# Euroopa Liidu C 149/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 149 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. köide14. juuni 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 149

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. köide14. juuni 2008

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2008/C 149/01 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 149/02 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 5 |
| 2008/C 149/03 | Komisjoni teatis ohtlikkuse hindamise tulemuste ja ohu vähendamise strateegia kohta järgmiste ainete puhul: kaadmium ja kaadmiumoksiid (
  1
  ) | 6 |
| 2008/C 149/04 | Komisjoni teatis ohtlikkuse hindamise tulemuste ja ohu vähendamise strateegia kohta järgmiste ainete puhul: bensüülbutüülftalaat (BBP), 2-furaldehüüd (furfuraal), naatriumperboraat (
  1
  ) | 14 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2008/C 149/01

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

1

2008/C 149/02

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

5

2008/C 149/03

Komisjoni teatis ohtlikkuse hindamise tulemuste ja ohu vähendamise strateegia kohta järgmiste ainete puhul: kaadmium ja kaadmiumoksiid (
  1
  )

1

6

2008/C 149/04

Komisjoni teatis ohtlikkuse hindamise tulemuste ja ohu vähendamise strateegia kohta järgmiste ainete puhul: bensüülbutüülftalaat (BBP), 2-furaldehüüd (furfuraal), naatriumperboraat (
  1
  )

1

14

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2008/C 149/05 | Euro vahetuskurss | 21 |
| 2008/C 149/06 | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 552/2004 (Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta) artikli 4 rakendamise kohta (
  1
  ) | 22 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2008/C 149/05

Euro vahetuskurss

21

2008/C 149/06

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 552/2004 (Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta) artikli 4 rakendamise kohta (
  1
  )

1

22

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 149/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5203 — EZW/Gazeley) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 23 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2008/C 149/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5203 — EZW/Gazeley) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 14.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 149/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 149/1

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 149/01)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 2.4.2008 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 379/07 |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Comunitat Valenciana |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Ayudas para la amortización de los costes de producción de los largometrajes Valencianos |
| Õiguslik alus | Ley no 1/2006, de 19 de abril, de La Generalitat, del Sector Audiovisual. Decreto del Consell, por el que se regulan las ayudas a la amortización de los costes de producción de los largometrajes valencianos (pendiente de aprobación) |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Kultuuri edendamine |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 1,5 miljonit EUR
  Kavandatud abi kogusumma: 9 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | 17 % |
| Kestus | Kuni 31.12.2013 |
| Majandusharud | Meelelahutus, kultuur ja sport |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Instituto Valenciano de Cinematografía Ricardo Muñoz Suay-Filmoteca |
| Plaza del Ayuntamiento, no 17 |
| E-46002 Valencia |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

2.4.2008

Abi nr

N 379/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Comunitat Valenciana

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Ayudas para la amortización de los costes de producción de los largometrajes Valencianos

Õiguslik alus

Ley no 1/2006, de 19 de abril, de La Generalitat, del Sector Audiovisual. Decreto del Consell, por el que se regulan las ayudas a la amortización de los costes de producción de los largometrajes valencianos (pendiente de aprobación)

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Kultuuri edendamine

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 1,5 miljonit EUR

Kavandatud abi kogusumma: 9 miljonit EUR

Abi osatähtsus

17 %

Kestus

Kuni 31.12.2013

Majandusharud

Meelelahutus, kultuur ja sport

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Instituto Valenciano de Cinematografía Ricardo Muñoz Suay-Filmoteca

Plaza del Ayuntamiento, no 17

E-46002 Valencia

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 13.3.2008 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 394/07 |
| Liikmesriik | Taani |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Vindkraft omfattes ikke af nye bestemmelser om lavere afskrivningssats |
| Õiguslik alus | Lov om skattemæssige afskrivninger (ændret ved lov nr. 540 af 6. juni 2007) |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Keskkonnakaitse |
| Abi vorm | Maksutoetus |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 15 miljonit DKK |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | 1.1.2008-31.12.2017 |
| Majandusharud | Tuulegeneraatorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Finansministeriet |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

13.3.2008

Abi nr

N 394/07

Liikmesriik

Taani

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Vindkraft omfattes ikke af nye bestemmelser om lavere afskrivningssats

Õiguslik alus

Lov om skattemæssige afskrivninger (ændret ved lov nr. 540 af 6. juni 2007)

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Keskkonnakaitse

Abi vorm

Maksutoetus

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 15 miljonit DKK

Abi osatähtsus

—

Kestus

1.1.2008-31.12.2017

Majandusharud

Tuulegeneraatorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Finansministeriet

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 21.12.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 567/07 |
| Liikmesriik | Taani |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Ændring af elproduktionstilskuddet |
| Õiguslik alus | Lov om tilskud til elproduktion, jf. Lovbekendtgørelse nr. 490 af 13. juni 2003 med de ændringer, som følger af Lov nr. 1232 af 27. december 2003, Lov nr. 428 af 6. juni 2005, Lov nr. 538 af 8. juni 2006 og Lov nr. 550 af 6. juni 2007 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Keskkonnakaitse |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 270 miljonit DKK |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | Kuni 31.12.2018 |
| Majandusharud | Elektrienergia tootmine |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Energistyrelsen |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

21.12.2007

Abi nr

N 567/07

Liikmesriik

Taani

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Ændring af elproduktionstilskuddet

Õiguslik alus

Lov om tilskud til elproduktion, jf. Lovbekendtgørelse nr. 490 af 13. juni 2003 med de ændringer, som følger af Lov nr. 1232 af 27. december 2003, Lov nr. 428 af 6. juni 2005, Lov nr. 538 af 8. juni 2006 og Lov nr. 550 af 6. juni 2007

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Keskkonnakaitse

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 270 miljonit DKK

Abi osatähtsus

—

Kestus

Kuni 31.12.2018

Majandusharud

Elektrienergia tootmine

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Energistyrelsen

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 6.5.2008 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 652/07 |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Piirkond | Northern Ireland |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Northern Ireland Spin-outs (NISPO) — Risk Capital |
| Õiguslik alus | Article 7 of the Industrial Development (Northern Ireland) Order 1982, as amended by 2002 ID Act |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Riskikapital, piirkondlik areng |
| Abi vorm | Kapitalisüstid |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 7 miljonit GBP |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | 1.4.2008-31.12.2013 |
| Majandusharud | Kõik sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Invest NI |
| Bedford Square |
| Belfast, BT2 7ES |
| United Kingdom |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

6.5.2008

Abi nr

N 652/07

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Piirkond

Northern Ireland

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Northern Ireland Spin-outs (NISPO) — Risk Capital

Õiguslik alus

Article 7 of the Industrial Development (Northern Ireland) Order 1982, as amended by 2002 ID Act

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Riskikapital, piirkondlik areng

Abi vorm

Kapitalisüstid

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 7 miljonit GBP

Abi osatähtsus

—

Kestus

1.4.2008-31.12.2013

Majandusharud

Kõik sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Invest NI

Bedford Square

Belfast, BT2 7ES

United Kingdom

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 5.2.2008 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 779/07 |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | País Vasco |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Programa de ayudas para fomento de acciones y proyectos de ahorro, eficiencia energética y utilización de energías renovables |
| Õiguslik alus | Orden de 14 de diciembre de 2005, de la Consejera de Industria, Comercio y Turismo, por la que se regula el Programa de ayudas para fomento de acciones y proyectos de ahorro, eficiencia energética y utilización de energías renovables |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Keskkonnakaitse, energia säästmine |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 3,5 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | 50 % |
| Kestus | 1.1.2008-31.12.2008 |
| Majandusharud | Kõik sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Consejera de Industria
  Comercio y Turismo
  País Vasco |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

5.2.2008

Abi nr

N 779/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

País Vasco

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Programa de ayudas para fomento de acciones y proyectos de ahorro, eficiencia energética y utilización de energías renovables

Õiguslik alus

Orden de 14 de diciembre de 2005, de la Consejera de Industria, Comercio y Turismo, por la que se regula el Programa de ayudas para fomento de acciones y proyectos de ahorro, eficiencia energética y utilización de energías renovables

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Keskkonnakaitse, energia säästmine

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 3,5 miljonit EUR

Abi osatähtsus

50 %

Kestus

1.1.2008-31.12.2008

Majandusharud

Kõik sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Consejera de Industria

Comercio y Turismo

País Vasco

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 14.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 149/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 149/5

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 149/02)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 7.12.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 586/07 |
| Liikmesriik | Taani |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Forlængelse og ændring af lempelsen af spildevandsafgiften |
| Õiguslik alus | Spildevandsafgiftslov (LBKG nr. 636 af 21.8.1998) |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Keskkonnakaitse |
| Abi vorm | Maksutoetus |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 100 miljonit DKK |
| Abi osatähtsus | 80 % |
| Kestus | 1.1.2008-31.12.2017 |
| Majandusharud | Abisaajad kuues sektoris: tselluloositööstus, vitamiinitööstus, orgaanilise pigmendi tootmine, kalatöötlemine, suhkru- ja pektiinitootmine |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Finansministeriet |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

7.12.2007

Abi nr

N 586/07

Liikmesriik

Taani

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Forlængelse og ændring af lempelsen af spildevandsafgiften

Õiguslik alus

Spildevandsafgiftslov (LBKG nr. 636 af 21.8.1998)

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Keskkonnakaitse

Abi vorm

Maksutoetus

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 100 miljonit DKK

Abi osatähtsus

80 %

Kestus

1.1.2008-31.12.2017

Majandusharud

Abisaajad kuues sektoris: tselluloositööstus, vitamiinitööstus, orgaanilise pigmendi tootmine, kalatöötlemine, suhkru- ja pektiinitootmine

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Finansministeriet

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 14.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 149/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 149/6

---

Komisjoni teatis ohtlikkuse hindamise tulemuste ja ohu vähendamise strateegia kohta järgmiste ainete puhul: kaadmium ja kaadmiumoksiid

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 149/03)

Nõukogu 23. märtsi 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 793/93 olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta (1) on ette nähtud andmete teatamine, erinimekirja kandmine, ohtlikkuse hindamine ja vajaduse korral strateegia väljatöötamine sellistest ainetest tingitud ohu vähendamiseks.

Määruse (EMÜ) nr 793/93 raames on järgmised ühendid loetud eritähelepanu vajavateks ühenditeks, mida tuleb hinnata vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 143/97 (2), milles käsitletakse määruse (EMÜ) nr 793/93 kohaselt eritähelepanu vajavate ainete kolmandat nimekirja:

| — | kaadmium; |
| --- | --- |

—

kaadmium;

| — | kaadmiumoksiid. |
| --- | --- |

—

kaadmiumoksiid.

Osundatud määrustega referendiks määratud liikmesriik on lõpetanud kõnealustest ainetest inimesele ja keskkonnale tuleneva ohu hindamise vastavalt komisjoni 28. juuni 1994. aasta määrusele (EÜ) nr 1488/94, milles kehtestatakse registreeritud kemikaalide poolt inimesele ja keskkonnale põhjustatava ohtlikkuse hindamise põhimõtted (3), ja on vastavalt määrusele (EMÜ) nr 793/93 soovitanud strateegia ohu vähendamiseks.

Toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomiteega (SCTEE) on konsulteeritud ja komitee on esitanud arvamuse referendi tehtud ohuhindamise kohta. Kõnealune arvamus on avaldatud teaduskomitee veebilehel.

Määruse (EMÜ) nr 793/93 artikli 11 lõikega 2 on nähtud ette, et ohuhindamise tulemused ja ohu vähendamiseks soovitatud strateegia kinnitatakse ühenduse tasandil ja avaldatakse komisjoni poolt. Käesolevas teatises ja komisjoni asjaomases soovituses 2008/446/EÜ (4) on esitatud ohuhindamise tulemused (5) ja strateegia eespool nimetatud ainetest tingitud ohu vähendamiseks.

Käesolevas teatises esitatud ohuhindamise tulemused ja ohu vähendamise strateegia on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 793/93 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega.

---

(1)  EÜT L 84, 5.4.1993, lk 1.

(2)  EÜT L 25, 28.1.1997, lk 13.

(3)  EÜT L 161, 29.6.1994, lk 3.

(4)  ELT L 156, 14.6.2008.

(5)  Põhjaliku ohuhindamisaruande ja selle kokkuvõtte võib leida Euroopa Kemikaalide Büroo veebilehelt:

http://ecb.jrc.it/existing-substances/

---

LISA

1. OSA

| CASi nr: 7440-43-9 | | Einecsi nr: 231-152-8 |
| --- | --- | --- |
| Einecsi nimetus: | Kaadmium |
| IUPACi nimetus: | Kaadmium |
| Referent: | Belgia |
| Liigitus (1): | Kantserogeenne, kategooria 2; R45
  Mutageenne, kategooria 3; R68
  Reproduktiivtoksiline, kategooria 3; R62-63
  T; R48/23/25
  T+; R26
  N; R50-53 |

CASi nr: 7440-43-9

Einecsi nr: 231-152-8

Einecsi nimetus:

Kaadmium

IUPACi nimetus:

Kaadmium

Referent:

Belgia

Liigitus (1):

Kantserogeenne, kategooria 2; R45

Mutageenne, kategooria 3; R68

Reproduktiivtoksiline, kategooria 3; R62-63

T; R48/23/25

T+; R26

N; R50-53

Ohuhinnang põhineb Euroopa Ühenduses toodetud või sinna imporditud aine elutsükliga seotud praegusel kasutusel, mida kirjeldatakse referentliikmesriigi poolt komisjonile esitatud ohuhindamisettekandes (2).

Kättesaadava teabe põhjal on ohu hindamisel leitud, et Euroopa Ühenduses kasutatakse seda ainet peamiselt kaadmium-nikkel-patareide valmistamiseks, samuti lähtematerjalina paljude muude kaadmiumiühendite (peamiselt värvipigmentide ja stabilisaatorite) valmistamiseks. Lisaks kasutatakse seda pindade katmiseks ja töötlemiseks (metallide pindamine) ning legeeriva lisandina. Kaadmiumi võib esineda ka muudes metallides lisandina ning kõnealuse metalliga võib kokku puutuda mitmesuguste must- ja värvilise metallurgia protsesside puhul (näiteks metallide valamine ja (ümber-)sulatamine). Käitistes, kus kaadmiumi toodetakse või kasutatakse, võivad töötajad puutuda kokku, peamiselt sissehingamise teel, metalse kaadmiumi tolmuga või metalli kuumutamisel tekkiva kaadmiumoksiidi sisaldava suitsuga. Metalse kaadmiumi tolm võib sattuda nahale metallipulbri või -tolmu käitlemisel või hooldamistööde ajal.

Tavainimesed, kes ei tööta kaadmiumitööstuses, puutuvad kaadmiumiga kokku (üldises mõttes, mitte tingimata metalse kaadmiumiga) peamiselt kaadmiumiga saastatud toitu süües. Tubaka suitsetamine on oluline lisavõimalus kaadmiumiga kokkupuutumiseks sissehingamise kaudu.

Kaadmiumi sattumine keskkonda on arvutatud kõigi teadaolevate inimtekkeliste kaadmiumiheidete alusel; arvesse on võetud heiteid, mis tekivad kaadmiumi ja kaadmiumoksiidi tootmisel ja töötlemisel, samuti selliseid kaadmiumiheite hajusallikaid nagu väetised, terasetootmine, nafta ja kivisöe põletamine, transport, jäätmete põletamine, prügilad jne. Kohaliku kokkupuute hindamisel võeti arvesse kaadmiumi ja kaadmiumoksiidi tootjaid ja töötlejaid; arvutati ka ennustatavad keskkonna piirkondlikud kaadmiumisisaldused. Piirkondlikul ja kontinendi tasandil toimuva kaadmiumiga kokkupuute arvutamisel võeti arvesse kõiki inimtekkelisi kaadmiumiheiteid, sealhulgas hajusheiteid, ja saadud tulemus peegeldab sisaldust, mis on tekkinud hajusheidetest 60 aastaga. Tegelik keskkonna kaadmiumisisaldus sisaldab ka kaadmiumi looduslikku fooni (geoloogilised allikad või looduslikud protsessid) ning seda kaadmiumi, mis inimkond on varem heitnud keskkonda (varasem reostus).

OHU HINDAMINE

A.   Inimeste tervis

Kõnealust ainet ei ole piisavalt uuritud võimaliku neurotoksilise mõju suhtes, eriti arenemisjärgus olevale ajule avaldatava mõju suhtes. Selle mõju täpsemaks iseloomustamiseks, kokkupuuteviisi kindlakstegemiseks ja neurotoksilisuse mehhanismi väljaselgitamiseks oleks vaja täiendavat epidemioloogilist ja katselist teavet. Kuid kuna kõnealune aine on tunnistatud künniseta kantserogeeniks, tuleb selle puhul tavaliselt kasutada ettevaatusmeetmeid, mis täiendavast teabest arenguhäireid põhjustava mürgisuse kohta ei sõltu.

TÖÖTAJAID

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse, et

| — | kokkupuude sissehingamise kaudu kaadmiumi tootmisel, sulamite legeerimisel, kõva- või pehmejoodisega jootmisel ning keevitamisel võib põhjustada ägedat mürgitust; |
| --- | --- |

—

kokkupuude sissehingamise kaudu kaadmiumi tootmisel, sulamite legeerimisel, kõva- või pehmejoodisega jootmisel ning keevitamisel võib põhjustada ägedat mürgitust;

| — | metalse kaadmiumi tootmisel, patareide tootmisel ja ringlusse võtmisel, värvipigmentide tootmisel, sulamite legeerimisel ja joodistega jootmisel esinev kokkupuude kaadmiumiga sissehingamise teel võib kahjustada viljakust ja suguorganeid; |
| --- | --- |

—

metalse kaadmiumi tootmisel, patareide tootmisel ja ringlusse võtmisel, värvipigmentide tootmisel, sulamite legeerimisel ja joodistega jootmisel esinev kokkupuude kaadmiumiga sissehingamise teel võib kahjustada viljakust ja suguorganeid;

| — | kõigi tööstuslike kasutusviiside puhul võib sissehingamisel avalduda kaadmiumi hingamisteid ärritav toime ning kordusdoosi mürgisus neerudele ja luudele, genotoksilisus ning kantserogeensus, kuna aine on tunnistatud künniseta kantserogeeniks. |
| --- | --- |

—

kõigi tööstuslike kasutusviiside puhul võib sissehingamisel avalduda kaadmiumi hingamisteid ärritav toime ning kordusdoosi mürgisus neerudele ja luudele, genotoksilisus ning kantserogeensus, kuna aine on tunnistatud künniseta kantserogeeniks.

TARBIJAID

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse, et

| — | kaadmiumi sisaldavate jootevarbade (mida esineb kodukasutajale ettenähtud meisterdamistoodete hulgas) kasutamisel võib sissehingamine põhjustada hingamisteede ägedat ärritust; |
| --- | --- |

—

kaadmiumi sisaldavate jootevarbade (mida esineb kodukasutajale ettenähtud meisterdamistoodete hulgas) kasutamisel võib sissehingamine põhjustada hingamisteede ägedat ärritust;

| — | (import-)ehete kandmisel või kaadmiumi sisaldavate jootevarbade (mida esineb kodukasutajale ettenähtud meisterdamistoodete hulgas) kasutamisel võib kokkupuuteviisist sõltumatult avalduda aine genotoksilisus ja kantserogeensus, kuna ainet peetakse künniseta kantserogeeniks. |
| --- | --- |

—

(import-)ehete kandmisel või kaadmiumi sisaldavate jootevarbade (mida esineb kodukasutajale ettenähtud meisterdamistoodete hulgas) kasutamisel võib kokkupuuteviisist sõltumatult avalduda aine genotoksilisus ja kantserogeensus, kuna ainet peetakse künniseta kantserogeeniks.

KESKKONNA KAUDU INIMESI

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse, et

| — | mõne punktallika läheduses võib kokkupuutel (peamiselt sissehingamise kaudu) avalduda mürgisus hingamisteedele; |
| --- | --- |

—

mõne punktallika läheduses võib kokkupuutel (peamiselt sissehingamise kaudu) avalduda mürgisus hingamisteedele;

| — | täiskasvanutel, kes suitsetavad, kelle kehas on puudulikud rauavarud ja/või kes elavad punktallikate läheduses, võib keskkonna kaudu toimuval kokkupuutel avalduda kordusdoosi mürgisus neerudele ja luudele; |
| --- | --- |

—

täiskasvanutel, kes suitsetavad, kelle kehas on puudulikud rauavarud ja/või kes elavad punktallikate läheduses, võib keskkonna kaudu toimuval kokkupuutel avalduda kordusdoosi mürgisus neerudele ja luudele;

| — | keskkonna kaudu toimuval mis tahes kokkupuutel võib avalduda aine genotoksilisus ja kantserogeensus, kuna aine on liigitatud künniseta kantserogeenide hulka. |
| --- | --- |

—

keskkonna kaudu toimuval mis tahes kokkupuutel võib avalduda aine genotoksilisus ja kantserogeensus, kuna aine on liigitatud künniseta kantserogeenide hulka.

INIMESTE TERVIST (füüsikaliste ja keemiliste omaduste kaudu)

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja lisateavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selline järeldus tehti, kuna praegust tootmises ja kasutamises rakendatavate kaitsemeetmete taset arvestades on füüsikalis-keemilistest omadustest tulenev oht on väike.

B.   Keskkond

VEEÖKOSÜSTEEMI, SEALHULGAS SETTEID

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse järgmist:

| — | muret tekitab kohaliku veekeskkonna seisund viies kaadmiumiga seotud tootmiskohas (metalne kaadmium — üks tootmiskoht) või töötlemiskohas (kaks värvipigmentide tootmise kohta, pindamine ja sulamid); |
| --- | --- |

—

muret tekitab kohaliku veekeskkonna seisund viies kaadmiumiga seotud tootmiskohas (metalne kaadmium — üks tootmiskoht) või töötlemiskohas (kaks värvipigmentide tootmise kohta, pindamine ja sulamid);

| — | muret tekitab kohaliku veekeskkonna seisund ühes ringlussevõtu kohas; |
| --- | --- |

—

muret tekitab kohaliku veekeskkonna seisund ühes ringlussevõtu kohas;

| — | muret tekitab üks prügila, millest leostub kaadmiumi otse pinnaveekogusse, kusjuures kaadmiumi sisaldus on 50 μg/l; |
| --- | --- |

—

muret tekitab üks prügila, millest leostub kaadmiumi otse pinnaveekogusse, kusjuures kaadmiumi sisaldus on 50 μg/l;

| — | 90 % jõgede ja järvede keskmise kaadmiumisisalduse alusel on olukord murettekitav Ühendkuningriigis ja Belgia Valloonia piirkonnas; |
| --- | --- |

—

90 % jõgede ja järvede keskmise kaadmiumisisalduse alusel on olukord murettekitav Ühendkuningriigis ja Belgia Valloonia piirkonnas;

| — | käitised, kus kaadmiumi kasutatakse pindamiseks ja legeerimiseks, võivad kahjustada setetes elavaid organisme; |
| --- | --- |

—

käitised, kus kaadmiumi kasutatakse pindamiseks ja legeerimiseks, võivad kahjustada setetes elavaid organisme;

| — | muret tekitab setetes elavate organismide seisund nelja tootmiskoha juures (üks metalse kaadmiumi tootmise koht, kaks kaadmiumpigmentide tootmise kohta ja üks ringlussevõtu koht) ning nelja jäätmete kõrvaldamise koha juures (üks olmejäätmete põletamise koht ja kolm prügilat olmejäätmete ladustamiseks), kui võtta biokättesaadavuse paranduse leidmisel aluseks happeliste lenduvate sulfiidide andmebaasist ELi piirkondade kõige madalam 10. protsentiil (Saksamaa andmed kolme jõgikonna kohta). |
| --- | --- |

—

muret tekitab setetes elavate organismide seisund nelja tootmiskoha juures (üks metalse kaadmiumi tootmise koht, kaks kaadmiumpigmentide tootmise kohta ja üks ringlussevõtu koht) ning nelja jäätmete kõrvaldamise koha juures (üks olmejäätmete põletamise koht ja kolm prügilat olmejäätmete ladustamiseks), kui võtta biokättesaadavuse paranduse leidmisel aluseks happeliste lenduvate sulfiidide andmebaasist ELi piirkondade kõige madalam 10. protsentiil (Saksamaa andmed kolme jõgikonna kohta).

MAISMAAÖKOSÜSTEEMI

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse järgmist:

| — | muret tekitavad metallide pindamise ja sulamite tootmise kohad; |
| --- | --- |

—

muret tekitavad metallide pindamise ja sulamite tootmise kohad;

| — | Euroopa muldades mõõdetud kaadmiumisisalduse 90. protsentiili andmete alusel tekitab muret üks piirkond (Ühendkuningriik). |
| --- | --- |

—

Euroopa muldades mõõdetud kaadmiumisisalduse 90. protsentiili andmete alusel tekitab muret üks piirkond (Ühendkuningriik).

VÄLISÕHKU

ähvardava ohu hindamisel

järeldust ei tehtud, kuna

välisõhu puhul ohtusid ei kirjeldatud.

REOVEEPUHASTI MIKROORGANISME

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus, et

ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse järgmist:

| — | muret tekitab reoveepuhastite mikroorganismide seisund metallide pindamise ja legeerimise kohtade käitisesisestes ja -välistes reoveepuhastusjaamades; |
| --- | --- |

—

muret tekitab reoveepuhastite mikroorganismide seisund metallide pindamise ja legeerimise kohtade käitisesisestes ja -välistes reoveepuhastusjaamades;

| — | muret teeb ühe kaadmium-nikkel-patareide ringlussevõtu käitise reoveepuhasti mikroorganismide seisund, kus reovesi juhitakse käitisest väljaspool asuvasse reoveepuhastusjaama. |
| --- | --- |

—

muret teeb ühe kaadmium-nikkel-patareide ringlussevõtu käitise reoveepuhasti mikroorganismide seisund, kus reovesi juhitakse käitisest väljaspool asuvasse reoveepuhastusjaama.

TEISESE MÜRGITUSE

ohu hindamisel tehti järeldus,

et ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse, et

| — | Euroopa muldades mõõdetud kaadmiumisisalduse 90. protsentiili andmete alusel tekitab muret üks piirkond (Ühendkuningriik). |
| --- | --- |

—

Euroopa muldades mõõdetud kaadmiumisisalduse 90. protsentiili andmete alusel tekitab muret üks piirkond (Ühendkuningriik).

OHU VÄHENDAMISE STRATEEGIA

TÖÖTAJATE puhul

Kohaldatakse ühenduses praegu kehtivaid töötajate kaitse alaseid õigusakte, eelkõige nõukogu direktiivi 2004/37/EÜ (3) (nn kantserogeenide ja mutageenide direktiiv), mis üldise arvamuse kohaselt loovad sobiva raamistiku kõnealusest ainest lähtuva ohu vajalikuks piiramiseks.

Selles raamistikus soovitatakse:

| — | kehtestada ühenduse tasandil kas direktiivi 98/24/EÜ (4) või 2004/37/EÜ alusel, vastavalt vajadusele, kaadmiumiühenditele piirnorm töökeskkonnas ning bioloogiline piirnorm. |
| --- | --- |

—

kehtestada ühenduse tasandil kas direktiivi 98/24/EÜ (4) või 2004/37/EÜ alusel, vastavalt vajadusele, kaadmiumiühenditele piirnorm töökeskkonnas ning bioloogiline piirnorm.

TARBIJATE puhul

| — | kaaluda nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ (5) (nn turustamise ja kasutamise piirangute direktiiv) alusel turustamise ja kasutamise piirangute kehtestamist ühenduse tasandil kaadmiumi sisaldavatele jootmisvarbadele ning ehetele, mis satuvad kokkupuutesse nahaga. |
| --- | --- |

—

kaaluda nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ (5) (nn turustamise ja kasutamise piirangute direktiiv) alusel turustamise ja kasutamise piirangute kehtestamist ühenduse tasandil kaadmiumi sisaldavatele jootmisvarbadele ning ehetele, mis satuvad kokkupuutesse nahaga.

KESKKONNA KAUDU OHUSTATUD INIMESTE puhul

| — | kaaluda määrusega (EÜ) nr 1881/2006 (millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes) (6) toiduainete jaoks sätestatud kaadmiumi piirnormide läbivaatamist; |
| --- | --- |

—

kaaluda määrusega (EÜ) nr 1881/2006 (millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes) (6) toiduainete jaoks sätestatud kaadmiumi piirnormide läbivaatamist;

| — | kaaluda nõukogu direktiiviga 2001/37/EÜ (7) (nn tubakatoodete direktiiv) kaadmiumi piirnormide kehtestamist tubakasegu ja -lehtede jaoks; |
| --- | --- |

—

kaaluda nõukogu direktiiviga 2001/37/EÜ (7) (nn tubakatoodete direktiiv) kaadmiumi piirnormide kehtestamist tubakasegu ja -lehtede jaoks;

| — | kaaluda ühenduse tasandil kaadmiumi maksimaalse sisalduse kehtestamist väetistes, arvestades erinevaid tingimusi ühenduse eri osades. |
| --- | --- |

—

kaaluda ühenduse tasandil kaadmiumi maksimaalse sisalduse kehtestamist väetistes, arvestades erinevaid tingimusi ühenduse eri osades.

2. OSA

| CASi nr: 1306-19-0 | | Einecsi nr: 215-146-2 |
| --- | --- | --- |
| Molekulivalem: | CdO |
| Einecsi nimetus: | Kaadmiumoksiid |
| IUPACi nimetus: | Kaadmiumoksiid |
| Referent: | Belgia |
| Liigitus (8): | Kantserogeenne, kategooria 2; R45
  Kategooria 3; R68
  Kategooria 3; R62-63
  T; R48/23/25
  T+; R26
  T+; R26
  N; R50-53 |

CASi nr: 1306-19-0

Einecsi nr: 215-146-2

Molekulivalem:

CdO

Einecsi nimetus:

Kaadmiumoksiid

IUPACi nimetus:

Kaadmiumoksiid

Referent:

Belgia

Liigitus (8):

Kantserogeenne, kategooria 2; R45

Kategooria 3; R68

Kategooria 3; R62-63

T; R48/23/25

T+; R26

T+; R26

N; R50-53

Ohuhinnang põhineb Euroopa Ühenduses toodetud või sinna imporditud aine elutsükliga seotud praegusel kasutamisel, nagu on kirjeldatud referentliikmesriigi poolt komisjonile esitatud ohuanalüüsis.

Kättesaadava teabe põhjal on ohu hindamisel leitud, et Euroopa Ühenduses kasutatakse seda ainet peamiselt kaadmium-nikkel-patareide valmistamiseks, samuti lähtematerjalina paljude muude kaadmiumiühendite (peamiselt värvipigmentide ja stabilisaatorite) valmistamiseks. Kaadmiumoksiidi võib esineda ka muudes metallides lisandina ning kõnealuse ainega võib kokku puutuda mitmesuguste must- ja värvilise metallurgia protsesside puhul (näiteks metallide valamine ja (ümber-)sulatamine). Kaadmiumoksiidi tootmisel või kasutamisel võivad töötajad sattuda ainega kokkupuutesse peamiselt tolmu või suitsu sissehingamise kaudu. Kaadmiumoksiidi tolm võib sattuda nahale metallipulbri või -tolmu käitlemisel või hooldamistööde ajal. Tavainimesed, kes ei tööta kaadmiumitööstuses, puutuvad kaadmiumiga kokku (üldises mõttes, mitte tingimata kaadmiumoksiidiga) peamiselt kaadmiumiga saastatud toitu süües. Tubaka suitsetamine on oluline lisavõimalus kaadmiumiga (peamiselt kaadmiumoksiidiga) kokkupuutumiseks sissehingamise kaudu.

Kaadmiumi sattumine keskkonda on arvutatud kõigi teadaolevate inimtekkeliste kaadmiumiheidete alusel; arvesse on võetud kaadmiumi ja kaadmiumoksiidi tootmist ja töötlemist, samuti kaadmiumiheidet sellistest hajusallikatest nagu väetised, terasetootmine, nafta ja kivisöe põletamine, liiklus, jäätmete põletamine, prügilad jne. Kohaliku kokkupuute hindamisel võeti arvesse kaadmiumi ja kaadmiumoksiidi tootjaid ja töötlejaid; arvutati ka piirkondlikud keskkonna kaadmiumisisaldused. Piirkondlikul ja kontinendi tasandil toimuva kaadmiumiga kokkupuute arvutamisel võeti arvesse kõiki inimtekkelisi kaadmiumiheiteid, sealhulgas hajusheiteid, ja saadud tulemus peegeldab sisaldust, mis on tekkinud hajusheidetest 60 aastaga. Tegelik keskkonna kaadmiumisisaldus sisaldab ka kaadmiumi looduslikku fooni (geoloogilised allikad või looduslikud protsessid) ning seda kaadmiumi, mis inimkond on varem heitnud keskkonda (varasem reostus).

OHTUDE HINDAMINE

A.   Inimeste tervis

Kõnealust ainet ei ole piisavalt uuritud võimaliku neurotoksilise mõju suhtes, eriti arenemisjärgus olevale ajule avaldatava mõju suhtes. Selle mõju täpsemaks iseloomustamiseks, kokkupuuteviisi kindlakstegemiseks ja neurotoksilisuse mehhanismi väljaselgitamiseks on vaja täiendavat epidemioloogilist ja katselist teavet. Kuid kuna kõnealune aine on tunnistatud künniseta kantserogeeniks, tuleb selle puhul tavaliselt kasutada ettevaatusmeetmeid, mis täiendavast teabest arenguhäireid põhjustava mürgisuse kohta ei sõltu.

TÖÖTAJAID

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse, et

| — | kokkupuude sissehingamise kaudu kaadmiumoksiidi tootmisel võib põhjustada ägedat mürgitust; |
| --- | --- |

—

kokkupuude sissehingamise kaudu kaadmiumoksiidi tootmisel võib põhjustada ägedat mürgitust;

| — | kaadmiumoksiidi tootmisel, patareide tootmisel ja ringlusse võtmisel ning värvipigmentide tootmisel esinev kokkupuude sissehingamise teel võib kahjustada viljakust ja suguorganeid; |
| --- | --- |

—

kaadmiumoksiidi tootmisel, patareide tootmisel ja ringlusse võtmisel ning värvipigmentide tootmisel esinev kokkupuude sissehingamise teel võib kahjustada viljakust ja suguorganeid;

| — | kõigi tööstuslike kasutusviiside puhul võib sissehingamisel avalduda kaadmiumoksiidi hingamisteid ärritav toime ning kordusdoosi mürgisus neerudele ja luudele, genotoksilisus ning kantserogeensus, kuna aine on tunnistatud künniseta kantserogeeniks. |
| --- | --- |

—

kõigi tööstuslike kasutusviiside puhul võib sissehingamisel avalduda kaadmiumoksiidi hingamisteid ärritav toime ning kordusdoosi mürgisus neerudele ja luudele, genotoksilisus ning kantserogeensus, kuna aine on tunnistatud künniseta kantserogeeniks.

TARBIJAID

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja lisateavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse, et

| — | ohuhindamisel vaadeldud kokkupuuteviiside hulgas on kaadmiumoksiidi kasutatud ainult kaadmium-nikkel-patareide valmistamisel ja sel puhul on tarbijate kaadmiumiga kokkupuute oht tühine või puudub. |
| --- | --- |

—

ohuhindamisel vaadeldud kokkupuuteviiside hulgas on kaadmiumoksiidi kasutatud ainult kaadmium-nikkel-patareide valmistamisel ja sel puhul on tarbijate kaadmiumiga kokkupuute oht tühine või puudub.

KESKKONNA KAUDU INIMESI

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse järgmist:

| — | mõne punktallika läheduses võib kokkupuutel (peamiselt sissehingamise kaudu) avalduda mürgisus hingamisteedele; |
| --- | --- |

—

mõne punktallika läheduses võib kokkupuutel (peamiselt sissehingamise kaudu) avalduda mürgisus hingamisteedele;

| — | täiskasvanutel, kes suitsetavad, kelle kehas on puudulikud rauavarud ja/või kes elavad punktallikate läheduses, võib keskkonna kaudu toimuval kokkupuutel avalduda kordusdoosi mürgisus neerudele ja luudele; |
| --- | --- |

—

täiskasvanutel, kes suitsetavad, kelle kehas on puudulikud rauavarud ja/või kes elavad punktallikate läheduses, võib keskkonna kaudu toimuval kokkupuutel avalduda kordusdoosi mürgisus neerudele ja luudele;

| — | keskkonna kaudu toimuval mis tahes kokkupuutel võib avalduda aine genotoksilisus ja kantserogeensus, kuna aine on liigitatud künniseta kantserogeenide hulka. |
| --- | --- |

—

keskkonna kaudu toimuval mis tahes kokkupuutel võib avalduda aine genotoksilisus ja kantserogeensus, kuna aine on liigitatud künniseta kantserogeenide hulka.

INIMESTE TERVIST (füüsikaliste ja keemiliste omaduste kaudu)

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja lisateavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele.

Selles järelduses arvestatakse, et

| — | praegust tootmises ja kasutamises rakendatavate kaitsemeetmete taset arvestades on füüsikalis-keemilistest omadustest tulenev oht on väike. |
| --- | --- |

—

praegust tootmises ja kasutamises rakendatavate kaitsemeetmete taset arvestades on füüsikalis-keemilistest omadustest tulenev oht on väike.

B.   Keskkond

VEEÖKOSÜSTEEMI, SEALHULGAS SETTEID

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse järgmist:

| — | kohaliku veekeskkonna seisund viies kaadmiumiga seotud tootmiskohas (metalne kaadmium — üks tootmiskoht) või töötlemiskohas (kaks värvipigmentide tootmise kohta, pindamine ja sulamid) on murettekitav; |
| --- | --- |

—

kohaliku veekeskkonna seisund viies kaadmiumiga seotud tootmiskohas (metalne kaadmium — üks tootmiskoht) või töötlemiskohas (kaks värvipigmentide tootmise kohta, pindamine ja sulamid) on murettekitav;

| — | muret tekitab kohaliku veekeskkonna seisund ühes ringlussevõtu kohas; |
| --- | --- |

—

muret tekitab kohaliku veekeskkonna seisund ühes ringlussevõtu kohas;

| — | muret tekitab üks prügila, millest leostub kaadmiumi otse pinnaveekogusse, kusjuures kaadmiumi sisaldus on 50 μg/l; |
| --- | --- |

—

muret tekitab üks prügila, millest leostub kaadmiumi otse pinnaveekogusse, kusjuures kaadmiumi sisaldus on 50 μg/l;

| — | 90 % jõgede ja järvede keskmise kaadmiumisisalduse alusel on olukord murettekitav Ühendkuningriigis ja Belgia Valloonia piirkonnas; |
| --- | --- |

—

90 % jõgede ja järvede keskmise kaadmiumisisalduse alusel on olukord murettekitav Ühendkuningriigis ja Belgia Valloonia piirkonnas;

| — | käitised, kus kaadmiumi kasutatakse metallide pindamiseks ja legeerimiseks, võivad kahjustada setetes elavaid organisme; |
| --- | --- |

—

käitised, kus kaadmiumi kasutatakse metallide pindamiseks ja legeerimiseks, võivad kahjustada setetes elavaid organisme;

| — | muret tekitab setetes elavate organismide seisund nelja tootmiskoha juures (üks metalse kaadmiumi tootmise koht, kaks kaadmiumpigmentide tootmise kohta ja üks ringlussevõtu koht) ning nelja jäätmete kõrvaldamise koha juures (üks olmejäätmete põletamise koht ja kolm prügilat olmejäätmete ladustamiseks), kui võtta biokättesaadavuse paranduse leidmisel aluseks happeliste lenduvate sulfiidide andmebaasist ELi piirkondade kõige madalam 10. protsentiil (Saksamaa andmed kolme jõgikonna kohta). |
| --- | --- |

—

muret tekitab setetes elavate organismide seisund nelja tootmiskoha juures (üks metalse kaadmiumi tootmise koht, kaks kaadmiumpigmentide tootmise kohta ja üks ringlussevõtu koht) ning nelja jäätmete kõrvaldamise koha juures (üks olmejäätmete põletamise koht ja kolm prügilat olmejäätmete ladustamiseks), kui võtta biokättesaadavuse paranduse leidmisel aluseks happeliste lenduvate sulfiidide andmebaasist ELi piirkondade kõige madalam 10. protsentiil (Saksamaa andmed kolme jõgikonna kohta).

MAISMAAÖKOSÜSTEEMI

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse, et

| — | muret tekitavad metallide kaadmiumiga pindamise ja sulamite tootmise kohad; |
| --- | --- |

—

muret tekitavad metallide kaadmiumiga pindamise ja sulamite tootmise kohad;

| — | Euroopa muldades mõõdetud kaadmiumisisalduse 90. protsentiili andmete alusel tekitab muret üks piirkond (Ühendkuningriik). |
| --- | --- |

—

Euroopa muldades mõõdetud kaadmiumisisalduse 90. protsentiili andmete alusel tekitab muret üks piirkond (Ühendkuningriik).

VÄLISÕHKU

ähvardava ohu hindamisel

järeldust ei tehtud, kuna välisõhu puhul ohtusid ei kirjeldatud.

REOVEEPUHASTI MIKROORGANISME

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse järgmist:

| — | muret teeb reoveepuhastite mikroorganismide seisund metallide pindamise ja legeerimise kohtade käitisesisestes ja -välistes reoveepuhastusjaamades; |
| --- | --- |

—

muret teeb reoveepuhastite mikroorganismide seisund metallide pindamise ja legeerimise kohtade käitisesisestes ja -välistes reoveepuhastusjaamades;

| — | muret teeb ühe kaadmium-nikkel-patareide ringlussevõtu käitise reoveepuhasti mikroorganismide seisund, kus reovesi juhitakse käitisest väljaspool asuvasse reoveepuhastusjaama. |
| --- | --- |

—

muret teeb ühe kaadmium-nikkel-patareide ringlussevõtu käitise reoveepuhasti mikroorganismide seisund, kus reovesi juhitakse käitisest väljaspool asuvasse reoveepuhastusjaama.

TEISESE MÜRGITUSE

ohu hindamisel tehti järeldus,

et ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse, et

| — | Euroopa muldades mõõdetud kaadmiumisisalduse 90. protsentiili andmete alusel tekitab muret üks piirkond (Ühendkuningriik). |
| --- | --- |

—

Euroopa muldades mõõdetud kaadmiumisisalduse 90. protsentiili andmete alusel tekitab muret üks piirkond (Ühendkuningriik).

OHU VÄHENDAMISE STRATEEGIA

TÖÖTAJATE puhul

Kohaldatakse ühenduses praegu kehtivaid töötajate kaitse alaseid õigusakte, eelkõige direktiivi 2004/37/EÜ (3) (nn kantserogeenide ja mutageenide direktiiv), mis üldise arvamuse kohaselt loovad sobiva raamistiku kõnealusest ainest lähtuva ohu vajalikuks piiramiseks.

Selles raamistikus soovitatakse:

| — | kehtestada ühenduse tasandil kas direktiivi 98/24/EÜ (4) või 2004/37/EÜ alusel, vastavalt vajadusele, kaadmiumoksiidile piirnorm töökeskkonnas ning bioloogiline piirnorm. |
| --- | --- |

—

kehtestada ühenduse tasandil kas direktiivi 98/24/EÜ (4) või 2004/37/EÜ alusel, vastavalt vajadusele, kaadmiumoksiidile piirnorm töökeskkonnas ning bioloogiline piirnorm.

KESKKONNA KAUDU OHUSTATUD INIMESTE puhul

| — | kaaluda määrusega (EÜ) nr 1881/2006 (millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes) (6) toiduainete jaoks sätestatud kaadmiumoksiidi piirnormide läbivaatamist; |
| --- | --- |

—

kaaluda määrusega (EÜ) nr 1881/2006 (millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes) (6) toiduainete jaoks sätestatud kaadmiumoksiidi piirnormide läbivaatamist;

| — | kaaluda direktiiviga 2001/37/EÜ (7) (nn tubakatoodete direktiiv) kaadmiumi piirnormide kehtestamist tubakasegu ja -lehtede jaoks; |
| --- | --- |

—

kaaluda direktiiviga 2001/37/EÜ (7) (nn tubakatoodete direktiiv) kaadmiumi piirnormide kehtestamist tubakasegu ja -lehtede jaoks;

| — | kaaluda ühenduse tasandil kaadmiumoksiidi maksimaalse sisalduse kehtestamist väetistes, arvestades erinevaid tingimusi ühenduse eri osades. |
| --- | --- |

—

kaaluda ühenduse tasandil kaadmiumoksiidi maksimaalse sisalduse kehtestamist väetistes, arvestades erinevaid tingimusi ühenduse eri osades.

---

(1)  Aine liigitus on kehtestatud komisjoni 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/73/EÜ, millega kohandatakse kahekümne üheksandat korda tehnika arenguga nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigusnormide ühtlustamise kohta (ELT L 152, 30.4.2004, lk 1, parandus: ELT L 216, 16.6.2004, lk 3).

(2)  Põhjaliku ohuhindamisettekande võib leida Euroopa Kemikaalide Büroo veebilehelt:

http://ecb.jrc.it/existing-substances/

(3)  ELT L 158, 30.4.2004.

(4)  EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11.

(5)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 201.

(6)  ELT L 394, 20.12.2006, lk 5.

(7)  EÜT L 194, 18.7.2001.

(8)  Aine liigitus on kehtestatud komisjoni 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/73/EÜ, millega kohandatakse kahekümne üheksandat korda tehnika arenguga nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigusnormide ühtlustamise kohta (ELT L 152, 30.4.2004, lk 1, parandus: ELT L 216, 16.6.2004, lk 3).

---

| 14.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 149/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 149/14

---

Komisjoni teatis ohtlikkuse hindamise tulemuste ja ohu vähendamise strateegia kohta järgmiste ainete puhul: bensüülbutüülftalaat (BBP), 2-furaldehüüd (furfuraal), naatriumperboraat

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 149/04)

Nõukogu 23. märtsi 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 793/93 olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta (1) on ette nähtud andmete teatamine, erinimekirja kandmine, ohtlikkuse hindamine ja vajaduse korral strateegia väljatöötamine sellistest ainetest tingitud ohu vähendamiseks.

Määruse (EMÜ) nr 793/93 raames on järgmised ühendid loetud eritähelepanu nõudvateks ühenditeks, mida tuleb hinnata vastavalt komisjoni määrustele (EÜ) nr 2268/95 (2) ja (EÜ) nr 143/97 (3), milles määruse (EMÜ) nr 793/93 kohaselt käsitletakse eritähelepanu nõudvate ainete teist ja kolmandat nimekirja:

| — | bensüülbutüülftalaat (BBP); |
| --- | --- |

—

bensüülbutüülftalaat (BBP);

| — | 2-furaldehüüd (furfuraal); |
| --- | --- |

—

2-furaldehüüd (furfuraal);

| — | naatriumperboraat. |
| --- | --- |

—

naatriumperboraat.

Kõnealuste määrustega referendiks määratud liikmesriigid on lõpetanud asjaomastest kemikaalidest inimesele ja keskkonnale tuleneva ohu hindamise vastavalt komisjoni 28. juuni 1994. aasta määrusele (EÜ) nr 1488/94, milles kehtestatakse registreeritud kemikaalide poolt inimesele ja keskkonnale põhjustatava ohtlikkuse hindamise põhimõtted (4), ja on vastavalt määrusele (EMÜ) nr 793/93 soovitanud strateegia ohu vähendamiseks.

Toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomiteega (SCTEE) ning tervise- ja keskkonnariskide teaduskomiteega (SCHER) on konsulteeritud ja komiteed on esitanud arvamuse referentide läbiviidud ohuhindamise kohta. Kõnealused arvamused on avaldatud teaduskomiteede veebilehel.

Määruse (EMÜ) nr 793/93 artikli 11 lõikega 2 on ette nähtud, et ohuhindamise tulemused ja ohu vähendamiseks soovitatud strateegia kinnitatakse ühenduse tasandil ja avaldatakse komisjoni poolt. Käesolevas teatises ja komisjoni asjaomases soovituses 2008/447/EÜ (5) on esitatud ohuhindamise tulemused (6) ja strateegia eespool nimetatud ainetest tingitud ohu vähendamiseks.

Käesolevas teatises esitatud ohuhindamise tulemused ja ohu vähendamise strateegia on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 793/93 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega.

---

(1)  EÜT L 84, 5.4.1993, lk 1.

(2)  EÜT L 231, 28.9.1995, lk 18.

(3)  EÜT L 25, 28.1.1997, lk 13.

(4)  EÜT L 161, 29.6.1994, lk 3.

(5)  ELT L 156, 14.6.2008.

(6)  Põhjaliku ohuhindamisettekande ja selle kokkuvõtte võib leida Euroopa Kemikaalide Büroo veebilehelt:

http://ecb.jrc.it/existing-substances/

---

LISA

1. OSA

| CASi nr 85-68-7 | | Einecsi nr 201-622-7 |
| --- | --- | --- |
| Struktuurivalem | |
| Einecsi nimetus: | Bensüülbutüülftalaat |
| IUPACi nimetus: | Bensüülbutüülftalaat |
| Referent: | Norra |
| Liigitus (1): | Reproduktiivtoksiline, kategooria 2; R61
  Reproduktiivtoksiline, kategooria 3; R62
  N; R50-53 |

CASi nr 85-68-7

Einecsi nr 201-622-7

Struktuurivalem

Image

Einecsi nimetus:

Bensüülbutüülftalaat

IUPACi nimetus:

Bensüülbutüülftalaat

Referent:

Norra

Liigitus (1):

Reproduktiivtoksiline, kategooria 2; R61

Reproduktiivtoksiline, kategooria 3; R62

N; R50-53

Ohuhinnang põhineb Euroopa Ühenduses toodetud või sinna imporditud aine elutsükliga seotud praegusel kasutusel, mida kirjeldatakse referentliikmesriigi poolt komisjonile esitatud ohuhindamisettekandes (2).

Kättesaadava teabe põhjal on ohu hindamisel leitud, et Euroopa Ühenduses kasutatakse seda ainet peamiselt (enam kui 95 % ulatuses) plastifikaatorina polüvinüülkloriidis ja muudes polümeerides.

BBP-ga plastifitseeritud polümeermaterjale kasutatakse nii eratarbijate poolt kui ka tööstuses põrandakatetes, hermeetikutes, värvides, tekstiilikatetes ja liimides. Vähem kasutatakse seda üheks polümeeridega mitteseotud otstarbeks ja üks suhteliselt väike, kuid oluline kasutusala on toiduainete pakkimise või toiduainepakendite valdkond, milleks seda viimastel aastatel on hakatud aga vähem kasutama, kuna tänu tehnika arengule ei ole BBP-d enam vaja toiduainete ühe pakkematerjali (regenereeritud tsellulooskile) valmistamiseks. Lisaks on teada, et väheses kontsentratsioonis on BBP-d beebihooldustarvetes ja laste mänguasjades, kuid nendes toodetes esineb BBP arvatavasti lisasaaduse või saasteainena, teadlikult ei ole seda sinna lisatud.

Kuna BBP ei ole põhiaine struktuuriga (maatriksiga) keemiliselt seotud, siis võib ta polümeerist välja imbuda ja nii muutub võimalikuks tema heide muudesse (looduslikesse või bioloogilistesse) struktuuridesse. BBP võib vabaneda polümeertoodetest kas nende kasutamise ajal või pärast nende kõrvaldamist. Heide sõltub mitmesugustest teguritest, näiteks temperatuurist ja toote füüsilisest või mehaanilisest käitlemisest.

OHTUDE HINDAMINE

A.   Inimeste tervis

TÖÖTAJAID, TARBIJAID JA KESKKONNA KAUDU KOKKUPUUTUVAID INIMESI

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse järgmist:

| — | ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks. |
| --- | --- |

—

ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

Tuleb märkida, et ohu hindamisel ei arvestatud lisamõjusid, mille põhjuseks on samaaegne kokkupuude muude ftalaatidega.

INIMESTE TERVIST (füüsikaliste ja keemiliste omaduste kaudu)

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse järgmist:

| — | ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks. |
| --- | --- |

—

ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

B.   Keskkond

VÄLISÕHKU

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse järgmist:

| — | ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks. |
| --- | --- |

—

ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

VEEÖKOSÜSTEEMI

ähvardava ohu hindamisel jõuti järgmistele järeldustele:

| 1. | On vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid. Selles järelduses arvestatakse järgmist:






  — | on vaja põhjalikumat teavet, et piisavalt iseloomustada veeökosüsteemi ähvardavaid ohte. |
| --- | --- | --- |

1.

On vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid. Selles järelduses arvestatakse järgmist:

—

on vaja põhjalikumat teavet, et piisavalt iseloomustada veeökosüsteemi ähvardavaid ohte.

Teavet või katseid käsitlevad nõuded on järgmised:

| — | kalade sigimisele ja sisesekretsioonile avaldatava mõju pikaajaline uuring. |
| --- | --- |

—

kalade sigimisele ja sisesekretsioonile avaldatava mõju pikaajaline uuring.

| 2. | Ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Arvesse võetakse ka praegu juba kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid. Selles järelduses arvestatakse järgmist: | veekeskkonna, sealhulgas setete puhul tekitab muret kokkupuude kõnealuse ainega, mille põhjuseks on suurte ja väikeste tootmiskohtade põrandakatted ning kõnealuse aine kasutamine muude toodete kui polümeerid töötlemise ja valmistamise ajal. |
| --- | --- | --- |

2.

Ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Arvesse võetakse ka praegu juba kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid. Selles järelduses arvestatakse järgmist:

veekeskkonna, sealhulgas setete puhul tekitab muret kokkupuude kõnealuse ainega, mille põhjuseks on suurte ja väikeste tootmiskohtade põrandakatted ning kõnealuse aine kasutamine muude toodete kui polümeerid töötlemise ja valmistamise ajal.

MAISMAAÖKOSÜSTEEMI

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Arvesse võetakse ka praegu juba kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid. Selles järelduses arvestatakse järgmist:

| — | maismaakeskkonna, sealhulgas setete puhul tekitab muret kokkupuude kõnealuse ainega, mille põhjuseks on suurte ja väikeste tootmiskohtade põrandakatted, polüvinüülkattega tekstiiltooted ning kõnealuse aine kasutamine muude toodete kui polümeerid töötlemise ja valmistamise ajal. Muret tekitavad selle aine tüüpilised vabanemisviisid, mille kohta on olemas vaikimisi eeldatavad heiteandmed. |
| --- | --- |

—

maismaakeskkonna, sealhulgas setete puhul tekitab muret kokkupuude kõnealuse ainega, mille põhjuseks on suurte ja väikeste tootmiskohtade põrandakatted, polüvinüülkattega tekstiiltooted ning kõnealuse aine kasutamine muude toodete kui polümeerid töötlemise ja valmistamise ajal. Muret tekitavad selle aine tüüpilised vabanemisviisid, mille kohta on olemas vaikimisi eeldatavad heiteandmed.

REOVEEPUHASTI MIKROORGANISME

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse,

| — | et ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks. |
| --- | --- |

—

et ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

OHU VÄHENDAMISE STRATEEGIA

TÖÖTAJATE puhul

kohaldatakse ühenduses praegu kehtivaid töötajate kaitset käsitlevaid õigusakte, millest üldise arvamuse kohaselt peaks piisama selle aine ohtliku mõju vähendamiseks. Selle raames soovitatakse:

| — | kehtestada ühenduses direktiivi 98/24/EÜ (3) alusel BBP piirnorm töökeskkonnas. |
| --- | --- |

—

kehtestada ühenduses direktiivi 98/24/EÜ (3) alusel BBP piirnorm töökeskkonnas.

KESKKONNA puhul

soovitatakse järgmist:

| — | lubade andmise ja järelevalve hõlbustamiseks nõukogu direktiivi 2008/1/EÜ (saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta) (4) alusel tuleks BBP võtta parima võimaliku tehnika (BAT) suuniste väljatöötamise kavasse; |
| --- | --- |

—

lubade andmise ja järelevalve hõlbustamiseks nõukogu direktiivi 2008/1/EÜ (saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta) (4) alusel tuleks BBP võtta parima võimaliku tehnika (BAT) suuniste väljatöötamise kavasse;

| — | kaaluda nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ (ohtlike ainete turustamist ja kasutamist käsitlev direktiiv) kohaste olemasolevate õiguslike meetmete raames piiranguid BBP kasutamisele tööstuskäitistes polümeeride töötlemiseks BBP-ga (plastisoolpõrandakatte valmistamine ja töötlemine) ning polüvinüülkloriidiga kaetud tekstiiltoodete valmistamiseks ja töötlemiseks ning BBP kasutamisele mujal kui polümeerides, jättes välja käitised, kus BBP-d keskkonda ei heideta või heide on vajaliku kontrolli all. Piisavat kontrolli on võimalik saavutada näiteks kasutatud õhu ja vee tõhusa puhastamisega. Heite vähendamise tõhusus peab olema dokumenteeritud, et liikmesriikide asutused saaksid edaspidi olukorda jälgida. |
| --- | --- |

—

kaaluda nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ (ohtlike ainete turustamist ja kasutamist käsitlev direktiiv) kohaste olemasolevate õiguslike meetmete raames piiranguid BBP kasutamisele tööstuskäitistes polümeeride töötlemiseks BBP-ga (plastisoolpõrandakatte valmistamine ja töötlemine) ning polüvinüülkloriidiga kaetud tekstiiltoodete valmistamiseks ja töötlemiseks ning BBP kasutamisele mujal kui polümeerides, jättes välja käitised, kus BBP-d keskkonda ei heideta või heide on vajaliku kontrolli all. Piisavat kontrolli on võimalik saavutada näiteks kasutatud õhu ja vee tõhusa puhastamisega. Heite vähendamise tõhusus peab olema dokumenteeritud, et liikmesriikide asutused saaksid edaspidi olukorda jälgida.

2. OSA

| CASi nr 98-01-1 | | Einecsi nr 202-627-7 |
| --- | --- | --- |
| Struktuurivalem: | |
| Molekulivalem: | C5H4O2 |
| Einecsi nimetus: | 2-furaldehüüd |
| IUPACi nimetus: | 2-furaldehüüd |
| Referent: | Madalmaad |
| Liigitus (5): | Puudub |

CASi nr 98-01-1

Einecsi nr 202-627-7

Struktuurivalem:

Image

Molekulivalem:

C5H4O2

Einecsi nimetus:

2-furaldehüüd

IUPACi nimetus:

2-furaldehüüd

Referent:

Madalmaad

Liigitus (5):

Puudub

Ohuhinnang põhineb Euroopa Ühenduses toodetud või sinna imporditud aine elutsükliga seotud praegusel kasutusel, mida kirjeldatakse referentliikmesriigi poolt komisjonile esitatud ohuhindamisettekandes.

Kättesaadava teabe põhjal on ohu hindamisel leitud, et Euroopa Ühenduses kasutatakse 75 % kõnealusest ainest furaani derivaatide tootmiseks. Ülejäänud osa kasutatakse peamiselt rafineerimistehastes selektiivse lahustina. Veel kasutatakse kõnealust ainet tulekindlate materjalide ja pestitsiidide valmistamiseks või diislikütuse keemilise märgisena (rafineerimistehased). Lisaks kasutatakse furaldehüüdi lõhnaainena kosmeetikas ja reagendina analüütilises keemias. Furaldehüüdi kasutus Ühendkuningriigis on teistsugune: ligi 40 % sellest kasutatakse plastide, lihvketaste ja tulekindlate materjalide tootmiseks.

Lisaks leiti ohu hindamisel muid kokkupuuteallikaid, mis ei tulene Euroopa Ühenduses toodetud või sellesse imporditud aine elutsüklist. Eelkõige on 2-furaldehüüd paljude toiduainete (puu- ja köögiviljad, vein, leib) puhul leitud loomulik lenduv ühend ja seda on paljude taimede eeterlikes õlides; seda tekib väga väikeste kogustena paljudes toiduainetes ja lagunemise kõrvalsaadusena keemiatööstuse ja kütuste tootmisjäätmetes. Samuti on 2-furaldehüüd üks peamisi saasteaineid paberimassi ja paberi tootmisel sulfitprotsessi abiga ning see võib sattuda keskkonda puu põlemisel tekkiva suitsuga. Kõnealuses põhjalikus ohuhinnangus ei ole vaadeldud ohtusid, mis on seotud selliste kavandamata kokkupuuteallikatega, kuid selles on esitatud teave, mis võimaldab nimetatud ohtusid hinnata.

OHTUDE HINDAMINE

A.   Inimeste tervis

TÖÖTAJAID

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse järgmist:

| — | igasugustel asjaoludel toimuva korduva sissehingamise tagajärjel võib aine põhjustada hingamisteedes süsteemseid ja kohalikke muutusi; |
| --- | --- |

—

igasugustel asjaoludel toimuva korduva sissehingamise tagajärjel võib aine põhjustada hingamisteedes süsteemseid ja kohalikke muutusi;

| — | tootmises võib aine korduval nahalesattumisel puhastus- ja hooldustööde käigus avalduda aine süsteemne toksilisus; |
| --- | --- |

—

tootmises võib aine korduval nahalesattumisel puhastus- ja hooldustööde käigus avalduda aine süsteemne toksilisus;

| — | tootmises võib aine korduval nahalesattumisel ja sissehingamisel puhastus- ja hooldustööde käigus avalduda aine arenguhäireid põhjustav toksilisus; |
| --- | --- |

—

tootmises võib aine korduval nahalesattumisel ja sissehingamisel puhastus- ja hooldustööde käigus avalduda aine arenguhäireid põhjustav toksilisus;

| — | igasugustel asjaoludel toimuval korduval nahalesattumisel ja sissehingamisel puhastus- ja hooldustööde käigus võib avalduda aine kantserogeensus. |
| --- | --- |

—

igasugustel asjaoludel toimuval korduval nahalesattumisel ja sissehingamisel puhastus- ja hooldustööde käigus võib avalduda aine kantserogeensus.

TARBIJAID

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse järgmist:

| — | ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks. |
| --- | --- |

—

ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

KESKKONNA KAUDU INIMESI

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse järgmist:

| — | ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks. |
| --- | --- |

—

ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

INIMESTE TERVIST (füüsikaliste ja keemiliste omaduste kaudu)

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega ohu vähendamise meetmeid. Selles järelduses arvestatakse, et

| — | aine omadusi arvestades ei ole vaja karta füüsikalis-keemilistest omadustest tingitud ohtusid. |
| --- | --- |

—

aine omadusi arvestades ei ole vaja karta füüsikalis-keemilistest omadustest tingitud ohtusid.

B.   Keskkond

VÄLISÕHKU

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse järgmist:

| — | ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks. |
| --- | --- |

—

ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

MAISMAAÖKOSÜSTEEMI

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et on vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid. Selles järelduses arvestatakse järgmist:

| — | on vaja põhjalikumat teavet, et piisavalt iseloomustada 2-furaldehüüdi toksilist mõju maismaaökosüsteemile. Arvutuslik sisaldus pinnases ületab arvutuslikku mittetoimivat sisaldust pinnases juhtudel, kus ainet kasutatakse tulekindlate segude valmistamiseks ja vahesaadusena pestitsiidide tootmisel. Arvutuslik mittetoimiv sisaldus pinnases tuletatakse tasakaalulise jaotumise meetodiga ja seepärast on võimalik seda väärtust katsetega täpsemalt määrata; |
| --- | --- |

—

on vaja põhjalikumat teavet, et piisavalt iseloomustada 2-furaldehüüdi toksilist mõju maismaaökosüsteemile. Arvutuslik sisaldus pinnases ületab arvutuslikku mittetoimivat sisaldust pinnases juhtudel, kus ainet kasutatakse tulekindlate segude valmistamiseks ja vahesaadusena pestitsiidide tootmisel. Arvutuslik mittetoimiv sisaldus pinnases tuletatakse tasakaalulise jaotumise meetodiga ja seepärast on võimalik seda väärtust katsetega täpsemalt määrata;

| — | siiski ei soovitata pinnase kohta katsete tegemist, kuna kohaliku veekeskkonnaga seotud ohu vähendamiseks on soovitatud meetmed, mis peaksid kõrvaldama ka pinnase kohta tehtud järeldustes nimetatud ohud. |
| --- | --- |

—

siiski ei soovitata pinnase kohta katsete tegemist, kuna kohaliku veekeskkonnaga seotud ohu vähendamiseks on soovitatud meetmed, mis peaksid kõrvaldama ka pinnase kohta tehtud järeldustes nimetatud ohud.

VEEÖKOSÜSTEEMI

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse, et

| — | veekeskkonna puhul tekitab muret kokkupuude kõnealuse ainega, mille põhjuseks on selle kasutamine keemilise markerina mineraalõlide ja kütuste tootmisel ning tulekindlate materjalisegude valmistamisel ja vahesaadusena pestitsiidide valmistamisel. |
| --- | --- |

—

veekeskkonna puhul tekitab muret kokkupuude kõnealuse ainega, mille põhjuseks on selle kasutamine keemilise markerina mineraalõlide ja kütuste tootmisel ning tulekindlate materjalisegude valmistamisel ja vahesaadusena pestitsiidide valmistamisel.

REOVEEPUHASTI MIKROORGANISME

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse, et

| — | ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks. |
| --- | --- |

—

ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

OHU VÄHENDAMISE STRATEEGIA

TÖÖTAJATE puhul

Kohaldatakse ühenduses praegu kehtivaid töötajate kaitset käsitlevaid õigusakte, mis üldise arvamuse kohaselt loovad piisava raamistiku selle aine ohtliku mõju vajalikuks vähendamiseks.

Selles raamistikus soovitatakse:

| — | kehtestada ühenduses direktiivi 98/24/EÜ (3) alusel 2-furaldehüüdi piirnorm töökeskkonnas. |
| --- | --- |

—

kehtestada ühenduses direktiivi 98/24/EÜ (3) alusel 2-furaldehüüdi piirnorm töökeskkonnas.

KESKKONNA puhul

| — | direktiivi 2008/1/EÜ (saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta) (4) alusel lubade andmise ja järelevalve hõlbustamiseks soovitatakse võtta 2-furaldehüüd parima võimaliku tehnika (BAT) suuniste väljatöötamise kavasse. |
| --- | --- |

—

direktiivi 2008/1/EÜ (saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta) (4) alusel lubade andmise ja järelevalve hõlbustamiseks soovitatakse võtta 2-furaldehüüd parima võimaliku tehnika (BAT) suuniste väljatöötamise kavasse.

3. OSA

| CASi nr 11138-47-9 | | Einecsi nr 234-390-0 |
| --- | --- | --- |
| Number on veevaba vormi jaoks ja hõlmab ka mono- ja tetrahüdraati. |
| Struktuurivalem: | | BHO3 · H2O · Na (monohüdraat) |
| | BHO3 · 4H2O · Na (tetrahüdraat) |
| Einecsi nimetus: | Perboorhappe naatriumisool |
| IUPACi nimetus: | Naatriumperboraat |
| Referent: | Austria |
| Liigitus (6): | Puudub |

CASi nr 11138-47-9

Einecsi nr 234-390-0

Number on veevaba vormi jaoks ja hõlmab ka mono- ja tetrahüdraati.

Struktuurivalem:

Image

BHO3 · H2O · Na (monohüdraat)

Image

BHO3 · 4H2O · Na (tetrahüdraat)

Einecsi nimetus:

Perboorhappe naatriumisool

IUPACi nimetus:

Naatriumperboraat

Referent:

Austria

Liigitus (6):

Puudub

Ohuhinnang (2) põhineb Euroopa Ühenduses toodetud või sinna imporditud aine elutsükliga seotud praegusel kasutusel, mida kirjeldatakse referentliikmesriigi poolt komisjonile esitatud ohuhindamisettekandes.

Ohuhinnangus hinnatakse ohtu, mida põhjustab naatriumperboraat ja selle lagunemisel tekkiv vesinikperoksiid. Põhjalikus ohuhindamise ettekandes ei ole uuritud ohtu, mida tekitab lagunemissaadus boorhape.

Kättesaadava teabe põhjal on ohu hindamisel leitud, et Euroopa Ühenduses kasutatakse naatriumperboraadi mono- ja tetrahüdraati peamiselt oksüdeerimis- ja pleegitamisvahendina detergentides (olmes ja tööstuses kasutatavad pesuained) ning puhastamiseks (näiteks nõudepesuautomaadid, plekieemaldusvahendid pleegitamist kiirendavate tablettidena) ja kosmeetikavalmististes (hambaproteeside puhastusvahendid). Pesumajades kasutatavates pesemisvahendites kasutatakse perboraate tugevatoimelistes tavalistes ja kompaktpesupulbrites.

OHTUDE HINDAMINE

A.   Inimeste tervis

TÖÖTAJAID

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse järgmist:

| — | naatriumperboraadi tootmisel võib kokkupuude nimetatud ainega sissehingamise teel avaldada paikset mõju ülemistele hingamisteedele ja põhjustada arenguhäireid. |
| --- | --- |

—

naatriumperboraadi tootmisel võib kokkupuude nimetatud ainega sissehingamise teel avaldada paikset mõju ülemistele hingamisteedele ja põhjustada arenguhäireid.

TARBIJAID ja KESKKONNA KAUDU INIMESI

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse, et

| — | ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks. |
| --- | --- |

—

ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

INIMESTE TERVIST (füüsikaliste ja keemiliste omaduste kaudu)

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse, et

| — | ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks. |
| --- | --- |

—

ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

B.   Keskkond

VÄLISÕHKU, VEEÖKOSÜSTEEMI ja MAISMAAÖKOSÜSTEEMI

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse, et

| — | ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks. |
| --- | --- |

—

ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

REOVEEPUHASTI MIKROORGANISME

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse, et

| — | ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks. |
| --- | --- |

—

ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

OHU VÄHENDAMISE STRATEEGIA

TÖÖTAJATE puhul

Kohaldatakse ühenduses praegu kehtivaid töötajate kaitset käsitlevaid õigusakte, mis üldise arvamuse kohaselt loovad piisava raamistiku selle aine ohtliku mõju vajalikuks vähendamiseks.

---

(1)  Komisjoni 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/73/EÜ, millega kohandatakse kahekümne üheksandat korda tehnika arenguga nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigusnormide ühtlustamise kohta (ELT L 152, 30.4.2004, lk 1; parandus: ELT L 216, 16.6.2004, lk 125).

(2)  Ohuhindamisettekande ja selle kokkuvõtte võib leida Euroopa Kemikaalide Büroo veebilehelt:

http://ecb.jrc.it/existing-substances/

(3)  EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11.

(4)  ELT L 24, 29.1.2008, lk 8.

(5)  Kõnealust keemilist aine ei ole praegu direktiivi 67/548/EMÜ I lisas.

(6)  Kõnealust keemilist aine ei ole praegu direktiivi 67/548/EMÜ I lisas.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 14.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 149/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 149/21

---

Euro vahetuskurss (1)

13. juuni 2008

(2008/C 149/05)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,5336 |
| JPY | Jaapani jeen | 166,05 |
| DKK | Taani kroon | 7,4567 |
| GBP | Inglise nael | 0,78835 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,3650 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6113 |
| ISK | Islandi kroon | 122,16 |
| NOK | Norra kroon | 8,0500 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,195 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 247,50 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7060 |
| PLN | Poola zlott | 3,3880 |
| RON | Rumeenia leu | 3,6715 |
| SKK | Slovakkia kroon | 30,300 |
| TRY | Türgi liir | 1,9300 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6394 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5747 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 11,9834 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,0552 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,1180 |
| KRW | Korea won | 1 601,85 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 12,5330 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,5846 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2460 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 277,82 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,0264 |
| PHP | Filipiini peeso | 68,268 |
| RUB | Vene rubla | 36,5300 |
| THB | Tai baht | 50,939 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,5131 |
| MXN | Mehhiko peeso | 15,9234 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,5336

JPY

Jaapani jeen

166,05

DKK

Taani kroon

7,4567

GBP

Inglise nael

0,78835

SEK

Rootsi kroon

9,3650

CHF

Šveitsi frank

1,6113

ISK

Islandi kroon

122,16

NOK

Norra kroon

8,0500

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,195

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

247,50

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7060

PLN

Poola zlott

3,3880

RON

Rumeenia leu

3,6715

SKK

Slovakkia kroon

30,300

TRY

Türgi liir

1,9300

AUD

Austraalia dollar

1,6394

CAD

Kanada dollar

1,5747

HKD

Hong Kongi dollar

11,9834

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,0552

SGD

Singapuri dollar

2,1180

KRW

Korea won

1 601,85

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

12,5330

CNY

Hiina jüaan

10,5846

HRK

Horvaatia kuna

7,2460

IDR

Indoneesia ruupia

14 277,82

MYR

Malaisia ringit

5,0264

PHP

Filipiini peeso

68,268

RUB

Vene rubla

36,5300

THB

Tai baht

50,939

BRL

Brasiilia reaal

2,5131

MXN

Mehhiko peeso

15,9234

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 14.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 149/22 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 149/22

---

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 552/2004 (Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta) (1) artikli 4 rakendamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 149/06)

(Ühenduse spetsifikatsioonide nimetuste ja viidete avaldamine vastavalt kõnealusele määrusele)

| Organisatsioon | Viide | Väljaande number | Ühenduse spetsifikatsioonide nimetus | Väljaande kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eurocontrol (2) | Spec-0106 | 4.1 | Eurocontroli standard sidusandmevahetuse kohta (OLDI) (3) | 16.1.2008 |

Organisatsioon

Viide

Väljaande number

Ühenduse spetsifikatsioonide nimetus

Väljaande kuupäev

Eurocontrol (2)

Spec-0106

4.1

Eurocontroli standard sidusandmevahetuse kohta (OLDI) (3)

16.1.2008

---

(1)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 26.

(2)  Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon: Rue de la Fusée 96, B-1130 Brussels, telefon (32-2) 729 90 11, faks (32-2) 729 51 90.

(3)  http://www.eurocontrol.int/ses/public/standard_page/sk_community_specs_completed.html

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 14.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 149/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 149/23

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.5203 — EZW/Gazeley)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 149/07)

| 1. | 6. juunil 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklile 4 (1) vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Economic Zones World FZE (edaspidi „EZW”, Araabia Ühendemiraadid), mis kuulub kontserni Dubai World Group, omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Gazeley Ltd (edaspidi „Gazeley”, Ühendkuningriik) aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

6. juunil 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklile 4 (1) vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Economic Zones World FZE (edaspidi „EZW”, Araabia Ühendemiraadid), mis kuulub kontserni Dubai World Group, omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Gazeley Ltd (edaspidi „Gazeley”, Ühendkuningriik) aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | EZW: äriparkide, logistikaettevõtjate ja tööstusparkide loomine, arendamine ja haldamine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

EZW: äriparkide, logistikaettevõtjate ja tööstusparkide loomine, arendamine ja haldamine;

| — | Gazeley: jaotuskeskuste väljakujundamine Lääne-Euroopas, Hiinas ja muudel arenevatel turgudel. |
| --- | --- |

—

Gazeley: jaotuskeskuste väljakujundamine Lääne-Euroopas, Hiinas ja muudel arenevatel turgudel.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5203 — EZW/Gazeley):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5203 — EZW/Gazeley):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---