# Euroopa Liidu C 141/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 141 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. aastakäik7. juuni 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 141

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. aastakäik7. juuni 2008

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Nõukogu |
| 2008/C 141/01 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, 22. mai 2008, vähemate võimalustega noorte osalemise kohta | 1 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

2008/C 141/01

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, 22. mai 2008, vähemate võimalustega noorte osalemise kohta

1

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2008/C 141/02 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid | 4 |
| 2008/C 141/03 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid | 8 |
| 2008/C 141/04 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5050 — Eaton/Moeller) (
  1
  ) | 11 |
| 2008/C 141/05 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4994 — Electrabel/Compagnie Nationale du Rhône) (
  1
  ) | 11 |
| 2008/C 141/06 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5127 — Sita/Renault/Indra) (
  1
  ) | 12 |
| 2008/C 141/07 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5101 — OJSC Novolipetsk Steel/Novexco/Novex) (
  1
  ) | 12 |
| 2008/C 141/08 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5088 — Scholz Recycling/ERG/ESR) (
  1
  ) | 13 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2008/C 141/02

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

4

2008/C 141/03

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

8

2008/C 141/04

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5050 — Eaton/Moeller) (
  1
  )

1

11

2008/C 141/05

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4994 — Electrabel/Compagnie Nationale du Rhône) (
  1
  )

1

11

2008/C 141/06

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5127 — Sita/Renault/Indra) (
  1
  )

1

12

2008/C 141/07

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5101 — OJSC Novolipetsk Steel/Novexco/Novex) (
  1
  )

1

12

2008/C 141/08

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5088 — Scholz Recycling/ERG/ESR) (
  1
  )

1

13

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Nõukogu |
| 2008/C 141/09 | Nõukogu 22. mai 2008. aasta järeldused kultuuridevaheliste pädevuste kohta | 14 |
| 2008/C 141/10 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused, 22. mai 2008, loovuse ja innovatsiooni edendamise kohta hariduses ja koolituses | 17 |
| | Komisjon |
| 2008/C 141/11 | Euro vahetuskurss | 21 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2008/C 141/12 | Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 | 22 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

2008/C 141/09

Nõukogu 22. mai 2008. aasta järeldused kultuuridevaheliste pädevuste kohta

14

2008/C 141/10

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused, 22. mai 2008, loovuse ja innovatsiooni edendamise kohta hariduses ja koolituses

17

Komisjon

2008/C 141/11

Euro vahetuskurss

21

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2008/C 141/12

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

22

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 141/13 | Konkursikutse 2008 — Programm Kultuur (2007–2013) — Programmi meetmete rakendamine: mitmeaastased koostööprojektid; koostöömeetmed; erimeetmed (kolmandad riigid) ja Euroopa tasandil tegutsevate kultuuri valdkonna asutuste toetamine | 27 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 141/14 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5208 — Bilfinger Berger/M+W Zander FM) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 32 |
| | MUUD AKTID |
| | Komisjon |
| 2008/C 141/15 | Teatis — Korea Vabariigi päritolu geograafilised tähised | 33 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

2008/C 141/13

Konkursikutse 2008 — Programm Kultuur (2007–2013) — Programmi meetmete rakendamine: mitmeaastased koostööprojektid; koostöömeetmed; erimeetmed (kolmandad riigid) ja Euroopa tasandil tegutsevate kultuuri valdkonna asutuste toetamine

27

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2008/C 141/14

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5208 — Bilfinger Berger/M+W Zander FM) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

32

MUUD AKTID

Komisjon

2008/C 141/15

Teatis — Korea Vabariigi päritolu geograafilised tähised

33

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

| 7.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/1

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, 22. mai 2008, vähemate võimalustega noorte osalemise kohta

(2008/C 141/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu Ülemkogu võttis oma 2005. aasta kevadisel tippkohtumisel vastu Euroopa noortepakti kui vahendi, mis aitab kaasa uuendatud Lissaboni strateegia rakendamisele, eesmärgiga parandada valdkondadevaheliste strateegiate kaudu noorte töövõimalusi ja sotsiaalset kaasatust, nende haridust, koolitus ja liikuvust ning vähemate võimalustega noorte esmatähtsaks pidamist. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu Ülemkogu võttis oma 2005. aasta kevadisel tippkohtumisel vastu Euroopa noortepakti kui vahendi, mis aitab kaasa uuendatud Lissaboni strateegia rakendamisele, eesmärgiga parandada valdkondadevaheliste strateegiate kaudu noorte töövõimalusi ja sotsiaalset kaasatust, nende haridust, koolitus ja liikuvust ning vähemate võimalustega noorte esmatähtsaks pidamist.

| (2) | Nõukogu tegi oma 7. detsembri 2006. aasta resolutsioonis (1) ettepaneku, et liikmesriigid soodustaksid laiaulatuslike ja võrdsete ühiskonnaelus osalemise võimaluste tagamist kõikidele noortele ning et struktureeritud dialoog noortega peaks hõlmama ka noori, kes on kaasatud erinevates ja uuenduslikes kodanikuaktiivsuse vormides, organiseerumata noori ja vähemate võimalustega noori, luues seega tingimused kõikide noorte võrdseks osalemiseks. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu tegi oma 7. detsembri 2006. aasta resolutsioonis (1) ettepaneku, et liikmesriigid soodustaksid laiaulatuslike ja võrdsete ühiskonnaelus osalemise võimaluste tagamist kõikidele noortele ning et struktureeritud dialoog noortega peaks hõlmama ka noori, kes on kaasatud erinevates ja uuenduslikes kodanikuaktiivsuse vormides, organiseerumata noori ja vähemate võimalustega noori, luues seega tingimused kõikide noorte võrdseks osalemiseks.

| (3) | Nõukogu kutsus oma 25. mai 2007. aasta resolutsioonis (2) liikmesriike ja komisjoni üles parandama meetmete ühtsust Euroopa noortepakti rakendamisel ning tagama „selliste meetmete tegeliku jõudmise oma sihtrühmadeni, eelkõige vähemate võimalustega noorteni, võttes arvesse nende vajadusi, tausta ja motivatsiooni”. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu kutsus oma 25. mai 2007. aasta resolutsioonis (2) liikmesriike ja komisjoni üles parandama meetmete ühtsust Euroopa noortepakti rakendamisel ning tagama „selliste meetmete tegeliku jõudmise oma sihtrühmadeni, eelkõige vähemate võimalustega noorteni, võttes arvesse nende vajadusi, tausta ja motivatsiooni”.

| (4) | Komisjon rõhutas oma 5. septembri 2007. aasta teatises pealkirjaga „Noorte hariduses, tööhõives ja ühiskonnas osalemise edendamine” (3) seda, et noorte täieliku potentsiaali kasutamine on Euroopa sotsiaalsetes ja majanduslikes huvides; seepärast viidati, kui oluline on sotsiaalse kaasatuse saavutamine ja võrdsete võimaluste tagamine kõikidele noortele, pöörates erilist tähelepanu vähemate võimalustega noortele. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon rõhutas oma 5. septembri 2007. aasta teatises pealkirjaga „Noorte hariduses, tööhõives ja ühiskonnas osalemise edendamine” (3) seda, et noorte täieliku potentsiaali kasutamine on Euroopa sotsiaalsetes ja majanduslikes huvides; seepärast viidati, kui oluline on sotsiaalse kaasatuse saavutamine ja võrdsete võimaluste tagamine kõikidele noortele, pöörates erilist tähelepanu vähemate võimalustega noortele.

| (5) | 2008. aasta kevadine Euroopa Ülemkogu rõhutas, kui oluline on tugevdada Lissaboni strateegia sotsiaalset mõõdet, võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, edendada aktiivset kaasamist ja suurendada selliste inimeste, sealhulgas noorte tööhõivevõimalusi, kes on tööturust kõige rohkem eemale jäänud, ning võtta konkreetseid meetmeid selleks, et parandada sisserändaja taustaga või ebasoodsamas olukorras olevatest rühmadest pärit õpilaste õppeedukust, |
| --- | --- |

(5)

2008. aasta kevadine Euroopa Ülemkogu rõhutas, kui oluline on tugevdada Lissaboni strateegia sotsiaalset mõõdet, võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, edendada aktiivset kaasamist ja suurendada selliste inimeste, sealhulgas noorte tööhõivevõimalusi, kes on tööturust kõige rohkem eemale jäänud, ning võtta konkreetseid meetmeid selleks, et parandada sisserändaja taustaga või ebasoodsamas olukorras olevatest rühmadest pärit õpilaste õppeedukust,

MÄRGIVAD, ET

| 1. | Saksamaa eesistumisajal keskenduti töös kõikide laste ja noorte võrdsetele võimalustele ning sotsiaalsele kaasamisele vastavalt eesistujariikide meeskonna programmile, mis käsitleb noorte sotsiaalset ja kutsealast integratsiooni; |
| --- | --- |

1.

Saksamaa eesistumisajal keskenduti töös kõikide laste ja noorte võrdsetele võimalustele ning sotsiaalsele kaasamisele vastavalt eesistujariikide meeskonna programmile, mis käsitleb noorte sotsiaalset ja kutsealast integratsiooni;

| 2. | vähemate võimalustega noorte osalemist käsitlevate vastastikuse õppimise alaste meetmete tulemused näitavad, et sellised noored vajavad erilist tähelepanu kõikides liikmesriikides ning et eelkõige on vaja, et kohaliku ja piirkondliku tasandi ametivõimud, kodanikuühiskond, noorsootöötajad, noorteorganisatsioonid ja noored ise teeksid tihedat koostööd oma heaolu parandamise nimel; |
| --- | --- |

2.

vähemate võimalustega noorte osalemist käsitlevate vastastikuse õppimise alaste meetmete tulemused näitavad, et sellised noored vajavad erilist tähelepanu kõikides liikmesriikides ning et eelkõige on vaja, et kohaliku ja piirkondliku tasandi ametivõimud, kodanikuühiskond, noorsootöötajad, noorteorganisatsioonid ja noored ise teeksid tihedat koostööd oma heaolu parandamise nimel;

| 3. | noored ja noorteorganisatsioonide esindajad kohtusid struktureeritud dialoogi raames 18.–21. aprillil 2008 eesistujariigi Sloveenia korraldatud noorteüritusel ning koostasid järeldused, milles käsitletakse vähemate võimalustega noorte liikuvust, tööhõivet, mitteformaalset õppimist ja pädevuste arendamist, integratsiooni ja poliitilist osalemist ning noorte rolli kultuuridevahelises dialoogis. |
| --- | --- |

3.

noored ja noorteorganisatsioonide esindajad kohtusid struktureeritud dialoogi raames 18.–21. aprillil 2008 eesistujariigi Sloveenia korraldatud noorteüritusel ning koostasid järeldused, milles käsitletakse vähemate võimalustega noorte liikuvust, tööhõivet, mitteformaalset õppimist ja pädevuste arendamist, integratsiooni ja poliitilist osalemist ning noorte rolli kultuuridevahelises dialoogis.

RÕHUTAVAD, ET

| 1. | kuigi olukord liikmesriikides on erinev, on vähemate võimalustega noorte (näiteks vähem privilegeeritud haridus-, sotsiaalmajandusliku ja geograafilise taustaga või puuetega noorte) olukord murettekitav paljudes Euroopa riikides; |
| --- | --- |

1.

kuigi olukord liikmesriikides on erinev, on vähemate võimalustega noorte (näiteks vähem privilegeeritud haridus-, sotsiaalmajandusliku ja geograafilise taustaga või puuetega noorte) olukord murettekitav paljudes Euroopa riikides;

| 2. | kuigi praegune globaliseerumine ja rändevood loovad uusi võimalusi ja rikastavad Euroopa mitmekesisust, on paljud vähemate võimalustega noored endiselt silmitsi majanduslike ja sotsiaalsete raskustega; |
| --- | --- |

2.

kuigi praegune globaliseerumine ja rändevood loovad uusi võimalusi ja rikastavad Euroopa mitmekesisust, on paljud vähemate võimalustega noored endiselt silmitsi majanduslike ja sotsiaalsete raskustega;

| 3. | meie ühiskondade ühtsust ohustab asjaolu, et märkimisväärselt paljudel noortel pole võimalusi osaleda aktiivselt hariduses, tööhõives ja ühiskonnaelus; seepärast on ühiskonna usaldusväärse ja jätkusuutliku arengu ja üldise sotsiaalse ühtekuuluvuse aspektist väga oluline anda kõigile noortele võimalus oma potentsiaali elluviimiseks ja aktiivselt ühiskonnaelus osalemiseks, tuginedes vastastikku usalduslikele suhetele teiste ühiskonnarühmade, sealhulgas vanemate põlvkondadega; |
| --- | --- |

3.

meie ühiskondade ühtsust ohustab asjaolu, et märkimisväärselt paljudel noortel pole võimalusi osaleda aktiivselt hariduses, tööhõives ja ühiskonnaelus; seepärast on ühiskonna usaldusväärse ja jätkusuutliku arengu ja üldise sotsiaalse ühtekuuluvuse aspektist väga oluline anda kõigile noortele võimalus oma potentsiaali elluviimiseks ja aktiivselt ühiskonnaelus osalemiseks, tuginedes vastastikku usalduslikele suhetele teiste ühiskonnarühmade, sealhulgas vanemate põlvkondadega;

| 4. | töötus, vaesus, halb tervis, kultuuriline, sotsiaalne ja majanduslik tõrjutus ning igasugune diskrimineerimine on takistused noorte heaolule ning need võivad tõkestada noorte aktiivset osalemist ühiskonnaelus; |
| --- | --- |

4.

töötus, vaesus, halb tervis, kultuuriline, sotsiaalne ja majanduslik tõrjutus ning igasugune diskrimineerimine on takistused noorte heaolule ning need võivad tõkestada noorte aktiivset osalemist ühiskonnaelus;

| 5. | vähemate võimalustega noortele suunatud ja nende vajadustele kohandatud meetmed peaksid tuginema noori ja nende elutingimusi käsitlevale valdkondadevahelisele uurimistööle. Selline teadmistel põhinev lähenemine on eriti oluline vähemate võimalustega noortega seotud küsimuste käsitlemisel; |
| --- | --- |

5.

vähemate võimalustega noortele suunatud ja nende vajadustele kohandatud meetmed peaksid tuginema noori ja nende elutingimusi käsitlevale valdkondadevahelisele uurimistööle. Selline teadmistel põhinev lähenemine on eriti oluline vähemate võimalustega noortega seotud küsimuste käsitlemisel;

| 6. | üleminek koolitus- ja haridussüsteemidest tööturule ning nendevaheline liikuvus on väga tähtsad noorte töötuse ja sotsiaalse tõrjutuse ennetamiseks; |
| --- | --- |

6.

üleminek koolitus- ja haridussüsteemidest tööturule ning nendevaheline liikuvus on väga tähtsad noorte töötuse ja sotsiaalse tõrjutuse ennetamiseks;

| 7. | hariduse valdkonna ühenduse koostööraamistiku kontekstis on üheks peamiseks väljakutseks varakult koolist lahkujate ja haridusliku ebavõrdsuse probleemi lahendamine; tõendid näitavad, et haridusalased saavutused olenevad enamikes liikmesriikides ikka veel sotsiaalmajanduslikust taustast ning seega on vaja täiendavaid jõupingutusi ja strateegiaid selle struktuurilise ebavõrdsusega toimetulekuks; |
| --- | --- |

7.

hariduse valdkonna ühenduse koostööraamistiku kontekstis on üheks peamiseks väljakutseks varakult koolist lahkujate ja haridusliku ebavõrdsuse probleemi lahendamine; tõendid näitavad, et haridusalased saavutused olenevad enamikes liikmesriikides ikka veel sotsiaalmajanduslikust taustast ning seega on vaja täiendavaid jõupingutusi ja strateegiaid selle struktuurilise ebavõrdsusega toimetulekuks;

| 8. | mitteformaalsel ja informaalsel haridusel on keskne roll vähemate võimalustega noorte sotsiaalse ja majandusliku kaasamise toetamise vahendina; seoses sellega on eriti oluline noorsootöötajate ja noorteorganisatsioonide töö nimetatud noorukitega; |
| --- | --- |

8.

mitteformaalsel ja informaalsel haridusel on keskne roll vähemate võimalustega noorte sotsiaalse ja majandusliku kaasamise toetamise vahendina; seoses sellega on eriti oluline noorsootöötajate ja noorteorganisatsioonide töö nimetatud noorukitega;

| 9. | Euroopa tasandil on programm „Aktiivsed noored” tähtis vahend vähemate võimalustega noorte aktiivse osalemise ja sotsiaalse kaasamise edendamisel; |
| --- | --- |

9.

Euroopa tasandil on programm „Aktiivsed noored” tähtis vahend vähemate võimalustega noorte aktiivse osalemise ja sotsiaalse kaasamise edendamisel;

| 10. | kultuur, noorsootöö ja sport mängivad tähtsat osa vähemate võimalustega noorte kaasamisele ja heaolule kaasaaitamisel. |
| --- | --- |

10.

kultuur, noorsootöö ja sport mängivad tähtsat osa vähemate võimalustega noorte kaasamisele ja heaolule kaasaaitamisel.

RÕHUTAVAD EELKÕIGE SEDA, ET

| | vähemate võimalustega noortele tuleks juba nende varases eas erilist tähelepanu pöörata, et neid paremini ühiskonda integreerida. Samuti tuleks neile eritoetuse või juhendamise kaudu anda kõik võimalused osalemiseks kõikidele noortele avatud meetmetes. |
| --- | --- |

vähemate võimalustega noortele tuleks juba nende varases eas erilist tähelepanu pöörata, et neid paremini ühiskonda integreerida. Samuti tuleks neile eritoetuse või juhendamise kaudu anda kõik võimalused osalemiseks kõikidele noortele avatud meetmetes.

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES

| 1. | seadma Lissaboni strateegia ja Euroopa noortepakti rakendamisel prioriteediks kõige haavatavamates olukordades olevad noored ning pöörama neile erilist tähelepanu kaitstud paindlikkuse riiklike strateegiate väljatöötamisel; |
| --- | --- |

1.

seadma Lissaboni strateegia ja Euroopa noortepakti rakendamisel prioriteediks kõige haavatavamates olukordades olevad noored ning pöörama neile erilist tähelepanu kaitstud paindlikkuse riiklike strateegiate väljatöötamisel;

| 2. | arendama edasi erinevaid valdkondi ja tasandeid hõlmavat lähenemisviisi noorteküsimustele ning jätkama valdkondadevahelise poliitika väljatöötamist, mis on eriti oluline vähemate võimalustega noorte osas; |
| --- | --- |

2.

arendama edasi erinevaid valdkondi ja tasandeid hõlmavat lähenemisviisi noorteküsimustele ning jätkama valdkondadevahelise poliitika väljatöötamist, mis on eriti oluline vähemate võimalustega noorte osas;

| 3. | võitlema sooliste stereotüüpide vastu ja edendama sugudevahelist võrdsust kõikides meetmetes, mille eesmärgiks on vähemate võimalustega noorte olukorra parandamine; |
| --- | --- |

3.

võitlema sooliste stereotüüpide vastu ja edendama sugudevahelist võrdsust kõikides meetmetes, mille eesmärgiks on vähemate võimalustega noorte olukorra parandamine;

| 4. | toetama noori tervisliku eluviisi omaksvõtmisel ja lisama selle konkreetse eesmärgi oma tervisepoliitikasse, keskendudes eelkõige vähemate võimalustega noortele; |
| --- | --- |

4.

toetama noori tervisliku eluviisi omaksvõtmisel ja lisama selle konkreetse eesmärgi oma tervisepoliitikasse, keskendudes eelkõige vähemate võimalustega noortele;

| 5. | võitlema põlvkondadevahelise töötuse ülekandumise ja majandusliku tegevusetuse vastu muu hulgas algatuste kaudu, mille eesmärgiks on heade tööhõivevõimaluste loomine noortele; |
| --- | --- |

5.

võitlema põlvkondadevahelise töötuse ülekandumise ja majandusliku tegevusetuse vastu muu hulgas algatuste kaudu, mille eesmärgiks on heade tööhõivevõimaluste loomine noortele;

| 6. | tõhustama prioriteedina vähemate võimalustega noorte sotsiaalset kaasamist, edendades eelkõige laste ja noorte võrdseid võimalusi sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasamise ELi protsessis; |
| --- | --- |

6.

tõhustama prioriteedina vähemate võimalustega noorte sotsiaalset kaasamist, edendades eelkõige laste ja noorte võrdseid võimalusi sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasamise ELi protsessis;

| 7. | toetama olemasolevate osalemisvõimaluste edasiarendamist ning soodustama muu hulgas vähemate võimalustega noori hõlmavate uute võimaluste loomist ning toetama uuenduslike sihtmeetmete väljatöötamist, parandamaks nimetatud noorte juurdepääsu info- ja arvutitehnoloogiale, eelkõige kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning noortevaldkonna avatud koordinatsioonimeetodi raames; |
| --- | --- |

7.

toetama olemasolevate osalemisvõimaluste edasiarendamist ning soodustama muu hulgas vähemate võimalustega noori hõlmavate uute võimaluste loomist ning toetama uuenduslike sihtmeetmete väljatöötamist, parandamaks nimetatud noorte juurdepääsu info- ja arvutitehnoloogiale, eelkõige kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning noortevaldkonna avatud koordinatsioonimeetodi raames;

| 8. | pöörama nõuetekohast tähelepanu vähemate võimalustega noorte kaasamisele ning samuti selle sotsiaalsetele kasuteguritele, arendades samas välja ja hinnates noortele suunatud programme; |
| --- | --- |

8.

pöörama nõuetekohast tähelepanu vähemate võimalustega noorte kaasamisele ning samuti selle sotsiaalsetele kasuteguritele, arendades samas välja ja hinnates noortele suunatud programme;

| 9. | tegema koostööd noorteorganisatsioonidega kaasava lähenemisviisi väljatöötamise nimel struktureeritud dialoogis vähemate võimalustega noortega kõikidel tasanditel ning kohandama vajadusel kohtumiste laadi; |
| --- | --- |

9.

tegema koostööd noorteorganisatsioonidega kaasava lähenemisviisi väljatöötamise nimel struktureeritud dialoogis vähemate võimalustega noortega kõikidel tasanditel ning kohandama vajadusel kohtumiste laadi;

| 10. | parandama teadlikkust ja teadmisi ja asjatundlikkust noorte heaolu otsustavate sotsiaalsete, majanduslike ja muude tegurite ning vähemate võimalustega noorte olukorra osas; |
| --- | --- |

10.

parandama teadlikkust ja teadmisi ja asjatundlikkust noorte heaolu otsustavate sotsiaalsete, majanduslike ja muude tegurite ning vähemate võimalustega noorte olukorra osas;

| 11. | tõhustama heade tavade levitamist kõikidel tasandite andmete ja kogemuste vahetamise ja võrgustike moodustamise kaudu. |
| --- | --- |

11.

tõhustama heade tavade levitamist kõikidel tasandite andmete ja kogemuste vahetamise ja võrgustike moodustamise kaudu.

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE ÜLES

| 1. | hõlbustama selliste säästvate strateegiate või riiklikesse poliitikakavadesse integreeritud meetmete väljatöötamist, mille eesmärgiks on parandada tingimusi vähemate võimalustega noorte osalemiseks ja kaasamiseks ühiskonnas.
  Eelkõige tuleb võtta arvesse valdkondade ja sektorite vahelisi varase sekkumise meetmeid, millega ennetatakse või leevendatakse sotsiaalse tõrjutuse tekkimise ohtu laste ja noorte seas; |
| --- | --- |

1.

hõlbustama selliste säästvate strateegiate või riiklikesse poliitikakavadesse integreeritud meetmete väljatöötamist, mille eesmärgiks on parandada tingimusi vähemate võimalustega noorte osalemiseks ja kaasamiseks ühiskonnas.

Eelkõige tuleb võtta arvesse valdkondade ja sektorite vahelisi varase sekkumise meetmeid, millega ennetatakse või leevendatakse sotsiaalse tõrjutuse tekkimise ohtu laste ja noorte seas;

| 2. | tegema kättesaadavaks ELi rahalised vahendid (ELi programmid ja struktuurifondid) vähemate võimalustega noorte sotsiaalse kaasamise ja aktiivse osalemise toetamiseks; |
| --- | --- |

2.

tegema kättesaadavaks ELi rahalised vahendid (ELi programmid ja struktuurifondid) vähemate võimalustega noorte sotsiaalse kaasamise ja aktiivse osalemise toetamiseks;

| 3. | suurendama toetust vähemate võimalustega noortega töötavatele noorsootöötajatele ja noortejuhtidele, tõhustades muu hulgas täiendkoolitust ja parandades nende oskuste tunnustamist; |
| --- | --- |

3.

suurendama toetust vähemate võimalustega noortega töötavatele noorsootöötajatele ja noortejuhtidele, tõhustades muu hulgas täiendkoolitust ja parandades nende oskuste tunnustamist;

| 4. | innustama ja toetama noorte- ja sotsiaalorganisatsioone nende tegevuses vähemate võimalustega noorte heaks; |
| --- | --- |

4.

innustama ja toetama noorte- ja sotsiaalorganisatsioone nende tegevuses vähemate võimalustega noorte heaks;

| 5. | edendama eriotstarbelist teavet ja hõlbustama vähemate võimalustega noorte juurdepääsu sellisele teabele; |
| --- | --- |

5.

edendama eriotstarbelist teavet ja hõlbustama vähemate võimalustega noorte juurdepääsu sellisele teabele;

| 6. | vajadusel töötama välja ja parandama kutsealase suunamise ja nõustamise mehhanisme, et aidata vähemate võimalustega noortel leida tööd; |
| --- | --- |

6.

vajadusel töötama välja ja parandama kutsealase suunamise ja nõustamise mehhanisme, et aidata vähemate võimalustega noortel leida tööd;

| 7. | määrama kindlaks põhjused, mis takistavad vähemate võimalustega noorte osalemist, otsima viise nende takistuste kõrvaldamiseks ning julgustama vähemate võimalustega noori osalema osalusdemokraatias ja noortestruktuurides kohalikust tasandist kuni riikliku tasandini; toetama rohkem osalemise õppimist. |
| --- | --- |

7.

määrama kindlaks põhjused, mis takistavad vähemate võimalustega noorte osalemist, otsima viise nende takistuste kõrvaldamiseks ning julgustama vähemate võimalustega noori osalema osalusdemokraatias ja noortestruktuurides kohalikust tasandist kuni riikliku tasandini; toetama rohkem osalemise õppimist.

KUTSUVAD KOMISJONI ÜLES

| 1. | kaaluma koostöös liikmesriikidega kindlaksmääratud headele tavadele tuginedes võimalikke Euroopa tasandi tegevussuundi, et hõlbustada vähemate võimalustega noorte kaasamist ning nende osalemist ühiskonnaelus; |
| --- | --- |

1.

kaaluma koostöös liikmesriikidega kindlaksmääratud headele tavadele tuginedes võimalikke Euroopa tasandi tegevussuundi, et hõlbustada vähemate võimalustega noorte kaasamist ning nende osalemist ühiskonnaelus;

| 2. | võtma tulevikus noortepoliitika vallas tehtava koostöö prioriteete kavandades arvesse käesoleva resolutsiooni eesmärke. |
| --- | --- |

2.

võtma tulevikus noortepoliitika vallas tehtava koostöö prioriteete kavandades arvesse käesoleva resolutsiooni eesmärke.

---

(1)  Nõukogu ja nõukogus kokk tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, milles käsitletakse ühiste eesmärkide elluviimist noorte osaluse ja teavitamise valdkonnas, pidades silmas noorte Euroopa kodanikuaktiivsuse kujundamist (ELT C 297, 7.12.2006, lk 6).

(2)  Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon „Võrdsete võimaluste loomine kõikidele noortele — täielik osalemine ühiskonnaelus” (ELT C 314, 22.12.2007, lk 1).

(3)  KOM(2007) 498 (lõplik).

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 7.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/4 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/4

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(2008/C 141/02)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 30.4.2008 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 296/07 |
| Liikmesriik | Taani |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Støtte til skovrejsning |
| Õiguslik alus | Lov om skove (Lov nr. 453 af 9 juni 2004); Bekendtgørelse nr. 1316 af 20.11.2006 om tilskud til privat skovrejsning |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Metsaalade suurendamine |
| Abi vorm | Toetus |
| Eelarve | 25 miljonit DKK aastas (umbes 3,35 miljonit EUR) |
| Abi osatähtsus | Varieeruv |
| Kestus | Kuni 31.12.2013 |
| Sektorid | A00201 metsamajandus ja metsavarumine |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Miljøministeriet, Skov- og Naturstyrelsen |
| Haraldsgade 53 |
| DK-2011 København Ø |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

30.4.2008

Abi nr

N 296/07

Liikmesriik

Taani

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Støtte til skovrejsning

Õiguslik alus

Lov om skove (Lov nr. 453 af 9 juni 2004); Bekendtgørelse nr. 1316 af 20.11.2006 om tilskud til privat skovrejsning

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Metsaalade suurendamine

Abi vorm

Toetus

Eelarve

25 miljonit DKK aastas (umbes 3,35 miljonit EUR)

Abi osatähtsus

Varieeruv

Kestus

Kuni 31.12.2013

Sektorid

A00201 metsamajandus ja metsavarumine

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Miljøministeriet, Skov- og Naturstyrelsen

Haraldsgade 53

DK-2011 København Ø

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 30.4.2008 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 364/07 |
| Liikmesriik | Ungari |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Közösségi agrármarketing támogatás |
| Õiguslik alus | .../2007. (...) FVM rendelet a közösségi agrármarketing támogatások igénybevételének szabályairól |
| Meetme liik | Abikava |
| Abi eesmärk | Tehniline abi ja abi põllumajandustoodete reklaamimiseks |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | Iga-aastased kulud: 2 000 miljonit HUF
  Kavandatud abi kogusumma: 14 000 miljonit HUF |
| Abi osatähtsus | Tehnilise abi puhul:






  a) | 100 % abikõlblikest kuludest põllumajandustoodete toormetootjate puhul; |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

30.4.2008

Abi nr

N 364/07

Liikmesriik

Ungari

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Közösségi agrármarketing támogatás

Õiguslik alus

.../2007. (...) FVM rendelet a közösségi agrármarketing támogatások igénybevételének szabályairól

Meetme liik

Abikava

Abi eesmärk

Tehniline abi ja abi põllumajandustoodete reklaamimiseks

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Iga-aastased kulud: 2 000 miljonit HUF

Kavandatud abi kogusumma: 14 000 miljonit HUF

Abi osatähtsus

Tehnilise abi puhul:

a)

100 % abikõlblikest kuludest põllumajandustoodete toormetootjate puhul;

| b) | 50 % abikõlblikest kuludest põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega tegelevate ettevõtjate puhul. |
| --- | --- |

b)

50 % abikõlblikest kuludest põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega tegelevate ettevõtjate puhul.

Reklaamitegevuse puhul:

| a) | 50 % abikõlblikest kuludest otsetoetuse korral; |
| --- | --- |

a)

50 % abikõlblikest kuludest otsetoetuse korral;

| b) | 100 % abikõlblikest kuludest üldise iseloomuga reklaami korral, mis toob kasu kõigile asjaomast liiki toodete tootjatele |
| --- | --- |

b)

100 % abikõlblikest kuludest üldise iseloomuga reklaami korral, mis toob kasu kõigile asjaomast liiki toodete tootjatele

Kestus

Komisjonipoolsest heakskiitmisest kuni 31.12.2013

Sektorid

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

| Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium |
| --- |
| H-1055 Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11 |

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium

H-1055 Budapest

Kossuth Lajos tér 11

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 16.4.2008 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 453/07 |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Piirkond | England |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | National Forest Changing Landscape Scheme |
| Õiguslik alus | Section 153 of the Environmental Protection Act 1990
  Forestry Act 1979
  Natural Environment and Rural Communities Act 2006 |
| Meetme liik | Abikava |
| Abi eesmärk | Metsandus |
| Abi vorm | Toetus |
| Eelarve | Kogueelarve: 9 miljonit GBP (ligikaudu 13,25 miljonit EUR)
  Kavandatud aastased kulutused: 1,8 miljonit GBP (ligikaudu 2,65 miljonit EUR) |
| Abi osatähtsus | Kuni 100 % |
| Kestus | 31.7.2008-31.7.2013 |
| Sektorid | Metsandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | The National Forest Company |
| Bath Yard |
| Moira |
| Swadlincote DE12 6BD |
| United Kingdom |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

16.4.2008

Abi nr

N 453/07

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Piirkond

England

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

National Forest Changing Landscape Scheme

Õiguslik alus

Section 153 of the Environmental Protection Act 1990

Forestry Act 1979

Natural Environment and Rural Communities Act 2006

Meetme liik

Abikava

Abi eesmärk

Metsandus

Abi vorm

Toetus

Eelarve

Kogueelarve: 9 miljonit GBP (ligikaudu 13,25 miljonit EUR)

Kavandatud aastased kulutused: 1,8 miljonit GBP (ligikaudu 2,65 miljonit EUR)

Abi osatähtsus

Kuni 100 %

Kestus

31.7.2008-31.7.2013

Sektorid

Metsandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

The National Forest Company

Bath Yard

Moira

Swadlincote DE12 6BD

United Kingdom

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 30.4.2008 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 75/08 |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Investering in integrale duurzame stallen en houderijsystemen |
| Õiguslik alus | Artikelen 2 en 4 van de Kaderwet LNV-subsidies van het Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit, artikelen 1:2, 1:3, 2:1, 2:2, 2:37 en bijlage 2, hoofdstuk 4 van de Regeling LNV-subsidies, paragraaf 5 van de beslissing tot opening van de LNV-subsidieregeling |
| Meetme liik | Investeerimisabi |
| Eesmärk | Abiga hüvitatakse jätkusuutlikesse talli- ja loomapidamissüsteemidesse tehtavaid investeeringuid eeldavate loomade heaolunõuetega seotud lisakulud |
| Abi vorm | Otsetoetus (hüvitis) |
| Eelarve | 8,1 miljonit EUR kolmeks aastaks |
| Abi osatähtsus | 35 % abikõlblikest kuludest |
| Kestus | 2008-2010 |
| Sektorid | Põllumajandus; loomakasvatussektor |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

30.4.2008

Abi nr

N 75/08

Liikmesriik

Madalmaad

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Investering in integrale duurzame stallen en houderijsystemen

Õiguslik alus

Artikelen 2 en 4 van de Kaderwet LNV-subsidies van het Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit, artikelen 1:2, 1:3, 2:1, 2:2, 2:37 en bijlage 2, hoofdstuk 4 van de Regeling LNV-subsidies, paragraaf 5 van de beslissing tot opening van de LNV-subsidieregeling

Meetme liik

Investeerimisabi

Eesmärk

Abiga hüvitatakse jätkusuutlikesse talli- ja loomapidamissüsteemidesse tehtavaid investeeringuid eeldavate loomade heaolunõuetega seotud lisakulud

Abi vorm

Otsetoetus (hüvitis)

Eelarve

8,1 miljonit EUR kolmeks aastaks

Abi osatähtsus

35 % abikõlblikest kuludest

Kestus

2008-2010

Sektorid

Põllumajandus; loomakasvatussektor

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

Nederland

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 7.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/8

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(2008/C 141/03)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 30.4.2008 |
| --- | --- |
| Abi nr | NN 61/05 |
| Liikmesriik | Soome |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Tuki epäsuotuisien sääolojen aiheuttamien menetysten korvaamiseksi maatalousyrityksille vuonna 2003 |
| Õiguslik alus | Laki satovahinkojen korvaamisesta 1214/2000 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Ebasoodsate ilmastikuolude põhjustatud kahju hüvitamine |
| Abi vorm | Toetus |
| Eelarve | 1,9 miljonit EUR |
| Abi suurim osatähtsus | 90 % kahjudest, mis ületavad 30 % standardsaagi väärtusest |
| Kestus | Ühekordne |
| Sektorid | Põllumajanduslik esmatootmine |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Maa- ja metsätalousministeriö |
| PL 30 |
| FI-00023 Valtioneuvosto (Helsinki) |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

30.4.2008

Abi nr

NN 61/05

Liikmesriik

Soome

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Tuki epäsuotuisien sääolojen aiheuttamien menetysten korvaamiseksi maatalousyrityksille vuonna 2003

Õiguslik alus

Laki satovahinkojen korvaamisesta 1214/2000

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Ebasoodsate ilmastikuolude põhjustatud kahju hüvitamine

Abi vorm

Toetus

Eelarve

1,9 miljonit EUR

Abi suurim osatähtsus

90 % kahjudest, mis ületavad 30 % standardsaagi väärtusest

Kestus

Ühekordne

Sektorid

Põllumajanduslik esmatootmine

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Maa- ja metsätalousministeriö

PL 30

FI-00023 Valtioneuvosto (Helsinki)

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 30.4.2008 |
| --- | --- |
| Abi nr | NN 74/06 |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Agrardiesel |
| Õiguslik alus | § 57 Abs. 1 Energiesteuergesetz |
| Abi liik | Kord |
| Eesmärk | Esmatootmiskulude vähendamine |
| Abi vorm | Maksuvabastus |
| Eelarve | 135 000 000 EUR |
| Abi suurim osatähtsus | — |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Majandusharud | Põllumajandus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | — |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

30.4.2008

Abi nr

NN 74/06

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Agrardiesel

Õiguslik alus

§ 57 Abs. 1 Energiesteuergesetz

Abi liik

Kord

Eesmärk

Esmatootmiskulude vähendamine

Abi vorm

Maksuvabastus

Eelarve

135 000 000 EUR

Abi suurim osatähtsus

—

Kestus

31.12.2013

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

—

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 30.4.2008 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 546/07 |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | Bayern |
| Nimetus | Waldbewirtschaftungsregelung |
| Õiguslik alus | Richtlinie für Zuwendungen zu waldbaulichen Maßnahmen in Rahmen eines forstlichen Förderprogramms (WALDFÖPF 2007) |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Metsade kaitse ja hooldus ning nende seisundi parandamine |
| Abi vorm | Toetus |
| Eelarve | 5 000 000 EUR |
| Abi osatähtsus | Kuni 100 % |
| Kestus | 2008-2013 |
| Sektorid | Metsandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Ämter für Landwirtschaft und Forsten des Bayerischen Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten |
| Ludwigstr. 2 |
| D-80539 München |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

30.4.2008

Abi nr

N 546/07

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

Bayern

Nimetus

Waldbewirtschaftungsregelung

Õiguslik alus

Richtlinie für Zuwendungen zu waldbaulichen Maßnahmen in Rahmen eines forstlichen Förderprogramms (WALDFÖPF 2007)

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Metsade kaitse ja hooldus ning nende seisundi parandamine

Abi vorm

Toetus

Eelarve

5 000 000 EUR

Abi osatähtsus

Kuni 100 %

Kestus

2008-2013

Sektorid

Metsandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Ämter für Landwirtschaft und Forsten des Bayerischen Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten

Ludwigstr. 2

D-80539 München

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 30.4.2008 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 654/07 |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | — |
| Pealkiri | Programm zur Förderung von Forschungs-, Entwicklungs- und Demonstrationsvorhaben im Bereich nachwachsender Rohstoffe |
| Õiguslik alus | Programm des Bundesministerium für Ernährung, Landwirtschat und Verbraucherschutz zur Förderung von Forschungs-, Entwicklungs- und Demonstrationsvorhaben im Bereich nachwachsender Rohstoffe |
| Meetme liik | Abikava |
| Abi eesmärk | Teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon |
| Abi vorm | Toetus |
| Eelarve | 420 000 000 EUR |
| Abi osatähtsus | Kuni 100 % |
| Kestus | 2008-2013 |
| Sektorid | Põllumajandus ja muud sektorid |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Bundesministerium für Ernährung, Landwirtschaft und Verbraucherschutz |
| Wilhelmstr. 54 |
| D-10117 Berlin |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

30.4.2008

Abi nr

N 654/07

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

—

Pealkiri

Programm zur Förderung von Forschungs-, Entwicklungs- und Demonstrationsvorhaben im Bereich nachwachsender Rohstoffe

Õiguslik alus

Programm des Bundesministerium für Ernährung, Landwirtschat und Verbraucherschutz zur Förderung von Forschungs-, Entwicklungs- und Demonstrationsvorhaben im Bereich nachwachsender Rohstoffe

Meetme liik

Abikava

Abi eesmärk

Teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon

Abi vorm

Toetus

Eelarve

420 000 000 EUR

Abi osatähtsus

Kuni 100 %

Kestus

2008-2013

Sektorid

Põllumajandus ja muud sektorid

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Bundesministerium für Ernährung, Landwirtschaft und Verbraucherschutz

Wilhelmstr. 54

D-10117 Berlin

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 7.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/11

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.5050 — Eaton/Moeller)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 141/04)

1. aprillil 2008 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5050 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5050 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 7.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/11

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4994 — Electrabel/Compagnie Nationale du Rhône)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 141/05)

29. aprillil 2008 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid prantsuse keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M4994 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M4994 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 7.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/12

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.5127 — Sita/Renault/Indra)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 141/06)

29. mail 2008 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid prantsuse keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5127 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5127 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 7.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/12

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.5101 — OJSC Novolipetsk Steel/Novexco/Novex)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 141/07)

5. mail 2008 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5101 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5101 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 7.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/13

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.5088 — Scholz Recycling/ERG/ESR)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 141/08)

29. mail 2008 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid saksa keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5088 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5088 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

| 7.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/14

---

Nõukogu 22. mai 2008. aasta järeldused kultuuridevaheliste pädevuste kohta

(2008/C 141/09)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

| 1. | viidates Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsuse nr 1983/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aastat (2008) (1), sätetele; |
| --- | --- |

1.

viidates Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsuse nr 1983/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aastat (2008) (1), sätetele;

| 2. | viidates Unesco kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsioonile; |
| --- | --- |

2.

viidates Unesco kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsioonile;

| 3. | võttes arvesse komisjoni 10. mai 2007. aasta teatist Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas (2) ja nõukogu 16. novembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta (3); |
| --- | --- |

3.

võttes arvesse komisjoni 10. mai 2007. aasta teatist Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas (2) ja nõukogu 16. novembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta (3);

| 4. | tuletades meelde Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust 2006/962/EÜ võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (4); |
| --- | --- |

4.

tuletades meelde Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust 2006/962/EÜ võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (4);

| 5. | tuletades meelde nõukogu ja 15. novembril 2007. aastal nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldusi õpetajahariduse kvaliteedi parandamise kohta. |
| --- | --- |

5.

tuletades meelde nõukogu ja 15. novembril 2007. aastal nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldusi õpetajahariduse kvaliteedi parandamise kohta.

ARVESTADES, et

| — | kultuuridevaheline dialoog on üks olulisemaid vahendeid tegelemaks mõnedega kõige tähtsamatest väljakutsetest, mis käesoleval ajal Euroopa ees seisavad, ning ühtlasi üks kolmest Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava strateegilisest eesmärgist, mis tuleb ellu viia kolmeaastaste töökavade kaudu; |
| --- | --- |

—

kultuuridevaheline dialoog on üks olulisemaid vahendeid tegelemaks mõnedega kõige tähtsamatest väljakutsetest, mis käesoleval ajal Euroopa ees seisavad, ning ühtlasi üks kolmest Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava strateegilisest eesmärgist, mis tuleb ellu viia kolmeaastaste töökavade kaudu;

| — | Euroopa põhiväärtustele rajatud avatud osalusühiskondade edendamiseks ja kodanikuaktiivsuse soodustamiseks on vaja, et Euroopa kodanikel oleksid kultuuridevahelised pädevused, mis on kultuuridevahelise dialoogi tugevdamise võtmeteguriks; |
| --- | --- |

—

Euroopa põhiväärtustele rajatud avatud osalusühiskondade edendamiseks ja kodanikuaktiivsuse soodustamiseks on vaja, et Euroopa kodanikel oleksid kultuuridevahelised pädevused, mis on kultuuridevahelise dialoogi tugevdamise võtmeteguriks;

| — | kultuuridevaheliste pädevuste jaoks on olulised eelkõige sellised teadmised, oskused ja hoiakud, mis on seotud järgmiste võtmepädevustega: suhtlemine võõrkeeles, sotsiaalne ja kodanikupädevus ning kultuuriteadlikkus ja -pädevus (5). |
| --- | --- |

—

kultuuridevaheliste pädevuste jaoks on olulised eelkõige sellised teadmised, oskused ja hoiakud, mis on seotud järgmiste võtmepädevustega: suhtlemine võõrkeeles, sotsiaalne ja kodanikupädevus ning kultuuriteadlikkus ja -pädevus (5).

TÕDEDES, et

kultuuridevaheliste pädevuste tugevdamiseks ühiskonnas on vaja välja töötada jätkusuutlik valdkondadevaheline lähenemisviis kultuuridevahelisele dialoogile. Lähenemisviis peaks olema suunatud asjakohaste algatuste integreerimisele ja toetamisele järgmistes valdkondades:

| A. | KULTUUR, eelkõige nii nagu on ette nähtud nõukogu töökavas ajavahemikuks 2008–2010:






  — | edendada kultuurilist mitmekesisust ja kultuuridevahelist dialoogi vahendina avatud osalusühiskonna soodustamiseks; |
| --- | --- | --- |

A.

KULTUUR, eelkõige nii nagu on ette nähtud nõukogu töökavas ajavahemikuks 2008–2010:

—

edendada kultuurilist mitmekesisust ja kultuuridevahelist dialoogi vahendina avatud osalusühiskonna soodustamiseks;

| — | edendada kõigi aktiivset osalemist kultuurielus ning kõigi juurdepääsu kultuurile ja kultuuripärandile kogu nende mitmekesisuses, pöörates sealjuures erilist tähelepanu inimestele, kellel on vähem võimalusi juurdepääsuks; |
| --- | --- |

—

edendada kõigi aktiivset osalemist kultuurielus ning kõigi juurdepääsu kultuurile ja kultuuripärandile kogu nende mitmekesisuses, pöörates sealjuures erilist tähelepanu inimestele, kellel on vähem võimalusi juurdepääsuks;

| — | parandada tingimusi loovisikute ja kunstiteoste liikuvuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

—

parandada tingimusi loovisikute ja kunstiteoste liikuvuse suurendamiseks;

| — | toetada koostööd kultuuri ning nii formaalse hariduse ja koolituse kui ka informaalse ja mitteformaalse õppimise vahel kultuuriteadlikkuse ning kunstilise hariduse valdkonnas; |
| --- | --- |

—

toetada koostööd kultuuri ning nii formaalse hariduse ja koolituse kui ka informaalse ja mitteformaalse õppimise vahel kultuuriteadlikkuse ning kunstilise hariduse valdkonnas;

| — | soodustada keelteoskust ja tõlkimist eesmärgiga hõlbustada juurdepääsu kunstilisele eneseväljendusele erinevates keeltes. |
| --- | --- |

—

soodustada keelteoskust ja tõlkimist eesmärgiga hõlbustada juurdepääsu kunstilisele eneseväljendusele erinevates keeltes.

| B. | HARIDUS:






  — | arendada elukestva õppe perspektiivi, mis hõlmab seda, et kõik kodanikud omandavad sellised võtmepädevused, mis on kõige asjakohasemad seoses kultuuridevaheliste pädevustega ning mis soodustavad kõige tõenäolisemalt kultuurilise mitmekesisuse hindamist põhiväärtusena, näiteks keeleline, sotsiaalne ja kodanikupädevus ning kultuuriteadlikkus ja -pädevus; |
| --- | --- | --- |

B.

HARIDUS:

—

arendada elukestva õppe perspektiivi, mis hõlmab seda, et kõik kodanikud omandavad sellised võtmepädevused, mis on kõige asjakohasemad seoses kultuuridevaheliste pädevustega ning mis soodustavad kõige tõenäolisemalt kultuurilise mitmekesisuse hindamist põhiväärtusena, näiteks keeleline, sotsiaalne ja kodanikupädevus ning kultuuriteadlikkus ja -pädevus;

| — | töötada välja meetmed, mille aluseks on võrdsuse põhimõte ja eesmärgiks erineva sotsiaalse ja kultuurilise taustaga laste ilma igasuguse diskrimineerimiseta integreerimine hariduse ja koolituse peamistesse vormidesse; |
| --- | --- |

—

töötada välja meetmed, mille aluseks on võrdsuse põhimõte ja eesmärgiks erineva sotsiaalse ja kultuurilise taustaga laste ilma igasuguse diskrimineerimiseta integreerimine hariduse ja koolituse peamistesse vormidesse;

| — | mitmekeelsuse ühtse poliitika raames edendada aktiivselt keeleõpet, innustades selleks pakkuma laia võimaluste valikut keelte õppimiseks nii formaalses, mitteformaalses kui ka informaalses keskkonnas, sealhulgas info- ja sidetehnoloogia ja kaugõppe kasutamist; |
| --- | --- |

—

mitmekeelsuse ühtse poliitika raames edendada aktiivselt keeleõpet, innustades selleks pakkuma laia võimaluste valikut keelte õppimiseks nii formaalses, mitteformaalses kui ka informaalses keskkonnas, sealhulgas info- ja sidetehnoloogia ja kaugõppe kasutamist;

| — | propageerida õppijate, õpetajate ja muu pedagoogilise personali seas tõhusa vahendina kultuuridevahelise dialoogi edendamiseks mobiilsuskavasid; |
| --- | --- |

—

propageerida õppijate, õpetajate ja muu pedagoogilise personali seas tõhusa vahendina kultuuridevahelise dialoogi edendamiseks mobiilsuskavasid;

| — | soodustada seda, et õpetajad arendaksid kogu oma kutsealase tegevuse jooksul selliseid oskusi, mis võimaldavad neil paremini hakkama saada kultuurilise mitmekesisusega ja mis hõlbustavad kultuuridevaheliste pädevuste arendamist ning aitavad seega tõhusalt kaasa kaasavate õppimiskoosluste loomisele. |
| --- | --- |

—

soodustada seda, et õpetajad arendaksid kogu oma kutsealase tegevuse jooksul selliseid oskusi, mis võimaldavad neil paremini hakkama saada kultuurilise mitmekesisusega ja mis hõlbustavad kultuuridevaheliste pädevuste arendamist ning aitavad seega tõhusalt kaasa kaasavate õppimiskoosluste loomisele.

| C. | NOORED:






  — | kaasata noored ressursina kultuuridevahelise dialoogi kujundamisse avatud ja pluralistlikes ühiskondades; |
| --- | --- | --- |

C.

NOORED:

—

kaasata noored ressursina kultuuridevahelise dialoogi kujundamisse avatud ja pluralistlikes ühiskondades;

| — | edendada, arendada ja tunnustada noorte kultuuridevahelisi pädevusi mitteformaalse ja informaalse õppimise kaudu; |
| --- | --- |

—

edendada, arendada ja tunnustada noorte kultuuridevahelisi pädevusi mitteformaalse ja informaalse õppimise kaudu;

| — | arendada noorte võimalusi omandada elu võimalikult varajasel etapil kultuuridevahelisi pädevusi mitmesuguste ühiskonnas aktiivselt osalemise vormide kaudu, sealhulgas vabatahtliku tegevuse kaudu ning suurema mobiilsuse kaudu, mis võimaldab kogeda kultuuride mitmekesisust ja mitmekeelsust; |
| --- | --- |

—

arendada noorte võimalusi omandada elu võimalikult varajasel etapil kultuuridevahelisi pädevusi mitmesuguste ühiskonnas aktiivselt osalemise vormide kaudu, sealhulgas vabatahtliku tegevuse kaudu ning suurema mobiilsuse kaudu, mis võimaldab kogeda kultuuride mitmekesisust ja mitmekeelsust;

| — | edendada juurdepääsu kultuurile, kunstile, muusikale ja spordile ning nende rolli noorte identiteedi kujundamisel ja lähendamisel üksteisele; |
| --- | --- |

—

edendada juurdepääsu kultuurile, kunstile, muusikale ja spordile ning nende rolli noorte identiteedi kujundamisel ja lähendamisel üksteisele;

| — | edendada, arendada ja tunnustada noorsootöötajate ning noortejuhtide kultuuridevahelisi pädevusi nende mobiilsuse ning õppimis- ja koolitusvõimaluste hõlbustamise teel; |
| --- | --- |

—

edendada, arendada ja tunnustada noorsootöötajate ning noortejuhtide kultuuridevahelisi pädevusi nende mobiilsuse ning õppimis- ja koolitusvõimaluste hõlbustamise teel;

| — | edendada organiseerunud kodanikuühiskonna rolli, eelkõige noorteorganisatsioonide osalemist. |
| --- | --- |

—

edendada organiseerunud kodanikuühiskonna rolli, eelkõige noorteorganisatsioonide osalemist.

| D. | AUDIOVISUAALVALDKOND:






  — | innustada meediapädevust kooskõlas komisjoni 20. detsembri 2007. aasta teatisega „Meediapädevus digitaalkeskkonnas — Euroopa lähenemisviis” ning 11. detsembri 2007. aasta audiovisuaalmeedia teenuste direktiiviga (6), milles edendatakse muu hulgas kultuurilist mitmekesisust nii lineaarsete kui ka mittelineaarsete teenuste puhul, et inimestel oleksid paremad oskused; |
| --- | --- | --- |

D.

AUDIOVISUAALVALDKOND:

—

innustada meediapädevust kooskõlas komisjoni 20. detsembri 2007. aasta teatisega „Meediapädevus digitaalkeskkonnas — Euroopa lähenemisviis” ning 11. detsembri 2007. aasta audiovisuaalmeedia teenuste direktiiviga (6), milles edendatakse muu hulgas kultuurilist mitmekesisust nii lineaarsete kui ka mittelineaarsete teenuste puhul, et inimestel oleksid paremad oskused;

| — | selgitada välja, kasutada ja hinnata erinevate kultuuridega seotud või erinevatest kultuuridest pärinevat sisu ning |
| --- | --- |

—

selgitada välja, kasutada ja hinnata erinevate kultuuridega seotud või erinevatest kultuuridest pärinevat sisu ning

| — | kasutada uusi tehnoloogilisi vahendeid (tarkvara ja riistvara) nende oma kultuurilise sisu loomiseks ja levitamiseks; |
| --- | --- |

—

kasutada uusi tehnoloogilisi vahendeid (tarkvara ja riistvara) nende oma kultuurilise sisu loomiseks ja levitamiseks;

| — | edendada kultuuriliselt rikka, mitmekülgse ja kõigi jaoks teaberohke meedia- ja audiovisuaalsisu loomist, innustades selleks muu hulgas:






  — | ühistootmist nii Euroopa kui ka riiklikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- | --- |

—

edendada kultuuriliselt rikka, mitmekülgse ja kõigi jaoks teaberohke meedia- ja audiovisuaalsisu loomist, innustades selleks muu hulgas:

—

ühistootmist nii Euroopa kui ka riiklikul ja piirkondlikul tasandil;

| — | mittetulunduslikku kodanikuühiskonna meediat (7) digitaaltehnoloogia võimaluste paremale ärakasutamisele; |
| --- | --- |

—

mittetulunduslikku kodanikuühiskonna meediat (7) digitaaltehnoloogia võimaluste paremale ärakasutamisele;

| — | soodustada kultuurialaste materjalide ja sisu digitaliseerimise protsessi, et võimaldada uuel meedial — nii võrgu- kui mobiilteenustel — kaasa aidata kultuurilise mitmekesisuse kättesaadavuse parandamisele. |
| --- | --- |

—

soodustada kultuurialaste materjalide ja sisu digitaliseerimise protsessi, et võimaldada uuel meedial — nii võrgu- kui mobiilteenustel — kaasa aidata kultuurilise mitmekesisuse kättesaadavuse parandamisele.

KUTSUB LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES VASTAVALT OMA PÄDEVUSVALDKONDADELE

| — | edendama kultuuridevahelisi pädevusi olemasolevate vahendite ja algatuste abil kultuuri-, haridus-, noorte- ja audiovisuaalpoliitika valdkonnas, eelkõige uurides, kuidas neid meetmeid saaks kultuuridevahelise dialoogi toetamiseks veel süvendada ja parandada; |
| --- | --- |

—

edendama kultuuridevahelisi pädevusi olemasolevate vahendite ja algatuste abil kultuuri-, haridus-, noorte- ja audiovisuaalpoliitika valdkonnas, eelkõige uurides, kuidas neid meetmeid saaks kultuuridevahelise dialoogi toetamiseks veel süvendada ja parandada;

| — | suurendama kultuuridevaheliste pädevuste arendamiseks sünergiat nimetatud valdkondade vahel, näiteks kavandades ühisalgatusi, võttes sealjuures arvesse, et kodanikud peavad mõistma ja austama oma kultuuri, teiste kultuuri ja kultuurilist mitmekesisust üldiselt, suhtlema kultuuriliselt mitmekesises keskkonnas ning määrama kindlaks ühised demokraatlikud ja põhiõigustega seotud väärtused ning aktiivselt osalema nende edendamisel ja arendamisel; |
| --- | --- |

—

suurendama kultuuridevaheliste pädevuste arendamiseks sünergiat nimetatud valdkondade vahel, näiteks kavandades ühisalgatusi, võttes sealjuures arvesse, et kodanikud peavad mõistma ja austama oma kultuuri, teiste kultuuri ja kultuurilist mitmekesisust üldiselt, suhtlema kultuuriliselt mitmekesises keskkonnas ning määrama kindlaks ühised demokraatlikud ja põhiõigustega seotud väärtused ning aktiivselt osalema nende edendamisel ja arendamisel;

| — | looma võimalusi dialoogiks kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja ELi tasandil, tugevdades selleks kultuuridevaheliste pädevuste arendamise toetamist olemasolevate programmide kaudu kultuuri-, haridus-, noorte- ja audiovisuaalpoliitika valdkonnas; |
| --- | --- |

—

looma võimalusi dialoogiks kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja ELi tasandil, tugevdades selleks kultuuridevaheliste pädevuste arendamise toetamist olemasolevate programmide kaudu kultuuri-, haridus-, noorte- ja audiovisuaalpoliitika valdkonnas;

| — | edendama loomingulisust ja innovatsiooni soodustavat keskkonda ning andma oma maksimaalse panuse kultuuridevaheliste pädevuste kujundamisse ja kultuuridevahelise dialoogi edasiarendamisse; |
| --- | --- |

—

edendama loomingulisust ja innovatsiooni soodustavat keskkonda ning andma oma maksimaalse panuse kultuuridevaheliste pädevuste kujundamisse ja kultuuridevahelise dialoogi edasiarendamisse;

| — | selgitama välja ja vahetama häid tavasid kultuuridevaheliste pädevuste arendamisel, võttes sealjuures eelkõige arvesse — järelmeetmetena — riikide ja ELi algatusi Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aasta raames; |
| --- | --- |

—

selgitama välja ja vahetama häid tavasid kultuuridevaheliste pädevuste arendamisel, võttes sealjuures eelkõige arvesse — järelmeetmetena — riikide ja ELi algatusi Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aasta raames;

| — | toetama ja edendama kultuuridevahelise dialoogi kontseptsiooni kõikides teistes asjakohastes poliitikavaldkondades nii Euroopa Liidu siseselt kui ka välissuhtluses. |
| --- | --- |

—

toetama ja edendama kultuuridevahelise dialoogi kontseptsiooni kõikides teistes asjakohastes poliitikavaldkondades nii Euroopa Liidu siseselt kui ka välissuhtluses.

---

(1)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 44.

(2)  Dok 9496/07 ja ADD 1.

(3)  ELT C 287, 29.11.2007, lk 1.

(4)  ELT L 394, 30.12.2006, lk 10.

(5)  Võtmepädevused vastavalt soovituses 2006/962/EÜ määratletule.

(6)  ELT L 332, 18.12.2007, lk 27.

(7)  Inglise keeles tihti „community media” ja prantsuse keeles „médias associatifs”.

---

| 7.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/17

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused, 22. mai 2008, loovuse ja innovatsiooni edendamise kohta hariduses ja koolituses

(2008/C 141/10)

NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

TULETADES MEELDE kõnealuse küsimuse poliitilist tausta, mida on selgitatud käesolevate järelduste lisas, ning ka innovatsiooni ja loovuse edendamise konverentsi „Koolide vastus tulevikühiskonna väljakutsetele”, mis toimus 9.–10. aprillil 2008 Brdos,

MÄRGIVAD, ET

| 1. | kuigi liikmesriigid on täiel määral vastutavad oma haridus- ja koolitussüsteemide korralduse ja sisu eest, on loovuse ja innovatsiooni edendamine valdkond, mille puhul võib riikliku ja piirkondliku tasandi kvaliteedile ja tõhususele kasu tuua koostöö Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

1.

kuigi liikmesriigid on täiel määral vastutavad oma haridus- ja koolitussüsteemide korralduse ja sisu eest, on loovuse ja innovatsiooni edendamine valdkond, mille puhul võib riikliku ja piirkondliku tasandi kvaliteedile ja tõhususele kasu tuua koostöö Euroopa tasandil;

| 2. | Euroopa üldeesmärke — kvaliteeti, juurdepääsu ja avatust laiale maailmale — on toetatud käimasoleva tööprogrammi „Haridus ja koolitus 2010” raames tõhususe ja võrdsete võimaluste sihiks seadmisega. Kuna loovus ja innovatsioonialane võimekus on ülitähtsad ka Euroopa püsiva majandus- ja sotsiaalarengu aspektist, tuleb neid valdkondi tulevikus hariduse valdkonnas tehtava Euroopa koostöö kontekstis rohkem esile tuua; |
| --- | --- |

2.

Euroopa üldeesmärke — kvaliteeti, juurdepääsu ja avatust laiale maailmale — on toetatud käimasoleva tööprogrammi „Haridus ja koolitus 2010” raames tõhususe ja võrdsete võimaluste sihiks seadmisega. Kuna loovus ja innovatsioonialane võimekus on ülitähtsad ka Euroopa püsiva majandus- ja sotsiaalarengu aspektist, tuleb neid valdkondi tulevikus hariduse valdkonnas tehtava Euroopa koostöö kontekstis rohkem esile tuua;

| 3. | hariduse ja koolituse kõik tasandid saavad anda panuse loovusesse ja innovatsiooni elukestva õppe seisukohalt: hariduse varastes etappides keskendutakse motivatsioonile, õpioskustele ja muudele võtmepädevustele ning hilisemates etappides keskendutakse spetsiifilisematele oskustele ning uute teadmiste ja ideede loomisele, arendamisele ja elluviimisele. |
| --- | --- |

3.

hariduse ja koolituse kõik tasandid saavad anda panuse loovusesse ja innovatsiooni elukestva õppe seisukohalt: hariduse varastes etappides keskendutakse motivatsioonile, õpioskustele ja muudele võtmepädevustele ning hilisemates etappides keskendutakse spetsiifilisematele oskustele ning uute teadmiste ja ideede loomisele, arendamisele ja elluviimisele.

ON SEISUKOHAL, ET

| 1. | loovus on põhiallikaks innovatsioonile, mida omakorda peetakse majanduskasvu ja jõukuse loomise peamiseks mootoriks, võtmeks sotsiaalvaldkonna arengus ning põhivahendiks selliste ülemaailmsete väljakutsete nagu kliimamuutuse, sotsiaalhoolduse ja säästva arengu käsitlemisel; |
| --- | --- |

1.

loovus on põhiallikaks innovatsioonile, mida omakorda peetakse majanduskasvu ja jõukuse loomise peamiseks mootoriks, võtmeks sotsiaalvaldkonna arengus ning põhivahendiks selliste ülemaailmsete väljakutsete nagu kliimamuutuse, sotsiaalhoolduse ja säästva arengu käsitlemisel;

| 2. | suureneb vajadus meetmete järele riiklikul tasandil kui ka koostöö järele ELi tasandil vajalike ambitsioonikamate muutuste elluviimiseks, kui koolidel tuleb õpilasi nõuetekohaselt ette valmistada oluliste väljakutsete ja probleemidega toimetulekuks kiirelt muutuvas maailmas; |
| --- | --- |

2.

suureneb vajadus meetmete järele riiklikul tasandil kui ka koostöö järele ELi tasandil vajalike ambitsioonikamate muutuste elluviimiseks, kui koolidel tuleb õpilasi nõuetekohaselt ette valmistada oluliste väljakutsete ja probleemidega toimetulekuks kiirelt muutuvas maailmas;

| 3. | lisaks sellele, et haridus- ja koolitussüsteemide oluliseks ülesandeks on võtmepädevuste omandamise ning teadmiste kolmnurga ja tugeva oskustebaasi tagamine, võivad nimetatud süsteemid mängida tähtsat rolli ka loovuse ja innovatsiooni potentsiaali arendamisel, mis on peamisteks teguriteks majandusliku konkurentsivõime tõhustamisel ning sotsiaalse ühtekuuluvuse ja isikliku heaolu edendamisel; |
| --- | --- |

3.

lisaks sellele, et haridus- ja koolitussüsteemide oluliseks ülesandeks on võtmepädevuste omandamise ning teadmiste kolmnurga ja tugeva oskustebaasi tagamine, võivad nimetatud süsteemid mängida tähtsat rolli ka loovuse ja innovatsiooni potentsiaali arendamisel, mis on peamisteks teguriteks majandusliku konkurentsivõime tõhustamisel ning sotsiaalse ühtekuuluvuse ja isikliku heaolu edendamisel;

| 4. | haridussüsteemid peavad juba koolitasandilt alates kombineerima spetsiifiliste teadmiste ja oskuste arendamise selliste loovusega seotud üldvõimete nagu uudishimu, intuitsiooni, kriitilise mitteverbaalse mõtlemise, probleemide lahendamise, eksperimenteerimise, riskeerimise ja vigadest õppimise, kujutlusvõime kasutamise ja hüpoteetilise arutlemise ning ettevõtlikkuse arendamisega; |
| --- | --- |

4.

haridussüsteemid peavad juba koolitasandilt alates kombineerima spetsiifiliste teadmiste ja oskuste arendamise selliste loovusega seotud üldvõimete nagu uudishimu, intuitsiooni, kriitilise mitteverbaalse mõtlemise, probleemide lahendamise, eksperimenteerimise, riskeerimise ja vigadest õppimise, kujutlusvõime kasutamise ja hüpoteetilise arutlemise ning ettevõtlikkuse arendamisega;

| 5. | ELi 2006. aasta soovituses (1) määratletud kaheksa võtmepädevust on seotud oskustega, mis on loovuse ja innovatsioonialase võimekuse seisukohalt väga olulised. Eelkõige on vaja oskusi ja pädevusi, mis võimaldavad inimestel käsitleda muutusi võimalusena, jääda avatuks uutele ideedele ning austada ja hinnata teiste inimeste väärtusi; |
| --- | --- |

5.

ELi 2006. aasta soovituses (1) määratletud kaheksa võtmepädevust on seotud oskustega, mis on loovuse ja innovatsioonialase võimekuse seisukohalt väga olulised. Eelkõige on vaja oskusi ja pädevusi, mis võimaldavad inimestel käsitleda muutusi võimalusena, jääda avatuks uutele ideedele ning austada ja hinnata teiste inimeste väärtusi;

| 6. | tõendite taustal, mille kohaselt võivad mitmekesisus ja mitmekultuuriline keskkond stimuleerida loovust, on sallivusele ja vastastikusele mõistmisele suunatud kaasaval hariduspoliitikal potentsiaal muuta Euroopa ühiskondade suurenev mitmekultuurilisus kasutoovaks teguriks loovuse, innovatsiooni ja majanduskasvu osas; |
| --- | --- |

6.

tõendite taustal, mille kohaselt võivad mitmekesisus ja mitmekultuuriline keskkond stimuleerida loovust, on sallivusele ja vastastikusele mõistmisele suunatud kaasaval hariduspoliitikal potentsiaal muuta Euroopa ühiskondade suurenev mitmekultuurilisus kasutoovaks teguriks loovuse, innovatsiooni ja majanduskasvu osas;

| 7. | koolide osalemine uutes ja erinevates, eelkõige kohalikule kogukonnale tuginevates võrgustikes võib neil aidata saavutada oma hariduseesmärke ning aidata kaasa loovuse ja innovatsiooni edendamisele. Väga olulised töö- ja ühiskonnaelu muutuvate vajaduste prognoosimiseks ja nendega kohandumiseks on haridusvaldkonna, töösektori ja üldse kodanikuühiskonna vahelised partnerlused: praktikad, ühisprojektid, vastastikune õppimine ja väljastpoolt haridusvaldkonda pärit koolitajad, kes saavad tutvustada õpetajatele ja õpilastele uusi ideid; |
| --- | --- |

7.

koolide osalemine uutes ja erinevates, eelkõige kohalikule kogukonnale tuginevates võrgustikes võib neil aidata saavutada oma hariduseesmärke ning aidata kaasa loovuse ja innovatsiooni edendamisele. Väga olulised töö- ja ühiskonnaelu muutuvate vajaduste prognoosimiseks ja nendega kohandumiseks on haridusvaldkonna, töösektori ja üldse kodanikuühiskonna vahelised partnerlused: praktikad, ühisprojektid, vastastikune õppimine ja väljastpoolt haridusvaldkonda pärit koolitajad, kes saavad tutvustada õpetajatele ja õpilastele uusi ideid;

| 8. | õpetajad täidavad äärmiselt tähtsat rolli iga lapse loomepotentsiaali arendamisel ja toetamisel ning saavad sellele kaasa aidata loovuse esiletoomisega enda õpetustegevuses.
  Seoses sellega näib, et eelkõige soodustavad loovust ning, hoolimata oma mõjust ressursside ja sisekorralduse osas, motivatsiooni parandamist ning praktilisema või kunstikallakuga õppijate enesekindlust erinevate, sealhulgas eriliste annetega õppurite vajadustele ja võimekusele kohandatud personaalsemad ja õppijakesksemad lähenemisviisid haridusele; |
| --- | --- |

8.

õpetajad täidavad äärmiselt tähtsat rolli iga lapse loomepotentsiaali arendamisel ja toetamisel ning saavad sellele kaasa aidata loovuse esiletoomisega enda õpetustegevuses.

Seoses sellega näib, et eelkõige soodustavad loovust ning, hoolimata oma mõjust ressursside ja sisekorralduse osas, motivatsiooni parandamist ning praktilisema või kunstikallakuga õppijate enesekindlust erinevate, sealhulgas eriliste annetega õppurite vajadustele ja võimekusele kohandatud personaalsemad ja õppijakesksemad lähenemisviisid haridusele;

| 9. | õpetajate koolitamise asutused peavad ka otsustaval määral kaasa aitama õpetajate varustamisel muutustega kohanemiseks vajalike teadmistega ja pädevustega, näiteks õppijakesksete lähenemisviiside, koostööpõhiste töömeetodite ja kaasaegsete, eelkõige info- ja sidetehnoloogial põhinevate õppevahendite kasutamise edendamiseks vajalike oskustega. Loovuse ja loova suhtumise edendamine koolides eeldab ka loovusele avatud organisatsioonikultuuri ja innovatsioonisõbraliku keskkonna loomist üldiselt ning pühendunud ja tulevikku suunatud juhtimist kõikidel tasanditel; |
| --- | --- |

9.

õpetajate koolitamise asutused peavad ka otsustaval määral kaasa aitama õpetajate varustamisel muutustega kohanemiseks vajalike teadmistega ja pädevustega, näiteks õppijakesksete lähenemisviiside, koostööpõhiste töömeetodite ja kaasaegsete, eelkõige info- ja sidetehnoloogial põhinevate õppevahendite kasutamise edendamiseks vajalike oskustega. Loovuse ja loova suhtumise edendamine koolides eeldab ka loovusele avatud organisatsioonikultuuri ja innovatsioonisõbraliku keskkonna loomist üldiselt ning pühendunud ja tulevikku suunatud juhtimist kõikidel tasanditel;

| 10. | kuna aina rohkem õpitakse töökohal, mitteformaalses kontekstis ja vabal ajal ning sageli uute info- ja sidetehnoloogiapõhiste õppevahendite ja meetodite abil, on loovuse ja innovatsiooni potentsiaali areng oluline kõikide elukestva õppe aspektide jaoks; |
| --- | --- |

10.

kuna aina rohkem õpitakse töökohal, mitteformaalses kontekstis ja vabal ajal ning sageli uute info- ja sidetehnoloogiapõhiste õppevahendite ja meetodite abil, on loovuse ja innovatsiooni potentsiaali areng oluline kõikide elukestva õppe aspektide jaoks;

| 11. | rohkem tuleb läbi viia uuringuid, mis käsitlevad õppetulemuste kindlaksmääramise, määratlemise, mõõtmise ja registreerimise meetodeid nn pehmete, mitmeid valdkondi hõlmavate oskuste nagu loovuse ja innovatsioonialase võimekuse puhul, ning toetada neid uuringuid andmete jagamisega. Samuti tuleb tagada hariduspoliitika kujundajatele tugevam tõenditebaas loovuse ja innovatsioonialase võimekuse edendamiseks elukestva õppe kaudu ning uurida ELi võimalikku panust sellesse protsessi. |
| --- | --- |

11.

rohkem tuleb läbi viia uuringuid, mis käsitlevad õppetulemuste kindlaksmääramise, määratlemise, mõõtmise ja registreerimise meetodeid nn pehmete, mitmeid valdkondi hõlmavate oskuste nagu loovuse ja innovatsioonialase võimekuse puhul, ning toetada neid uuringuid andmete jagamisega. Samuti tuleb tagada hariduspoliitika kujundajatele tugevam tõenditebaas loovuse ja innovatsioonialase võimekuse edendamiseks elukestva õppe kaudu ning uurida ELi võimalikku panust sellesse protsessi.

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE ÜLES:

| 1. | uurima, kuidas edendada koostoimet ühelt poolt teadmiste ja oskuste ning teiselt poolt loovuse vahel, ning seda, kuidas kõige paremini edendada, jälgida ja hinnata loovust ja innovatsioonialast võimekust hariduse ja koolituse kõikidel tasanditel; |
| --- | --- |

1.

uurima, kuidas edendada koostoimet ühelt poolt teadmiste ja oskuste ning teiselt poolt loovuse vahel, ning seda, kuidas kõige paremini edendada, jälgida ja hinnata loovust ja innovatsioonialast võimekust hariduse ja koolituse kõikidel tasanditel;

| 2. | julgustama õpetajaid arendama oma rolli õppimise hõlbustajatena ja loovuse edendajatena ning aitama õpetajate koolitamise asutustel reageerida õpetajakutsega seotud uutele nõudmistele, näiteks koostööl põhinevate, õppijakesksete lähenemisviiside, innovaatiliste õpikeskkondade ja avatud haridusressursside kasutamise edendamisega; |
| --- | --- |

2.

julgustama õpetajaid arendama oma rolli õppimise hõlbustajatena ja loovuse edendajatena ning aitama õpetajate koolitamise asutustel reageerida õpetajakutsega seotud uutele nõudmistele, näiteks koostööl põhinevate, õppijakesksete lähenemisviiside, innovaatiliste õpikeskkondade ja avatud haridusressursside kasutamise edendamisega;

| 3. | edendama õppekultuuri laiemate õppekogukondade arendamisega, hõlbustades ja toetades kodanikuühiskonda ja muid sidusrühmi kaasavaid võrgustikke ja partnerlusi ühelt poolt haridus- ja muude seotud valdkondade (nt kultuur) ja teisalt töösektori vahel. |
| --- | --- |

3.

edendama õppekultuuri laiemate õppekogukondade arendamisega, hõlbustades ja toetades kodanikuühiskonda ja muid sidusrühmi kaasavaid võrgustikke ja partnerlusi ühelt poolt haridus- ja muude seotud valdkondade (nt kultuur) ja teisalt töösektori vahel.

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES

| 1. | kaaluma loovuse ja innovatsioonialase võimekuse edendamise lisamist hariduse ja koolituse vallas tehtava praeguse ja tulevase Euroopa koostöö eesmärkide hulka lisaks elukestva õppe võtmepädevusi käsitleva 2006. aasta soovituse edendamisele ja rakendamisele ning kaaluma sobivaid ja tõhusaid Euroopa tasandi vahendeid (nt vastastikust õppimist) nende eesmärkide saavutamiseks hariduse ja koolituse kõikidel tasanditel ja elukestva õppe perspektiivis; |
| --- | --- |

1.

kaaluma loovuse ja innovatsioonialase võimekuse edendamise lisamist hariduse ja koolituse vallas tehtava praeguse ja tulevase Euroopa koostöö eesmärkide hulka lisaks elukestva õppe võtmepädevusi käsitleva 2006. aasta soovituse edendamisele ja rakendamisele ning kaaluma sobivaid ja tõhusaid Euroopa tasandi vahendeid (nt vastastikust õppimist) nende eesmärkide saavutamiseks hariduse ja koolituse kõikidel tasanditel ja elukestva õppe perspektiivis;

| 2. | edendama kultuuritegevust, kultuuridevahelist dialoogi ja koostööd kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil, eesmärgiga arendada välja eelkõige loovust ja innovatsiooni soodustavad keskkonnad; |
| --- | --- |

2.

edendama kultuuritegevust, kultuuridevahelist dialoogi ja koostööd kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil, eesmärgiga arendada välja eelkõige loovust ja innovatsiooni soodustavad keskkonnad;

| 3. | võimaldama koostoime teket, et edendada loovust ja innovatsiooni asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige Euroopa Nõukoguga, Unescoga ja OECDga tehtava aktiivse koostöö kaudu küsimustes nagu kultuuridevaheline haridus, demokraatia, sallivus ja inimõigused (tuleks tagada kõikide liikmesriikide õigus sellises töös osaleda); |
| --- | --- |

3.

võimaldama koostoime teket, et edendada loovust ja innovatsiooni asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige Euroopa Nõukoguga, Unescoga ja OECDga tehtava aktiivse koostöö kaudu küsimustes nagu kultuuridevaheline haridus, demokraatia, sallivus ja inimõigused (tuleks tagada kõikide liikmesriikide õigus sellises töös osaleda);

| 4. | julgustama ja toetama heade tavade väljaarendamist, vahetamist ja levitamist tõenditepõhises hariduspoliitikas seoses loovusega ja innovatsiooniga seotud oskuste edendamisega Euroopas; |
| --- | --- |

4.

julgustama ja toetama heade tavade väljaarendamist, vahetamist ja levitamist tõenditepõhises hariduspoliitikas seoses loovusega ja innovatsiooniga seotud oskuste edendamisega Euroopas;

| 5. | kasutama asjakohaselt ELi programme ja vahendeid, et edendada ja toetada loovust ja innovatsioonialast võimekust elukestva õppe kõikides etappides ning haridusprotsessis eneses. |
| --- | --- |

5.

kasutama asjakohaselt ELi programme ja vahendeid, et edendada ja toetada loovust ja innovatsioonialast võimekust elukestva õppe kõikides etappides ning haridusprotsessis eneses.

JA KUTSUB KOMISJONI ÜLES

| 1. | toetama asjakohaseid uuringuid ning analüüsima ja vahetama teavet nii ELi tasandil kui liikmesriikide vahel koostöös Euroopa ja rahvusvaheliste teadusorganisatsioonidega loovuse ja innovatsiooniga seotud oskuste hariduses ja koolituses edendamise ja arendamise küsimuses; |
| --- | --- |

1.

toetama asjakohaseid uuringuid ning analüüsima ja vahetama teavet nii ELi tasandil kui liikmesriikide vahel koostöös Euroopa ja rahvusvaheliste teadusorganisatsioonidega loovuse ja innovatsiooniga seotud oskuste hariduses ja koolituses edendamise ja arendamise küsimuses;

| 2. | jätkama Euroopas pärast 2010. aastat haridus- ja koolitusvaldkonnas tehtava koostöö uue strateegilise raamistiku väljatöötamise protsessi raames jõupingutusi, et parandada teadlikkust loovuse ja innovatsioonialase võimekuse arendamisega seotud küsimustes hariduse ja koolituse kaudu ELi laiapõhise innovatsioonipoliitika üldises kontekstis. |
| --- | --- |

2.

jätkama Euroopas pärast 2010. aastat haridus- ja koolitusvaldkonnas tehtava koostöö uue strateegilise raamistiku väljatöötamise protsessi raames jõupingutusi, et parandada teadlikkust loovuse ja innovatsioonialase võimekuse arendamisega seotud küsimustes hariduse ja koolituse kaudu ELi laiapõhise innovatsioonipoliitika üldises kontekstis.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitus 2006/962/EÜ võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (ELT L 394, 30.12.2006, lk 10).

---

LISA

POLIITILINE TAUST

1.

Nõukogu (haridus) aruanne 2001. aasta kevadisele Euroopa Ülemkogule (1) ning pärast seda vastu võetud üksikasjalik töökava (2), milles kehtestati mitmed konkreetsed tulevikueesmärgid haridus- ja koolitussüsteemidele Euroopas, sealhulgas teadmistepõhises ühiskonnas vajalike oskuste arendamine, õppimise atraktiivsemaks muutmine ning sidemete tugevdamine tööelu ja teadusuuringute ja laiemalt ühiskonna vahel.

2.

2006. aasta kevadise Euroopa Ülemkogu järeldused, kus rõhutati, et tuleb hoogustada reforme tagamaks tõhusad ja samas ka tasakaalustatud kvaliteetsed haridussüsteemid, ning tunnistati, et kõik hariduse ja koolituse tasemed on määrava tähtsusega püüdlemisel kvaliteedi ja innovatsiooni suunas (3).

3.

Nõukogu 2006. aasta novembrikuised järeldused tõhususe ning võrdsete võimaluste kohta hariduses ja koolituses, milles leiti, et haridusasutused peaksid keskenduma laiemale õpikeskkonnale, et edendada ja säilitada tõhusust, võrdseid võimalusi ja üldist heaolu (4).

4.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2006. aasta detsembri soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes, milles toonitati, kui olulised on kriitiline mõtlemine, loomingulisus, algatusvõime, probleemide lahendamine, riskihindamine, otsustusvõime ja emotsioonide konstruktiivne kontrollimine kõigi kaheksa pädevuse omandamisel (5).

5.

Nõukogu 2006. aasta detsembrikuu järeldused „Innovatsiooni strateegilised prioriteedid ELi tasandil” (6), milles määratletakse haridust kui innovatsiooni eeltingimust ja teatati, et haridus peab soodustama andekust ja loovust varasest east. Järeldused koostati vastuseks komisjoni poolt nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele 13. septembri 2006. aastal adresseeritud teatisele „Teadmiste ellurakendamine: laiapõhjaline ELi innovatsioonistrateegia” (7).

6.

Komisjoni 2007. aasta maikuu teatis „Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas”, kus rõhutati, et kultuuri rolli loovuse ja innovatsiooni toetaja ja edendajana tuleb süvendada ja edendada, ning peeti loovust innovatsiooni aluseks (8).

7.

Nõukogu 2007. aasta mai järeldused näitajate ja sihttasemete sidusa raamistiku kohta, mille alusel hinnatakse Lissaboni eesmärkide elluviimisel saavutatut hariduse ja koolituse valdkonnas ja milles tunnistati, et näitajate ja sihttasemete ühtse raamistiku määratlemine on jätkuv konsulteerimisprotsess (9).

8.

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 2007. aasta novembri järeldused õpetajahariduse kvaliteedi parandamise kohta, milles lepiti kokku, et edendatakse selliste oskuste omandamist, mis võimaldavad õpetajatel omandada uusi teadmisi ning olla uuendusmeelne, tegeledes eneseanalüüsiga ning osaledes teadustegevuses (10).

9.

Nõukogu ja komisjoni 2008. aasta ühine eduaruanne töökava „Haridus ja koolitus 2010” rakendamise kohta „Elukestva õppimise panus teadmiste, loovuse ja innovatsiooni heaks”, milles rõhutati, et teadusuuringuteks ja innovatsiooniks on vaja, et rahvastikul oleks laiapõhjalised oskused, ning et võtmepädevusi tuleb arendada kõigis hariduse ja koolituse süsteemides ning igal tasandil (11).

10.

Hariduse ja koolituse teemalised põhisõnumid haridusnõukogult 2008. aasta kevadisele Euroopa Ülemkogule, milles rõhutati, et nii haridus kui koolitus peavad andma rahvale laia teadmiste- ja oskustebaasi ning arendama õppijate loovust ja innovatsioonialast võimekust ja et sel eesmärgil tuleb arendada õppekavasid kõikidel tasemetel, et tõhustada õppijate loomingulist ja innovaatilist pädevust (12).

11.

2008. aasta kevadise Euroopa Ülemkogu järeldused, milles peeti tulevase majanduskasvu võtmeteguriks Euroopa kultuurile ja tipptasemel teadusele toetuvat innovatsiooni ja Euroopa kodanike loovuse potentsiaali igakülgset väljaarendamist (13).

12.

Komisjoni ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta (2009) kohta (14).

---

(1)  Haridus- ja koolitussüsteemide konkreetsed tulevikueesmärgid — nõukogu (haridus) aruanne Euroopa Ülemkogule (dok 5980/01).

1

Haridus- ja koolitussüsteemide konkreetsed tulevikueesmärgid

(2)  Euroopa haridus- ja koolitussüsteemide eesmärkide järelmeetmeid käsitlev üksikasjalik tööprogramm, millele üldjuhul viidatakse kui tööprogrammile „Haridus ja koolitus 2010” (EÜT C 142, 14.6.2002, lk 1).

2

Euroopa haridus- ja koolitussüsteemide eesmärkide järelmeetmeid käsitlev üksikasjalik tööprogramm

(3)  Eesistujariigi järeldused, Brüsseli Euroopa Ülemkogu, 23.–24. märts 2006 (dok 7775/06).

3

(4)  Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 14. novembri 2006. aasta järeldused tõhususe ning võrdsete võimaluste kohta hariduses ja koolituses (ELT C 298, 8.12.2006, lk 3).

4

(5)  Soovitus 2006/962/EÜ.

5

(6)  Nõukogu 4. detsembri 2006. aasta järeldused „Laiapõhjaline innovatsioonistrateegia: innovatsiooni strateegilised prioriteedid ELi tasandil” (dok 16253/06).

6

(7)  Dok 12940/06.

7

(8)  Komisjoni 10. mai 2007. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele — Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas (KOM(2007) 242 (lõplik)).

8

Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas

(9)  Nõukogu järeldused näitajate ja sihttasemete sidusa raamistiku kohta, mille alusel hinnatakse Lissaboni eesmärkide elluviimisel saavutatut hariduse ja koolituse valdkonnas, 24. mai 2007 (ELT C 311, 21.12.2007, lk 13).

9

(10)  Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 15. novembri 2007. aasta järeldused õpetajahariduse kvaliteedi parandamise kohta (ELT C 300, 12.12.2007, lk 6).

10

(11)  „Elukestva õppimise panus teadmiste, loovuse ja innovatsiooni heaks” — nõukogu ja komisjoni 2008. aasta ühine eduaruanne töökava „Haridus ja koolitus 2010” rakendamise kohta (dok 5723/08).

11

Elukestva õppimise panus teadmiste, loovuse ja innovatsiooni heaks

(12)  Hariduse/koolituse ja noorte teemalised põhisõnumid kevadisele Euroopa Ülemkogule (dok 6445/08).

12

(13)  Euroopa Ülemkogu Brüsselis, 13.–14. märts 2008, eesistujariigi järeldused (dok 7652/08).

13

(14)  Dok 7755/08.

14

---

Komisjon

| 7.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/21

---

Euro vahetuskurss (1)

6. juuni 2008

(2008/C 141/11)

1 euro
  =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,5597 |
| JPY | Jaapani jeen | 165,75 |
| DKK | Taani kroon | 7,4592 |
| GBP | Inglise nael | 0,7971 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,3338 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6184 |
| ISK | Islandi kroon | 118,59 |
| NOK | Norra kroon | 7,9415 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,583 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 245,43 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7016 |
| PLN | Poola zlott | 3,3818 |
| RON | Rumeenia leu | 3,6395 |
| SKK | Slovakkia kroon | 30,348 |
| TRY | Türgi liir | 1,9301 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,626 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5906 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 12,1799 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,0322 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,1295 |
| KRW | Korea won | 1 597,52 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 12,2031 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,7978 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2471 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 544,2 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,0823 |
| PHP | Filipiini peeso | 68,837 |
| RUB | Vene rubla | 36,936 |
| THB | Tai baht | 51,688 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,5353 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,044 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,5597

JPY

Jaapani jeen

165,75

DKK

Taani kroon

7,4592

GBP

Inglise nael

0,7971

SEK

Rootsi kroon

9,3338

CHF

Šveitsi frank

1,6184

ISK

Islandi kroon

118,59

NOK

Norra kroon

7,9415

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,583

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

245,43

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7016

PLN

Poola zlott

3,3818

RON

Rumeenia leu

3,6395

SKK

Slovakkia kroon

30,348

TRY

Türgi liir

1,9301

AUD

Austraalia dollar

1,626

CAD

Kanada dollar

1,5906

HKD

Hong Kongi dollar

12,1799

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,0322

SGD

Singapuri dollar

2,1295

KRW

Korea won

1 597,52

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

12,2031

CNY

Hiina jüaan

10,7978

HRK

Horvaatia kuna

7,2471

IDR

Indoneesia ruupia

14 544,2

MYR

Malaisia ringit

5,0823

PHP

Filipiini peeso

68,837

RUB

Vene rubla

36,936

THB

Tai baht

51,688

BRL

Brasiilia reaal

2,5353

MXN

Mehhiko peeso

16,044

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 7.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/22

---

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

(2008/C 141/12)

Abi number: XA 263/07

Liikmesriik: Iirimaa

Piirkond: Kogu liikmesriik

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Irish Cattle Breeding Federation (ICBF) — 2007 Progeny test programme

Õiguslik alus: National Development Programme 2007-2013

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: 0,8 miljonit EUR abikõlblike kulude jaoks, mis on kantud seoses 2007. aasta programmiga ajavahemikul 2007–2010

Abi suurim osatähtsus: 70 % abikõlblikest kuludest

Rakendamise kuupäev:

Abikava või üksikabi kestus: Detsember 2010

Abi eesmärk: Programmi eesmärk on teha kindlaks ja täiendada testitud, kõrgema geneetilise kvaliteediga Iiri päritolu varusid veiseliha- ja piimatootjate jaoks ning luua teabebaas, mille abil põllumajandustootjad saavad teha teadlikke loomakasvatusalaseid otsuseid ja seega toota parema kvaliteediga loomi. Selleks et Iirimaa saaks arendada konkurentsivõimelist piima- ja veiselihatööstust, peaksid veiseliha- ja piimatootjad saama kasutada testitud, kõrgema geneetilise kvaliteediga Iiri päritolu varusid. Kõnealune projekt kujutab endast ainulaadset kooslust kõikide selle valdkonna partnerite vahel, et teha koostööd järglaskonna testimise programmi raames, mis tagab kahele Iirimaa kõige olulisemale põllumajandussektorile elujõulise tuleviku.

Abi antakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 16 lõike 1 punktile b — toetus loomakasvatussektorile. Abikõlblikud kulud on seotud karja uuendamisega ja sperma kogumisega ning andmete salvestamise ja kogumisega ning ICBFile edastamisega

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Veised — piim ja veiseliha

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

Veebileht: http://www.agriculture.gov.ie/index.jsp?file=schemes/NDP_State_Aid/index.xml

Abi number: XA 269/07

Liikmesriik: Sloveenia Vabariik

Piirkond: Dobrovniki vald

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Programi razvoja podeželja v občini Dobrovnik 2007–2013

Õiguslik alus: Pravilnik o dodeljevanju državnih pomoči na področju razvoja kmetijstva in podeželja v občini Dobrovnik

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma:

| | 2007: 4 000 EUR |
| --- | --- |

2007: 4 000 EUR

| | 2008: 4 000 EUR |
| --- | --- |

2008: 4 000 EUR

| | 2009: 4 000 EUR |
| --- | --- |

2009: 4 000 EUR

| | 2010: 4 500 EUR |
| --- | --- |

2010: 4 500 EUR

| | 2011: 4 500 EUR |
| --- | --- |

2011: 4 500 EUR

| | 2012: 5 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 5 000 EUR

| | 2013: 6 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 6 000 EUR

Abi suurim osatähtsus:

1.   Investeeringud põllumajandusettevõtetesse esmatootmiseks:

| — | kuni 50 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades ja kuni 40 % abikõlblikest kuludest muudes piirkondades. |
| --- | --- |

—

kuni 50 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades ja kuni 40 % abikõlblikest kuludest muudes piirkondades.

Abi eesmärk on investeerimine põllumajandusettevõtete funktsiooni taastamisse, põllumajandustootmises kasutatavate seadmete ostmisse ja põllumaa kvaliteedi parandamisse.

2.   Abi traditsiooniliste ehitiste säilitamiseks:

| — | kuni 50 % abikõlblikest kuludest tootmisega seotud kultuuripärandi säilitamiseks tehtavate investeeringute puhul (põllumajanduslikud tootmishooned), tingimusel et investeeringuga ei kaasne põllumajandusettevõtte tootmismahu suurenemist; |
| --- | --- |

—

kuni 50 % abikõlblikest kuludest tootmisega seotud kultuuripärandi säilitamiseks tehtavate investeeringute puhul (põllumajanduslikud tootmishooned), tingimusel et investeeringuga ei kaasne põllumajandusettevõtte tootmismahu suurenemist;

| — | kuni 50 % abikõlblikest kuludest põllumajandusettevõtte territooriumil asuva, tootmisega mitteseotud kultuuripärandi säilitamisse tehtavate investeeringute puhul (arheoloogilised või ajaloolised objektid); |
| --- | --- |

—

kuni 50 % abikõlblikest kuludest põllumajandusettevõtte territooriumil asuva, tootmisega mitteseotud kultuuripärandi säilitamisse tehtavate investeeringute puhul (arheoloogilised või ajaloolised objektid);

| — | täiendav abi kuni 50 %, et katta lisakulud, mis tekivad ehitise kultuuriväärtuse säilitamiseks vajalike traditsiooniliste materjalide kasutamisest. |
| --- | --- |

—

täiendav abi kuni 50 %, et katta lisakulud, mis tekivad ehitise kultuuriväärtuse säilitamiseks vajalike traditsiooniliste materjalide kasutamisest.

3.   Kindlustustoetus:

| — | omavalitsuse antava toetusega täiendatakse riigieelarvest kaasrahastatavate kindlustusmaksete summat nii, et toetus kokku moodustab kuni 50 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud kindlustusmaksetega põllumajanduskultuuride ja saagi kindlustamiseks ning loomade kindlustamiseks haigustest tingitud kahjude vastu. |
| --- | --- |

—

omavalitsuse antava toetusega täiendatakse riigieelarvest kaasrahastatavate kindlustusmaksete summat nii, et toetus kokku moodustab kuni 50 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud kindlustusmaksetega põllumajanduskultuuride ja saagi kindlustamiseks ning loomade kindlustamiseks haigustest tingitud kahjude vastu.

4.   Ümberkruntimiseks antav abi:

| — | kuni 100 % tegelikest õigus- ja halduskuludest. |
| --- | --- |

—

kuni 100 % tegelikest õigus- ja halduskuludest.

5.   Kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamiseks antav abi:

| — | abi antakse kuni 50 % kuludest subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele. |
| --- | --- |

—

abi antakse kuni 50 % kuludest subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele.

6.   Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris:

| — | kuni 100 % kuludest, mis on seotud põllumajandustootjate hariduse ja koolitusega, konsultatsiooniteenustega, foorumite, konkursside, näituste ja laatade korraldamise, ning trükiste, kataloogide ja veebilehtede väljaandmisega. Abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele |
| --- | --- |

—

kuni 100 % kuludest, mis on seotud põllumajandustootjate hariduse ja koolitusega, konsultatsiooniteenustega, foorumite, konkursside, näituste ja laatade korraldamise, ning trükiste, kataloogide ja veebilehtede väljaandmisega. Abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele

Rakendamise kuupäev: Oktoober 2007 (abi ei anta enne kokkuvõtte avaldamist Euroopa Komisjoni veebisaidil)

Abikava või üksikabi kestus: Kuni 31. detsembrini 2013

Abi eesmärk: VKEde toetamine

Viited määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklitele ja abikõlblikud kulud: Dobrovniki vallas maaelu arengu valdkonnas riigiabi andmist käsitlevate eeskirjade eelnõu hõlmab meetmeid, mida käsitatakse riigiabina vastavalt komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1857/2006 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 (ELT L 358, 16.12.2006, lk 3)) järgmistele artiklitele:

| — | artikkel 4: Investeeringud põllumajandusettevõtetesse; |
| --- | --- |

—

artikkel 4: Investeeringud põllumajandusettevõtetesse;

| — | artikkel 5: Traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine; |
| --- | --- |

—

artikkel 5: Traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine;

| — | artikkel 12: Kindlustustoetus; |
| --- | --- |

—

artikkel 12: Kindlustustoetus;

| — | artikkel 13: Ümberkruntimiseks antav abi; |
| --- | --- |

—

artikkel 13: Ümberkruntimiseks antav abi;

| — | artikkel 14: Kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamiseks antav abi; |
| --- | --- |

—

artikkel 14: Kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamiseks antav abi;

| — | artikkel 15: Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris |
| --- | --- |

—

artikkel 15: Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

Veebileht: http://www.dobrovnik.si/sl/novica.asp?vrsta_novice=3&id_novice=485

Muu teave: Põllumajanduskultuuride ja saagi kindlustamiseks ettenähtud kindlustustoetuse meede hõlmab järgmisi loodusõnnetusega võrreldavaid ebasoodsaid ilmastikutingimusi: kevadkülm, rahe, pikne, pikselöögist põhjustatud tulekahju, tormid ja üleujutused.

Valla eeskirjad vastavad määruse (EÜ) nr 1857/2006 nõuetele haldusüksuse võetavate meetmete ja rakendatavate üldsätete osas (abi andmise kord, abi kumuleerumine, läbipaistvus ja abi järelevalve)

Vallavanem

Marjan KARDINAR, univ. dipl. inž. agr.

Abi number: XA 271/07

Liikmesriik: Sloveenia Vabariik

Piirkond: Vipava vald

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Subvencioniranje obrestne mere v letih od 2007–2013 za naložbe v kmetijstvu

Õiguslik alus: Pravilnik o subvencioniranju obrestne mere kreditov, najetih za pospeševanje in razvoj kmetijstva iz sredstev odškodnin zaradi spremembe namembnosti kmetijskih zemljišč in gozdov zaradi gradnje HC Vipava-Razdrto

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma:

| | 2007: 30 000 EUR |
| --- | --- |

2007: 30 000 EUR

| | 2008: 50 000 EUR |
| --- | --- |

2008: 50 000 EUR

| | 2009: 50 000 EUR |
| --- | --- |

2009: 50 000 EUR

| | 2010: 50 000 EUR |
| --- | --- |

2010: 50 000 EUR

| | 2011: 60 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 60 000 EUR

| | 2012: 60 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 60 000 EUR

| | 2013: 60 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 60 000 EUR

Abi suurim osatähtsus:

1.   Investeeringud põllumajandusettevõtetesse esmatootmiseks:

| — | kuni 50 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades ja kuni 40 % abikõlblikest kuludest muudes piirkondades. |
| --- | --- |

—

kuni 50 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades ja kuni 40 % abikõlblikest kuludest muudes piirkondades.

Toetust antakse põllumaa kvaliteedi parandamiseks, loomakasvatushoonete ehituseks ja nende kohandamiseks põllumajandustootmises ning põllumajandustootmiseks vajalike seadmete ja masinate ostmiseks

Rakendamise kuupäev: Oktoober 2007 (abi ei anta enne kokkuvõtte avaldamist Euroopa Komisjoni veebisaidil)

Abikava või üksikabi kestus: Kuni 31. detsembrini 2013

Abi eesmärk: VKEde toetamine

Viited määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklitele ja abikõlblikud kulud: Eeskirjad, mis käsitlevad põllumajanduse edendamiseks ja arendamiseks antavate laenude intressitoetuste rahastamist Vipava-Razdrto kiirtee ehituse tõttu põllumaa ja metsade kavandatava kasutuse muudatuste eest antava hüvitise summast, hõlmavad meetmeid, mida käsitatakse riigiabina vastavalt komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1857/2006 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 (ELT L 358, 16.12.2006, lk 3)) järgmistele artiklitele:

| — | artikkel 4: Investeeringud põllumajandusettevõtetesse |
| --- | --- |

—

artikkel 4: Investeeringud põllumajandusettevõtetesse

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

Veebileht: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200785&dhid=91593

Muu teave: Valla eeskirjad vastavad määruse (EÜ) nr 1857/2006 nõuetele haldusüksuse võetavate meetmete ja rakendatavate üldsätete osas (abi andmise kord, abi kumuleerumine, läbipaistvus ja abi järelevalve)

Župan

mag. Ivan PRINCES, dr. vet. med.

Abi number: XA 272/07

Liikmesriik: Sloveenia Vabariik

Piirkond: Osrednjeslovenska — Škofljica vald

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Programi za ohranjanje, spodbujanje in razvoj podeželja v občini Škofljica 2007–2013

Õiguslik alus: Pravilnik o sofinanciranju programov za ohranjanje, spodbujanje in razvoj podeželja v občini Škofljica

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma:

| | 2007: 48 000 EUR |
| --- | --- |

2007: 48 000 EUR

| | 2008: 50 000 EUR |
| --- | --- |

2008: 50 000 EUR

| | 2009: 55 000 EUR |
| --- | --- |

2009: 55 000 EUR

| | 2010: 58 000 EUR |
| --- | --- |

2010: 58 000 EUR

| | 2011: 60 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 60 000 EUR

| | 2012: 60 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 60 000 EUR

| | 2013: 63 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 63 000 EUR

Abi suurim osatähtsus:

1.   Investeeringud põllumajandusettevõtetesse esmatootmiseks:

| — | kuni 50 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades; |
| --- | --- |

—

kuni 50 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades;

| — | kuni 40 % abikõlblikest kuludest muudes piirkondades. |
| --- | --- |

—

kuni 40 % abikõlblikest kuludest muudes piirkondades.

Abi eesmärk on investeerimine põllumajandusettevõtete funktsiooni taastamisse ja põllumajandustootmises kasutatavate seadmete ostmisesse, püsikultuuridesse, põllumaa kvaliteedi parandamisse ja karjamaa hooldamisse.

2.   Traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine:

| — | kuni 100 % tegelikest kuludest tootmisega mitteseotud objektidesse tehtavate investeeringute puhul; |
| --- | --- |

—

kuni 100 % tegelikest kuludest tootmisega mitteseotud objektidesse tehtavate investeeringute puhul;

| — | kuni 60 % tegelikest kuludest või vähem soodsates piirkondades kuni 75 % tegelikest kuludest tootmisega seotud objektidesse tehtavate investeeringute puhul, tingimusel et investeeringuga ei kaasne põllumajandusettevõtte tootmismahu suurenemist; |
| --- | --- |

—

kuni 60 % tegelikest kuludest või vähem soodsates piirkondades kuni 75 % tegelikest kuludest tootmisega seotud objektidesse tehtavate investeeringute puhul, tingimusel et investeeringuga ei kaasne põllumajandusettevõtte tootmismahu suurenemist;

| — | täiendavat abi võib anda kuni 100 %, et katta lisakulud, mis tekivad ehitise kultuuriväärtuse säilitamiseks vajalike traditsiooniliste materjalide kasutamisest. |
| --- | --- |

—

täiendavat abi võib anda kuni 100 %, et katta lisakulud, mis tekivad ehitise kultuuriväärtuse säilitamiseks vajalike traditsiooniliste materjalide kasutamisest.

3.   Kindlustustoetus:

| — | omavalitsuse antava toetusega täiendatakse riigieelarvest kaasrahastatavate kindlustusmaksete summat nii, et toetus kokku moodustab kuni 50 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud kindlustusmaksetega põllumajanduskultuuride ja saagi kindlustamiseks ning loomade kindlustamiseks haigustest tingitud kahjude vastu. |
| --- | --- |

—

omavalitsuse antava toetusega täiendatakse riigieelarvest kaasrahastatavate kindlustusmaksete summat nii, et toetus kokku moodustab kuni 50 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud kindlustusmaksetega põllumajanduskultuuride ja saagi kindlustamiseks ning loomade kindlustamiseks haigustest tingitud kahjude vastu.

4.   Ümberkruntimiseks antav abi:

| — | kuni 100 % tegelikest õigus- ja halduskuludest. |
| --- | --- |

—

kuni 100 % tegelikest õigus- ja halduskuludest.

5.   Kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamiseks antav abi:

| — | kuni 100 % tegelikest kuludest; abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele. |
| --- | --- |

—

kuni 100 % tegelikest kuludest; abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele.

6.   Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris:

| — | kuni 100 % kuludest, mis on seotud hariduse ja koolitusega, kolmandate isikute osutatud konsultatsiooniteenustega, foorumite, konkursside, näituste ja laatade korraldamisega, ning trükiste ja veebilehtede väljaandmisega. Abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele |
| --- | --- |

—

kuni 100 % kuludest, mis on seotud hariduse ja koolitusega, kolmandate isikute osutatud konsultatsiooniteenustega, foorumite, konkursside, näituste ja laatade korraldamisega, ning trükiste ja veebilehtede väljaandmisega. Abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele

Rakendamise kuupäev: Oktoober 2007 (abi ei anta enne kokkuvõtte avaldamist Euroopa Komisjoni veebisaidil)

Abikava või üksikabi kestus: Kuni 31. detsembrini 2013

Abi eesmärk: VKEde toetamine

Viited määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklitele ja abikõlblikud kulud: Škofljica vallas põllumajanduse ja maapiirkondade säilitamise, edendamise ja arengu programmide kaasrahastamise eeskirjade eelnõu II peatükk hõlmab meetmeid, mida käsitatakse riigiabina vastavalt komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1857/2006 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 (ELT L 358, 16. detsember 2006, lk 3)) järgmistele artiklitele:

| — | artikkel 4: Investeeringud põllumajandusettevõtetesse; |
| --- | --- |

—

artikkel 4: Investeeringud põllumajandusettevõtetesse;

| — | artikkel 5: Traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine; |
| --- | --- |

—

artikkel 5: Traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine;

| — | artikkel 12: Kindlustustoetus; |
| --- | --- |

—

artikkel 12: Kindlustustoetus;

| — | artikkel 13: Ümberkruntimiseks antav abi; |
| --- | --- |

—

artikkel 13: Ümberkruntimiseks antav abi;

| — | artikkel 14: Kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamiseks antav abi; |
| --- | --- |

—

artikkel 14: Kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamiseks antav abi;

| — | artikkel 15: Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris |
| --- | --- |

—

artikkel 15: Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

Veebileht: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200784&dhid=91568

Muu teave: Põllumajanduskultuuride ja saagi kindlustamiseks ettenähtud kindlustustoetuse meede hõlmab järgmisi loodusõnnetusega võrreldavaid ebasoodsaid ilmastikutingimusi: kevadkülm, rahe, pikne, pikselöögist põhjustatud tulekahju, tormid ja üleujutused.

Valla eeskirjad vastavad määruse (EÜ) nr 1857/2006 nõuetele haldusüksuse võetavate meetmete ja rakendatavate üldsätete osas (abi andmise kord, abi kumuleerumine, läbipaistvus ja abi järelevalve)

Mag. Lorena GORIČAN

Tajnica občine

Abi number: XA 281/07

Liikmesriik: Sloveenia Vabariik

Piirkond: —

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Tehnična podpora informiranju o generičnih lastnostih mesa

Õiguslik alus: PROGRAM UKREPOV: Tehnična podpora informiranju o generičnih lastnostih mesa, številka: 3314-8/2007 iz dne 29. maja 2007

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Abikava rakendatakse 2007. aastal 176 340 EUR ulatuses

Abi suurim osatähtsus: Abi tuleb anda 100 % tegevuskulude katmiseks, et anda teavet liha kui põllumajandustoote üldomaduste kohta; abi antakse subsideeritud teenustena ning seda rahastatakse täielikult riiklikest vahenditest

Rakendamise kuupäev: Oktoober 2007 (abi ei anta enne kokkuvõtte avaldamist Euroopa Komisjoni veebisaidil)

Abikava või üksikabi kestus: Kuni 31. detsembrini 2007

Abi eesmärk: VKEde toetamine — Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris

Viited määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklitele ja abikõlblikud kulud: Abikava hõlmab meetmeid, mida käsitatakse riigiabina vastavalt määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 15 lõike 2 punkt c. Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris.

Abi eesmärk on katta tarbijatele liha üldomaduste, selle toiteväärtuse ja soovitatava kasutamise faktilise teabe ning kvaliteedisüsteemide toimimist käsitleva teabe jagamisega seotud kulud.

Eraettevõtteid, margitooteid või toodete päritolu ei nimetata

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano RS |
| --- |
| Dunajska 58 |
| SLO-1000 Ljubljana |

Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano RS

Dunajska 58

SLO-1000 Ljubljana

Veebileht: http://www.mkgp.gov.si/fileadmin/mkgp.gov.si/pageuploads/saSSo/1ukrep_min.doc

Muu teave: —

Jernej KOVAČ

Vodja službe za odnose z

javnostjo in promocijo

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

| 7.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/27

---

Konkursikutse 2008 — Programm „Kultuur” (2007–2013)

Programmi meetmete rakendamine: mitmeaastased koostööprojektid; koostöömeetmed; erimeetmed (kolmandad riigid) ja Euroopa tasandil tegutsevate kultuuri valdkonna asutuste toetamine

(2008/C 141/13)

Sissejuhatus

Käesolev konkursikutse põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta otsusel nr 1855/2006/EÜ, millega luuakse programm „Kultuur” (2007–2013) (1), (edaspidi „programm „Kultuur””). Käesoleva konkursikutse üksikasjalikud tingimused on esitatud programmi „Kultuur” (2007–2013) juhendis, mis on avaldatud Euroopa veebisaidil (vt VIII punkt). Programmi juhend on käesoleva konkursikutse lahutamatu osa.

I.   Eesmärgid

Programmi „Kultuur” eesmärk on tugevdada eurooplaste ühisel kultuuripärandil põhinevat kultuuriruumi, aidates ühtlasi kaasa Euroopa kodakondsuse kujunemisele. Selleks arendatakse abikõlblike riikide (2) kultuurivallas tegutsejate vahel koostööd.

Programmi kolm erieesmärki on:

| — | edendada kultuurisektori töötajate riikidevahelist liikuvust; |
| --- | --- |

—

edendada kultuurisektori töötajate riikidevahelist liikuvust;

| — | toetada kunstiteoste ning kultuuri- ja kunstitoodete riikidevahelist ringlust; |
| --- | --- |

—

toetada kunstiteoste ning kultuuri- ja kunstitoodete riikidevahelist ringlust;

| — | soodustada kultuuridevahelist dialoogi. |
| --- | --- |

—

soodustada kultuuridevahelist dialoogi.

Programm põhineb paindlikul interdistsiplinaarsel lähenemisel ning keskendub vajadustele, mida kultuurivallas tegutsejad programmi koostamisele eelnenud avalikul konsulteerimisel väljendasid.

II.   Tegevussuunad

Käesolev konkursikutse hõlmab programmi „Kultuur” järgmisi tegevussuundi:

| 1. | Kultuurimeetmete toetamine (1. tegevussuund)
  Kultuuriorganisatsioonidele antakse projektide jaoks toetust, et edendada piiriülest koostööd ning arendada ja korraldada kultuuri- ja kunstiüritusi.
  Kõnealuse tegevussuuna eesmärk on aidata programmis „Kultuur” osalevate riikide organisatsioonidel, nagu teatrid, muuseumid, kutseliidud, uurimiskeskused, ülikoolid, kultuuriinstituudid ja riigiasutused, teha koostööd, mille raames saaksid eri valdkondade töötajad koos tegutseda ja laiendada oma kultuuri- ja kunstitegevust teistesse riikidesse.
  Tegevussuund on jagatud neljaks kategooriaks, allpool on nende üksikasjalik kirjeldus.
  Tegevussuund 1.1: Mitmeaastased koostööprojektid (kestavad kolm kuni viis aastat)
  Esimese kategooria eesmärk on edendada mitmeaastaseid riikidevahelisi suhteid, julgustades vähemalt kuut kultuurivallas tegutsejat vähemalt kuuest abikõlblikust riigist tegema valdkonnasisest ja valdkondadevahelist koostööd, et arendada kolme kuni viie aasta jooksul ühist kultuuritegevust. ELi toetus võib olla 200 000–500 000 EUR aastas, kuid mitte enam kui 50 % abikõlblike kulude kogusummast. Rahastamise eesmärk on aidata luua projektile geograafiline mõõde või seda laiendada ning muuta püsivaks ka pärast rahastamise lõppu.
  Tegevussuund 1.2.1: Koostööprojektid (kestavad kuni 24 kuud)
  Teine kategooria käsitleb meetmeid, mida võtavad ühiselt vähemalt kolm kultuurivallas tegutsejat vähemalt kolmest abikõlblikust riigist kuni kahe aasta jooksul, tehes valdkonnasisest ja -ülest koostööd. Eritähelepanu on suunatud pikaajalise koostöö meetmetele. ELi toetus võib olla 50 000–200 000 EUR, kuid mitte enam kui 50 % abikõlblike kulude kogusummast.
  Tegevussuund 1.2.2: Kirjandustõlke projektid (kestavad kuni 24 kuud)
  Kolmas kategooria käsitleb tõlkeprojektide toetamist. Kirjanduse tõlkimiseks antava ELi toetuse eesmärk on laiendada teadmisi kaaseurooplaste kirjandusest ja kirjanduspärandist, edendades kirjandusteoste riikidevahelist ringlust. Kirjastustele võidakse anda toetust ilukirjandusteoste tõlkimiseks ühest Euroopa keelest teise ja nende avaldamiseks. ELi toetus võib olla 2 000–60 000 EUR, kuid mitte enam kui 50 % abikõlblike kulude kogusummast.
  Tegevussuund 1.3: Koostööprojektid kolmandate riikidega (kestavad kuni 24 kuud)
  Neljanda kategooria eesmärk on toetada kultuurikoostöö projekte, mis on suunatud kultuurikogemuste vahetusele programmis osalevate riikide ja kolmandate riikide vahel, mis on ELiga sõlminud kultuurialaseid klausleid sisaldava liitumis- või koostöölepingu. Igal aastal valitakse välja üks või mitu kolmandat riiki. Asjaomane riik (asjaomased riigid) avalikustatakse igal aastal täitevasutuse veebilehel õigeaegselt enne taotluste esitamise tähtaega.
  Meede peab looma konkreetse rahvusvahelise koostöö mõõtme. Koostööprojektidesse kaasatakse vähemalt kolm kultuurivallas tegutsejat vähemalt kolmest abikõlblikust riigist ja projektid sisaldavad kultuurikoostööd vähemalt ühe organisatsiooniga valitud kolmandast riigist ja/või valitud kolmandas riigis korraldatavaid kultuuritegevusi. ELi toetus võib olla 50 000–200 000 EUR, kuid mitte enam kui 50 % abikõlblike kulude kogusummast. |
| --- | --- |

1.

Kultuurimeetmete toetamine (1. tegevussuund)

Kultuuriorganisatsioonidele antakse projektide jaoks toetust, et edendada piiriülest koostööd ning arendada ja korraldada kultuuri- ja kunstiüritusi.

Kõnealuse tegevussuuna eesmärk on aidata programmis „Kultuur” osalevate riikide organisatsioonidel, nagu teatrid, muuseumid, kutseliidud, uurimiskeskused, ülikoolid, kultuuriinstituudid ja riigiasutused, teha koostööd, mille raames saaksid eri valdkondade töötajad koos tegutseda ja laiendada oma kultuuri- ja kunstitegevust teistesse riikidesse.

Tegevussuund on jagatud neljaks kategooriaks, allpool on nende üksikasjalik kirjeldus.

Tegevussuund 1.1: Mitmeaastased koostööprojektid (kestavad kolm kuni viis aastat)

Esimese kategooria eesmärk on edendada mitmeaastaseid riikidevahelisi suhteid, julgustades vähemalt kuut kultuurivallas tegutsejat vähemalt kuuest abikõlblikust riigist tegema valdkonnasisest ja valdkondadevahelist koostööd, et arendada kolme kuni viie aasta jooksul ühist kultuuritegevust. ELi toetus võib olla 200 000–500 000 EUR aastas, kuid mitte enam kui 50 % abikõlblike kulude kogusummast. Rahastamise eesmärk on aidata luua projektile geograafiline mõõde või seda laiendada ning muuta püsivaks ka pärast rahastamise lõppu.

Tegevussuund 1.2.1: Koostööprojektid (kestavad kuni 24 kuud)

Teine kategooria käsitleb meetmeid, mida võtavad ühiselt vähemalt kolm kultuurivallas tegutsejat vähemalt kolmest abikõlblikust riigist kuni kahe aasta jooksul, tehes valdkonnasisest ja -ülest koostööd. Eritähelepanu on suunatud pikaajalise koostöö meetmetele. ELi toetus võib olla 50 000–200 000 EUR, kuid mitte enam kui 50 % abikõlblike kulude kogusummast.

Tegevussuund 1.2.2: Kirjandustõlke projektid (kestavad kuni 24 kuud)

Kolmas kategooria käsitleb tõlkeprojektide toetamist. Kirjanduse tõlkimiseks antava ELi toetuse eesmärk on laiendada teadmisi kaaseurooplaste kirjandusest ja kirjanduspärandist, edendades kirjandusteoste riikidevahelist ringlust. Kirjastustele võidakse anda toetust ilukirjandusteoste tõlkimiseks ühest Euroopa keelest teise ja nende avaldamiseks. ELi toetus võib olla 2 000–60 000 EUR, kuid mitte enam kui 50 % abikõlblike kulude kogusummast.

Tegevussuund 1.3: Koostööprojektid kolmandate riikidega (kestavad kuni 24 kuud)

Neljanda kategooria eesmärk on toetada kultuurikoostöö projekte, mis on suunatud kultuurikogemuste vahetusele programmis osalevate riikide ja kolmandate riikide vahel, mis on ELiga sõlminud kultuurialaseid klausleid sisaldava liitumis- või koostöölepingu. Igal aastal valitakse välja üks või mitu kolmandat riiki. Asjaomane riik (asjaomased riigid) avalikustatakse igal aastal täitevasutuse veebilehel õigeaegselt enne taotluste esitamise tähtaega.

Meede peab looma konkreetse rahvusvahelise koostöö mõõtme. Koostööprojektidesse kaasatakse vähemalt kolm kultuurivallas tegutsejat vähemalt kolmest abikõlblikust riigist ja projektid sisaldavad kultuurikoostööd vähemalt ühe organisatsiooniga valitud kolmandast riigist ja/või valitud kolmandas riigis korraldatavaid kultuuritegevusi. ELi toetus võib olla 50 000–200 000 EUR, kuid mitte enam kui 50 % abikõlblike kulude kogusummast.

| 2. | Euroopa tasandil kultuurivaldkonnas tegutsevate organisatsioonide toetamine (2. tegevussuund)
  Kultuuriorganisatsioonid, mis tegutsevad või soovivad tegutseda kultuuri valdkonnas Euroopa tasandil, võivad saada tegevustoetust. Kõnealune tegevussuund on mõeldud organisatsioonidele, mis edendavad üle-euroopalise ulatusega ühise kultuurikogemuse tunnetust.
  Selle tegevussuuna alusel toetatakse abisaavate organisatsioonide püsitegevusega seotud kulusid. See erineb suuresti programmi teiste tegevussuundade alusel antavatest toetustest.
  Selle tegevussuuna alusel on abikõlblikud nelja liiki organisatsioonid:






  a) | kultuurisaadikud; |
| --- | --- | --- |

2.

Euroopa tasandil kultuurivaldkonnas tegutsevate organisatsioonide toetamine (2. tegevussuund)

Kultuuriorganisatsioonid, mis tegutsevad või soovivad tegutseda kultuuri valdkonnas Euroopa tasandil, võivad saada tegevustoetust. Kõnealune tegevussuund on mõeldud organisatsioonidele, mis edendavad üle-euroopalise ulatusega ühise kultuurikogemuse tunnetust.

Selle tegevussuuna alusel toetatakse abisaavate organisatsioonide püsitegevusega seotud kulusid. See erineb suuresti programmi teiste tegevussuundade alusel antavatest toetustest.

Selle tegevussuuna alusel on abikõlblikud nelja liiki organisatsioonid:

a)

kultuurisaadikud;

| b) | esindusvõrgustikud; |
| --- | --- |

b)

esindusvõrgustikud;

| c) | festivalid; |
| --- | --- |

c)

festivalid;

| d) | programmi „Kultuur” tegevustoe struktuurid, mis omakorda jagunevad kaheks alamkategooriaks:






  i) | struktureeritud arutelufoorumid; |
| --- | --- | --- |

d)

programmi „Kultuur” tegevustoe struktuurid, mis omakorda jagunevad kaheks alamkategooriaks:

i)

struktureeritud arutelufoorumid;

| ii) | poliitika analüüsi rühmitused. |
| --- | --- |

ii)

poliitika analüüsi rühmitused.

ELi toetuse suurus sõltub taotlemiskategooriast, kuid see ei või olla rohkem kui 80 % abikõlblike kulude kogusummast.

III.   Abikõlblikud meetmed ja taotlejad

Programm „Kultuur” toetab projekte, organisatsioone, reklaamitegevust ja uurimusi kõikides kultuuri valdkondades, v.a audiovisuaalmeedia, mille jaoks on eraldi programm MEDIA (3). Kultuurivallas tegutsejad, sh kultuuriettevõtted, saavad programmis „Kultuur” osaleda tingimusel, et tegemist on kasumit mitte taotleva asutusega.

Abikõlblik taotleja:

| — | peab olema avalik-õiguslik (4) või eraõiguslik kultuurivaldkonnas (kultuuri- ja loomesektor) tegutsev juriidiline isik; |
| --- | --- |

—

peab olema avalik-õiguslik (4) või eraõiguslik kultuurivaldkonnas (kultuuri- ja loomesektor) tegutsev juriidiline isik;

| — | peab omama juriidilist aadressi ühes abikõlblikus riigis. |
| --- | --- |

—

peab omama juriidilist aadressi ühes abikõlblikus riigis.

Füüsilised isikud ei saa kõnealuse programmi alusel toetust taotleda.

IV.   Abikõlblikud riigid

Kõnealuse programmi alusel võivad toetust taotleda:

| — | ELi liikmesriigid (5); |
| --- | --- |

—

ELi liikmesriigid (5);

| — | EMP (6) riigid (Island, Liechtenstein, Norra); |
| --- | --- |

—

EMP (6) riigid (Island, Liechtenstein, Norra);

| — | ELi kandidaatriigid (Horvaatia, Türgi ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik) ning Serbia. |
| --- | --- |

—

ELi kandidaatriigid (Horvaatia, Türgi ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik) ning Serbia.

Tulevikus võivad saada abikõlblikuks Lääne-Balkani riigid (Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina ning Montenegro), kui sõlmitakse asjaomaste riikide programmis osalemist käsitlev vastastikuse mõistmise memorandum (7).

V.   Toetuse määramise kriteeriumid

| 1) | kuivõrd projekt suudab luua tõelist Euroopa lisaväärtust (0–5 punkti); |
| --- | --- |

1)

kuivõrd projekt suudab luua tõelist Euroopa lisaväärtust (0–5 punkti);

| 2) | tegevuste seos programmi erieesmärkidega (0–5 punkti); |
| --- | --- |

2)

tegevuste seos programmi erieesmärkidega (0–5 punkti);

| 3) | kavandatavate tegevuste ulatus ja edukas tipptasemel rakendamine (0–5 punkti); |
| --- | --- |

3)

kavandatavate tegevuste ulatus ja edukas tipptasemel rakendamine (0–5 punkti);

| 4) | partnerluse kvaliteet (üksnes tegevussuunad 1.1, 1.2.1 ja 1.3) (0–5 punkti); |
| --- | --- |

4)

partnerluse kvaliteet (üksnes tegevussuunad 1.1, 1.2.1 ja 1.3) (0–5 punkti);

| 5) | kuivõrd tegevused tekitavad tulemusi, mis vastavad programmi eesmärkidele (0–5 punkti); |
| --- | --- |

5)

kuivõrd tegevused tekitavad tulemusi, mis vastavad programmi eesmärkidele (0–5 punkti);

| 6) | kuivõrd asjakohane on kavandatud tegevuste tulemustest teavitamine ja nende levitamine (0–5 punkti); |
| --- | --- |

6)

kuivõrd asjakohane on kavandatud tegevuste tulemustest teavitamine ja nende levitamine (0–5 punkti);

| 7) | pikaajaline mõju — püsivus (ei puuduta tegevussuunda 1.2.2) (0–5 punkti); |
| --- | --- |

7)

pikaajaline mõju — püsivus (ei puuduta tegevussuunda 1.2.2) (0–5 punkti);

| 8) | rahvusvahelise koostöö mõõde (üksnes tegevussuund 1.3 „Kultuurikoostöö projektid kolmandate riikidega”) (0–5 punkti). |
| --- | --- |

8)

rahvusvahelise koostöö mõõde (üksnes tegevussuund 1.3 „Kultuurikoostöö projektid kolmandate riikidega”) (0–5 punkti).

VI.   Eelarve

Programmi kogueelarve aastateks 2007–2013 on 400 miljonit EUR (8). Aasta assigneeringute kogusumma, sh eraldised meetmetele, mis ei sisaldu programmi juhendis, võib sõltuvalt aastast ulatuda umbes 43 miljonist EUR kuni umbes 58 miljoni EUR.

Programmikomitee kiidab komisjoni ettepaneku alusel heaks aasta eelarve tegevussuundade kaupa jagunemise (vastavalt allpool esitatud summadele).

2009. aasta ettenähtud eelarve järgmistele tegevussuundadele

| Tegevussuund 1.1 | Mitmeaastased koostööprojektid | 18 200 000 EUR |
| --- | --- | --- |
| Tegevussuund 1.2.1 | Koostööprojektid | 17 049 440 EUR |
| Tegevussuund 1.2.2 | Kirjandustõlke projektid | 2 000 000 EUR |
| Tegevussuund 1.3 | Koostööprojektid kolmandate riikidega | 1 024 000 EUR |
| Tegevussuund 2 | Euroopa tasandil kultuurivaldkonnas tegutsevate organisatsioonide toetamine | 7 100 000 EUR |

Tegevussuund 1.1

Mitmeaastased koostööprojektid

18 200 000 EUR

Tegevussuund 1.2.1

Koostööprojektid

17 049 440 EUR

Tegevussuund 1.2.2

Kirjandustõlke projektid

2 000 000 EUR

Tegevussuund 1.3

Koostööprojektid kolmandate riikidega

1 024 000 EUR

Tegevussuund 2

Euroopa tasandil kultuurivaldkonnas tegutsevate organisatsioonide toetamine

7 100 000 EUR

VII.   Taotluste esitamise tähtpäevad

| Tegevussuunad | Taotluse esitamise tähtpäev |
| --- | --- |
| Tegevussuund 1 | Kultuurimeetmete toetamine | |
| Tegevussuund 1.1 | Mitmeaastased koostööprojektid | 1. oktoober 2008 |
| Tegevussuund 1.2.1 | Koostööprojektid | 1. oktoober 2008 |
| Tegevussuund 1.2.2 | Kirjandustõlke projektid | 1. veebruar 2009 |
| Tegevussuund 1.3 | Kultuurikoostöö projektid kolmandate riikidega | 1. mai 2009 |
| Tegevussuund 2 | Euroopa tasandil kultuurivaldkonnas tegutsevate organisatsioonide toetamine | 1. november 2008 |

Tegevussuunad

Taotluse esitamise tähtpäev

Tegevussuund 1

Kultuurimeetmete toetamine

Tegevussuund 1.1

Mitmeaastased koostööprojektid

1. oktoober 2008

Tegevussuund 1.2.1

Koostööprojektid

1. oktoober 2008

Tegevussuund 1.2.2

Kirjandustõlke projektid

1. veebruar 2009

Tegevussuund 1.3

Kultuurikoostöö projektid kolmandate riikidega

1. mai 2009

Tegevussuund 2

Euroopa tasandil kultuurivaldkonnas tegutsevate organisatsioonide toetamine

1. november 2008

Kui tähtpäev satub nädalavahetusele või taotleja riigi riigipühale, ei anta pikendust ning taotlejad peavad seda taotluse esitamise kavandamisel arvestama.

Programmi „Kultuur” taotluste esitamise tähtpäevad on järgmistel aastatel samad kuupäevad, mis on esitatud programmi juhendis.

VIII.   Lisateave

Üksikasjalikud taotlemistingimused leiab programmi „Kultuur” juhendist järgmistel veebilehtedel:

| | Hariduse ja kultuuri peadirektoraat
  http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm |
| --- | --- |

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat

http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm

| | Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus
  http://eacea.ec.europa.eu/culture/index_en.htm |
| --- | --- |

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus

http://eacea.ec.europa.eu/culture/index_en.htm

---

(1)  ELT L 372, 27.12.2006.

(2)  Vt IV punkti.

(3)  http://eacea.eu.europa.eu/media/index_en.htm

(4)  Avalik-õiguslikuks organisatsiooniks loetakse mis tahes organisatsiooni, mille kuludest osa katab õiguspäraselt riigieelarvest kas keskvalitsus, piirkondlik või kohalik omavalitsus. See tähendab, et neid kulusid rahastatakse õigusnormidega ettenähtud maksudest, trahvidest või tasudest kogunenud avaliku sektori vahenditest, ilma et kasutataks taotlusmenetlust, mille puhul ei pruugiks need asutused vahendite saamisel edukad olla. Organisatsioone, mille olemasolu sõltub riigi rahastamisest ja mis saavad aasta-aastalt toetusi, kuid mille puhul on vähemalt teoreetiline võimalus, et ühel aastal ei pruugi nad raha saada, loetakse eraõiguslikeks organisatsioonideks.

(5)  27 ELi liikmesriiki: Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari, Ühendkuningriik.

(6)  Euroopa Majanduspiirkond.

(7)  Lisateave nende kolmandate riikidega seotud arengute kohta avaldatakse täitevasutuse veebilehel: http://eacea.ec.europa.eu

(8)  Programmi eelarvet toetavad ka abikõlblikud ELi mittekuuluvad riigid.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 7.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/32 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/32

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.5208 — Bilfinger Berger/M+W Zander FM)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 141/14)

1.

28. mail 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Bilfinger Berger AG (edaspidi „Bilfinger Berger”, Saksamaa) omandab tütarettevõtja Bilfinger Berger Facility Services GmbH kaudu täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja M+W Zander D.I.B. Facility Management GmbH (edaspidi „M+W Zander FM”, Saksamaa) üle aktsiate ostu teel.

2.

| — | Bilfinger Berger: ehitustehnilised teenused ning maapealsed ja maa-alused ehitustööd riigisiseselt ja välismaal, haldusmudelite- ja teenuste pakkumine erasektorile (eelkõige tööstusele, elektrijaamadele ja kinnisvarasektorile, näiteks rajatiste haldus); |
| --- | --- |

—

Bilfinger Berger: ehitustehnilised teenused ning maapealsed ja maa-alused ehitustööd riigisiseselt ja välismaal, haldusmudelite- ja teenuste pakkumine erasektorile (eelkõige tööstusele, elektrijaamadele ja kinnisvarasektorile, näiteks rajatiste haldus);

| — | M+W Zander FM: rajatiste haldusteenused. |
| --- | --- |

—

M+W Zander FM: rajatiste haldusteenused.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5208 — Bilfinger Berger/M+W Zander FM):

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

1

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

2

---

MUUD AKTID

Komisjon

| 7.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/33 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/33

---

Teatis — Korea Vabariigi päritolu geograafilised tähised

(2008/C 141/15)

Käimasolevate läbirääkimiste raames, mille eesmärk on sõlmida vabakaubandusleping Korea Vabariigiga, kaalutakse allpool esitatud ning põllumajandustoodete kvaliteedikontrolli käsitleva seaduse (Agricultural Products Quality Control Act) alusel Korea Vabariigis registreeritud nimetuste kaitset Euroopa Ühenduses geograafiliste tähistena. Nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) (1) reguleerimisalasse jäävate toodete puhul kaalutakse nende kaitset kõnealuse määruse artikliga 7 ettenähtud registrisse lisamise abil.

Komisjon kutsub liikmesriike või kolmandaid riike või liikmesriikides või kolmandates riikides tegutsevaid või seal asuvaid füüsilisi või juriidilisi isikuid, kellel on õigustatud huvi, esitama vastuväiteid sellise kaitse suhtes, esitades nõuetekohaselt põhjendatud vastuväite.

Euroopa Komisjon peab vastuväited kätte saama kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest.

Vastuvõetavad on üksnes need vastuväited, mis saadakse eespool sätestatud tähtaja jooksul, ning millest nähtub, et vastava nimetuse kaitse:

| 1. | nende toodete puhul, mis kuuluvad määruse (EÜ) nr 510/2006 reguleerimisalasse:






  a) | oleks vastuolus taimesordi või loomatõu nimetusega ning võib seetõttu eksitada tarbijat toote tegeliku päritolu osas (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 3 lõige 2); |
| --- | --- | --- |

1.

nende toodete puhul, mis kuuluvad määruse (EÜ) nr 510/2006 reguleerimisalasse:

a)

oleks vastuolus taimesordi või loomatõu nimetusega ning võib seetõttu eksitada tarbijat toote tegeliku päritolu osas (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 3 lõige 2);

| b) | oleks täielikult või osaliselt homonüümne määruse (EÜ) nr 510/2006 kohaselt juba registreeritud nimetusega, mis võib põhjustada kõnealuse määruse artikli 3 lõikes 3 kirjeldatud olukordi; |
| --- | --- |

b)

oleks täielikult või osaliselt homonüümne määruse (EÜ) nr 510/2006 kohaselt juba registreeritud nimetusega, mis võib põhjustada kõnealuse määruse artikli 3 lõikes 3 kirjeldatud olukordi;

| c) | võiks kaubamärgi mainet ja tuntust ning kasutamise aega arvesse võttes eksitada tarbijat toote tegeliku määratluse osas (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 3 lõige 4); |
| --- | --- |

c)

võiks kaubamärgi mainet ja tuntust ning kasutamise aega arvesse võttes eksitada tarbijat toote tegeliku määratluse osas (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 3 lõige 4);

| d) | ohustaks täiesti või osaliselt identset nime või kaubamärki või tooteid, mida on õiguspäraselt turustatud vähemalt viis aastat enne käesoleva teatise avaldamiskuupäeva (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõike 3 punkt c); |
| --- | --- |

d)

ohustaks täiesti või osaliselt identset nime või kaubamärki või tooteid, mida on õiguspäraselt turustatud vähemalt viis aastat enne käesoleva teatise avaldamiskuupäeva (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõike 3 punkt c);

| e) | või kui nad esitavad üksikasjad, millest võib järeldada, et kaalumisel olev nimetus on üldnimetus määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 3 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

e)

või kui nad esitavad üksikasjad, millest võib järeldada, et kaalumisel olev nimetus on üldnimetus määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 3 lõike 1 tähenduses.

| 2. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89) (2) reguleerimisalast välja jäävate toodete puhul:






  a) | oleks täielikult või osaliselt homonüümne määruse (EÜ) nr 110/2008 kohaselt juba registreeritud nimetusega, mis võib põhjustada määruse (EÜ) nr 110/2008 artiklis 19 kirjeldatud olukordi; |
| --- | --- | --- |

2.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89) (2) reguleerimisalast välja jäävate toodete puhul:

a)

oleks täielikult või osaliselt homonüümne määruse (EÜ) nr 110/2008 kohaselt juba registreeritud nimetusega, mis võib põhjustada määruse (EÜ) nr 110/2008 artiklis 19 kirjeldatud olukordi;

| b) | võiks kaubamärgi mainet ja tuntust ning ühenduses kasutamise aega arvesse võttes eksitada tarbijat toote tegeliku määratluse osas (määruse (EÜ) nr 110/2008 artikli 23 lõige 3); |
| --- | --- |

b)

võiks kaubamärgi mainet ja tuntust ning ühenduses kasutamise aega arvesse võttes eksitada tarbijat toote tegeliku määratluse osas (määruse (EÜ) nr 110/2008 artikli 23 lõige 3);

| c) | või kui nad esitavad üksikasjad, millest võib järeldada, et kaalumisel olev nimetus on üldnimetus määruse (EÜ) nr 110/2008 artikli 15 lõike 3 tähenduses. |
| --- | --- |

c)

või kui nad esitavad üksikasjad, millest võib järeldada, et kaalumisel olev nimetus on üldnimetus määruse (EÜ) nr 110/2008 artikli 15 lõike 3 tähenduses.

Eespool osutatud kriteeriume hinnatakse ühenduse territooriumist lähtuvalt; intellektuaalomandi õiguste korral hinnatakse neid vaid territooriumil või territooriumidel, kus nimetatud õigused on kaitstud.

Vastuväited tuleks saata järgmisele e-posti aadressile: AGRI-A2@ec.europa.eu

Käesoleva teatisega ei piirata võimalust kohaldada Korea Vabariigi päritolu nimetuste registreerimist määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõike 9 ega määruse (EÜ) nr 110/2008 artikli 17 lõike 3 alusel.

Põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste loetelu (3)

Märkus: Põ põllumajandustoode; T töödeldud toode; V vein; Pi piiritusjook; L loomakasvatussaadus; M metsasaadus.

1.   Taime- ja loomakasvatussaadused

| Reg nr (4) | Toode (5) | Registreeritud nimetus (6) | Märkus (7) | Võimalik vastav kaubamärgi klass (8) | Tähelepanekud (9) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Green Tea | Boseong Green Tea | T | 30 | |
| 2 | Green Tea | Hadong Green Tea | T | 30 | |
| 3 | Wine | Gochang Black Raspberry Wine | V | 33 | „Puuviljavein”, mis on hõlmatud määrusega (EÜ) nr 510/2006 |
| 4 | Garlic | Seosan Garlic | Põ | 31 | |
| 5 | Red Pepper Powder | Yeongyang Red Pepper Powder | T | 30 | |
| 6 | Garlic | Uiseong Garlic | Põ | 31 | |
| 7 | Red Pepper | Goesan Red Pepper Dried | Põ | 30 | |
| 8 | Kochujang | Sunchang Traditional Kochujang | T | 30 | Tšillipipra pasta |
| 9 | Red Pepper Powder | Goesan Red Pepper Powder | T | 30 | |
| 10 | Melon | Seongju Chamoe | Põ | 31 | |
| 11 | Cabbage | Haenam Winter Baechu | Põ | 31 | |
| 12 | Rice | Icheon Rice | Põ | 30 | |
| 13 | Rice | Chorwon Rice | Põ | 30 | |
| 14 | Citron | Goheung Yuja | Põ | 31 | |
| 15 | Waxy Corn | Hongcheon Waxy Corn | Põ | 31 | |
| 16 | Mugwort | Ganghwa Mugwort | Põ | 31 | |
| 17 | Beef | Hoengseong Hanwoo Beef | L | 29 | |
| 18 | Pork | Jeju Pork | L | 29 | |
| 19 | Red Ginseng | Korean Red Ginseng | T | 31 | |
| 20 | White Ginseng | Korean White Ginseng | T | 31 | |
| 21 | Taekuk Ginseng | Korean Taekuk Ginseng | T | 31 | |
| 23 | Apple | Chungju Apple | Põ | 31 | |
| 24 | Apple | Miryang Eoreumglol Apple | Põ | 31 | |
| 26 | Spirits | Jindo Hongju | Pi | 33 | |
| 27 | Milk Vetch | Jeongseon Hwanggi | Põ | 29 | |
| 28 | Garlic | Namhae Garlic | Põ | 31 | |
| 29 | Garlic | Danyang Garlic | Põ | 31 | |
| 30 | Onion | Changnyeong Onion | Põ | 31 | |
| 31 | Onion | Muan Onion | Põ | 31 | |
| 32 | Rice | Yeoju Rice | Põ | 30 | |
| 33 | White Lotus Tea | Muan White Lotus Tea | T | 30 | |
| 34 | Apple | Cheongsong Apple | Põ | 31 | |
| 35 | Black Raspberry | Gochang BlackRaspberry | Põ | 31 | |
| 36 | Apricot | Gwangyang Maesil | Põ | 31 | |
| 37 | Waxy Corn | Jeongseon Waxy Corn | Põ | 31 | |
| 38 | Angelica Gigas Nakai | Chinbu Dangui | Põ | 31 | Taim |
| 39 | Fresh Ginseng | Korean Fresh Ginseng | Põ | 31 | |
| 40 | Red Pepper | Cheongyang Hot Pepper | Põ | 31 | |
| 41 | Red Pepper Powder | Cheongyang Powdered Hot Pepper | Põ | 31 | |
| 42 | Sweet Potato | Haenam Sweet Potato | Põ | 31 | |
| 43 | Fig | Yeongam Fig | Põ | 31 | |
| 44 | Sweet Potato | Yeoju Sweet potato | Põ | 31 | |

Reg nr (4)

Toode (5)

Registreeritud nimetus (6)

Märkus (7)

Võimalik vastav kaubamärgi klass (8)

Tähelepanekud (9)

1

Green Tea

Boseong Green Tea

Image 1

T

30

2

Green Tea

Hadong Green Tea

Image 2

T

30

3

Wine

Gochang Black Raspberry Wine

Image 3

V

33

„Puuviljavein”, mis on hõlmatud määrusega (EÜ) nr 510/2006

4

Garlic

Seosan Garlic

Image 4

Põ

31

5

Red Pepper Powder

Yeongyang Red Pepper Powder

Image 5

T

30

6

Garlic

Uiseong Garlic

Image 6

Põ

31

7

Red Pepper

Goesan Red Pepper Dried

Image 7

Põ

30

8

Kochujang

Sunchang Traditional Kochujang

Image 8

T

30

Tšillipipra pasta

9

Red Pepper Powder

Goesan Red Pepper Powder

Image 9

T

30

10

Melon

Seongju Chamoe

Image 10

Põ

31

11

Cabbage

Haenam Winter Baechu

Image 11

Põ

31

12

Rice

Icheon Rice

Image 12

Põ

30

13

Rice

Chorwon Rice

Image 13

Põ

30

14

Citron

Goheung Yuja

Image 14

Põ

31

15

Waxy Corn

Hongcheon Waxy Corn

Image 15

Põ

31

16

Mugwort

Ganghwa Mugwort

Image 16

Põ

31

17

Beef

Hoengseong Hanwoo Beef

Image 17

L

29

18

Pork

Jeju Pork

Image 18

L

29

19

Red Ginseng

Korean Red Ginseng

Image 19

T

31

20

White Ginseng

Korean White Ginseng

Image 20

T

31

21

Taekuk Ginseng

Korean Taekuk Ginseng

Image 21

T

31

23

Apple

Chungju Apple

Image 22

Põ

31

24

Apple

Miryang Eoreumglol Apple

Image 23

Põ

31

26

Spirits

Jindo Hongju

Image 24

Pi

33

27

Milk Vetch

Jeongseon Hwanggi

Image 25

Põ

29

28

Garlic

Namhae Garlic

Image 26

Põ

31

29

Garlic

Danyang Garlic

Image 27

Põ

31

30

Onion

Changnyeong Onion

Image 28

Põ

31

31

Onion

Muan Onion

Image 29

Põ

31

32

Rice

Yeoju Rice

Image 30

Põ

30

33

White Lotus Tea

Muan White Lotus Tea

Image 31

T

30

34

Apple

Cheongsong Apple

Image 32

Põ

31

35

Black Raspberry

Gochang BlackRaspberry

Image 33

Põ

31

36

Apricot

Gwangyang Maesil

Image 34

Põ

31

37

Waxy Corn

Jeongseon Waxy Corn

Image 35

Põ

31

38

Angelica Gigas Nakai

Chinbu Dangui

Image 36

Põ

31

Taim

39

Fresh Ginseng

Korean Fresh Ginseng

Image 37

Põ

31

40

Red Pepper

Cheongyang Hot Pepper

Image 38

Põ

31

41

Red Pepper Powder

Cheongyang Powdered Hot Pepper

Image 39

Põ

31

42

Sweet Potato

Haenam Sweet Potato

Image 40

Põ

31

43

Fig

Yeongam Fig

Image 41

Põ

31

44

Sweet Potato

Yeoju Sweet potato

Image 42

Põ

31

2.   Metsasaadused

| Reg nr (10) | Toode (11) | Registreeritud nimetus (12) | Märkus (13) | Võimalik vastav kaubamärgi klass (14) | Tähelepanekud (15) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Pine-mushroom | Yangyang Pine-mushroom | M | 31 | |
| 2 | Oak-mushroom | Jangheung Oak-mushroom | M | 31 | |
| 3 | Persimmon Dried | Sancheong Persimmon Dried | M | 29 | |
| 4 | Chestnut | Jeongan Chestnut | M | 31 | |
| 5 | Wild Vegetable | Ulleungdo Samnamul | M | 31 | |
| 6 | Golden rod | Ulleungdo Miyeokchwi | M | 31 | |
| 7 | Fern | Ulleungdo Chamgobi | M | 31 | |
| 8 | Wild Vegetable | Ulleungdo Bujigaengi | M | 31 | |
| 9 | Jujube(Date) | Gyeongsan Jujube | M | 31 | |
| 10 | Pine-mushroom | Bonghwa Pine-mushroom | M | 31 | |
| 11 | Gugija | Cheongyang Gugija | M | 31 | Mägedes ise kasvav taim |
| 12 | Persimmon Dried | Sangju Persimmon Dried | M | 29 | |
| 13 | Fern | Namhae ChangSun Fern | M | 31 | |
| 14 | Pine-mushroom | Yeongdeok Pine-mushroom | M | 31 | |

Reg nr (10)

Toode (11)

Registreeritud nimetus (12)

Märkus (13)

Võimalik vastav kaubamärgi klass (14)

Tähelepanekud (15)

1

Pine-mushroom

Yangyang Pine-mushroom

Image 43

M

31

2

Oak-mushroom

Jangheung Oak-mushroom

Image 44

M

31

3

Persimmon Dried

Sancheong Persimmon Dried

Image 45

M

29

4

Chestnut

Jeongan Chestnut

Image 46

M

31

5

Wild Vegetable

Ulleungdo Samnamul

Image 47

M

31

6

Golden rod

Ulleungdo Miyeokchwi

Image 48

M

31

7

Fern

Ulleungdo Chamgobi

Image 49

M

31

8

Wild Vegetable

Ulleungdo Bujigaengi

Image 50

M

31

9

Jujube(Date)

Gyeongsan Jujube

Image 51

M

31

10

Pine-mushroom

Bonghwa Pine-mushroom

Image 52

M

31

11

Gugija

Cheongyang Gugija

Image 53

M

31

Mägedes ise kasvav taim

12

Persimmon Dried

Sangju Persimmon Dried

Image 54

M

29

13

Fern

Namhae ChangSun Fern

Image 55

M

31

14

Pine-mushroom

Yeongdeok Pine-mushroom

Image 56

M

31

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

(2)  ELT L 39, 13.2.2008, lk 16.

(3)  Loetelu, nagu selle on esitanud Korea Vabariigi ametiasutused käimasolevate vabakaubanduslepingu sõlmimise läbirääkimiste raames. Väljavõte Korea vabariigi geograafiliste tähiste andmebaasist, mis on seotud põllumajandustoodete kvaliteedikontrolli käsitleva seadusega nr 7675, 4. august 2005.

(4)  Tulp „Reg nr”, nagu selle on esitanud Korea Vabariigi ametiasutused.

(5)  Tulp „Toode”, nagu selle on esitanud Korea Vabariigi ametiasutused.

(6)  Tulp „Registreeritud nimetus”, nagu selle on esitanud Korea Vabariigi ametiasutused.

(7)  Tulp „Märkus”, nagu selle on esitanud Korea Vabariigi ametiasutused.

(8)  Tulp „Võimalik vastav kaubamärgi klass”, mida Korea Vabariigi ametiasutused ei ole esitanud. Ainult teadmiseks. Aluseks on kaupade ja teenuste rahvusvaheline klassifikatsioon (Nizza klassifikatsioon).

(9)  Tulp „Tähelepanekud”, mida Korea Vabariigi ametiasutused ei ole esitanud. Ainult teadmiseks.

(10)  Tulp „Reg nr”, nagu selle on esitanud Korea Vabariigi ametiasutused.

(11)  Tulp „Toode”, nagu selle on esitanud Korea Vabariigi ametiasutused.

(12)  Tulp „Registreeritud nimetus”, nagu selle on esitanud Korea Vabariigi ametiasutused.

(13)  Tulp „Märkus”, nagu selle on esitanud Korea Vabariigi ametiasutused.

(14)  Tulp „Võimalik vastav kaubamärgi klass”, mida Korea Vabariigi ametiasutused ei ole esitanud. Ainult teadmiseks. Aluseks on kaupade ja teenuste rahvusvaheline klassifikatsioon (Nizza klassifikatsioon).

(15)  Tulp „Tähelepanekud”, mida Korea Vabariigi ametiasutused ei ole esitanud. Ainult teadmiseks.

---