.

| (12) | Počiatočné problémy v prvých rokoch boli napravené s výraznými zlepšeniami dosiahnutými členskými štátmi. |
| --- | --- |

(12)

Počiatočné problémy v prvých rokoch boli napravené s výraznými zlepšeniami dosiahnutými členskými štátmi.

| (13) | Ako Komisia vysvetlila v odpovedi na bod 56, členské štáty zaviedli zlepšenia. |
| --- | --- |

(13)

Ako Komisia vysvetlila v odpovedi na bod 56, členské štáty zaviedli zlepšenia.

| (14) | Komisia uznáva dôležitosť správnej kontroly v čo najvhodnejšom čase. Členské štáty zaviedli zlepšenia. |
| --- | --- |

(14)

Komisia uznáva dôležitosť správnej kontroly v čo najvhodnejšom čase. Členské štáty zaviedli zlepšenia.

| (15) | Maďarsko a ostatné dotknuté členské štáty boli upozornené, že kontroly výrobcov a prepravcov treba aspoň čiastočne vykonať do jedného roka. Následne členské štáty zaviedli zlepšenia. |
| --- | --- |

(15)

Maďarsko a ostatné dotknuté členské štáty boli upozornené, že kontroly výrobcov a prepravcov treba aspoň čiastočne vykonať do jedného roka. Následne členské štáty zaviedli zlepšenia.

| (16) | Komisia sledovala problémy otvorené členskými štátmi a je spokojná, že zaviedli zlepšenia v rokoch nasledujúcich po preskúmaní Dvorom audítorov. |
| --- | --- |

(16)

Komisia sledovala problémy otvorené členskými štátmi a je spokojná, že zaviedli zlepšenia v rokoch nasledujúcich po preskúmaní Dvorom audítorov.

| 76. | Problémy, ktoré sa vyskytli, sú prirodzené pri zavedení nového režimu. Zistilo sa však, že Dvor audítorov vyslovil obavy vzhľadom na prvé roky uplatňovania, keď bolo len malé riziko finančného vplyvu na rozpočet Spoločenstva, a zlepšenia sa zaviedli. Pokračuje sa s ich sledovaním v procese preverovania aj s ohľadom na kvótové roky prešetrované Dvorom audítorov, a najmä v tých členských štátoch, kde je zrejmé alebo pravdepodobné presiahnutie. |
| --- | --- |

76.

Problémy, ktoré sa vyskytli, sú prirodzené pri zavedení nového režimu. Zistilo sa však, že Dvor audítorov vyslovil obavy vzhľadom na prvé roky uplatňovania, keď bolo len malé riziko finančného vplyvu na rozpočet Spoločenstva, a zlepšenia sa zaviedli. Pokračuje sa s ich sledovaním v procese preverovania aj s ohľadom na kvótové roky prešetrované Dvorom audítorov, a najmä v tých členských štátoch, kde je zrejmé alebo pravdepodobné presiahnutie.

Odporúčanie 2

Odsek 1

Komisia nasledovala pokrok v kontexte dvojstranných stretnutí aj kontrol na mieste vykonaných v kontexte preverovania postupov zúčtovania.

Pokiaľ ide o bod 1 vyobrazenia 4, maďarské a slovenské presiahnutia kvót na dodávky boli napravené.

Pokiaľ ide o bod 10 vyobrazenia 4, použitie národných rezerv v Poľsku a Litve bolo založené na objektívnych kritériách, a preto nie je diskriminujúce.

Odsek 2

Komisia súhlasí s ďalším zdôrazňovaním pripomienok Dvora audítorov, s postojom ktorého sa stotožňuje.

Odsek 3

Po konzultácii s riadiacim výborom pre mlieko a mliečne výrobky Komisia už navrhla zníženie intenzity kontrol predpísaných v článku 21 ods. 2 nariadenia (ES) č. 595/2004. Pre výrobcov s výrobou nižšou ako 5 000 kg bola stanovená miera kontrol 1 %. Nariadenie Komisie (ES) č. 228/2008 (1) sa uplatňuje od obdobia 2007/2008.

Odsek 5

Tam, kde je to možné, je takýto postup skutočne podporovaný. Vzhľadom na zapojenie rozličných služieb, právomocí, technických expertíz atď. je to však často nepraktické.

Odporúčanie 3

Nie je povinnosťou prideliť kvótu všetkým výrobcom. Komisia sa však uzniesla, že všetko mlieko, s ktorým sa obchoduje, sa musí započítať.

Odporúčanie 4

Odsek 1

Zdravotná kontrola umožní overiť, či treba upraviť výšku kvóty, alebo urobiť technické zlepšenia pred rokom 2015, pred koncom režimu. Cieľom je uskutočniť do roku 2015 zmenu systému, aby bol čo najprehľadnejší a najjednoduchší.

1. bod

Členské štáty majú dosť voľnosti na zorganizovanie prevodu kvót. Umožní im to reštrukturalizáciu, ktorá je najvhodnejšia pre ich situáciu. Napríklad si môžu zvoliť vykonať reštrukturačný program podľa článku 18 písm. a) nariadenia (ES) č. 1788/2003.

2. bod

Komisia sa snaží navrhnúť Rade presný rámec s postupným nárastom kvót do ich uplynutia v roku 2015, aby dala výrobcom úplný prehľad o ich budúcnosti. Aktívnym výrobcom to umožní pokračovať v rozvoji podnikania.

---

(1)  Nariadenie Komisie (ES) č. 228/2008 z 13. marca 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 595/2004, pokiaľ ide o intenzitu kontrol dávok a priameho predaja mlieka (Ú. v. EÚ L 70, 14.3.2008, s. 7).

---