# Euroopan unionin C 204/2008

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 204 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 51. vuosikerta9. elokuu 2008 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 204

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

51. vuosikerta9. elokuu 2008

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | III   Valmistelevat säädökset |
| | EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA |
| | 12.–13. maaliskuuta 2008 pitämässään 443. täysistunnossa |
| 2008/C 204/01 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Sisämarkkinoiden tulevaisuus — suuntana maailmalaajuisuus | 1 |
| 2008/C 204/02 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Komission tiedonanto — tulosten Eurooppa — yhteisön lainsäädännön soveltaminen KOM(2007) 502 lopullinen | 9 |
| 2008/C 204/03 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksista annetun neuvoston direktiivin 76/769/ETY muuttamisesta 2-(2-metoksietoksi)etanolin, 2-(2-butoksietoksi)etanolin, metyleenidifenyylidi-isosyanaatin, sykloheksaanin ja ammoniumnitraatin osalta KOM(2007) 559 lopullinen — 2007/0200 COD | 13 |
| 2008/C 204/04 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston asetus polttokenno- ja vetyteknologian alalla toimivan yhteisyrityksen perustamisesta KOM(2007) 571 lopullinen — 2007/0211 CNS | 19 |
| 2008/C 204/05 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi .../.../EY, tietokoneohjelmien oikeudellisesta suojasta (kodifioitu toisinto) KOM(2008) 23 lopullinen — 2008/0019 COD | 24 |
| 2008/C 204/06 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi osakeyhtiöiden sulautumisesta (kodifioitu toisinto) KOM(2008) 26 lopullinen — 2008/0009 COD | 24 |
| 2008/C 204/07 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi .../.../EY annettu [...] niiden takeiden yhteensovittamisesta samanveroisiksi, joita jäsenvaltioissa vaaditaan perustamissopimuksen 48 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilta yhtiöiltä niiden jäsenten sekä ulkopuolisten etujen suojaamiseksi (kodifioitu toisinto) KOM(2008) 39 lopullinen — 2008/0022 COD | 25 |
| 2008/C 204/08 | Komission tiedonanto — Euroopan laajuiset verkot: kohti yhdennettyä lähestymistapaa KOM(2007) 135 lopullinen | 25 |
| 2008/C 204/09 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi maanteiden kansainvälisen tavaraliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä (uudelleenlaadittu) KOM(2007) 265 lopullinen/3 — 2007/0099 COD | 31 |
| 2008/C 204/10 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Lentoasemien hiilidioksidipäästöjen vähentäminen asemien uudenlaisen hallinnoinnin avulla (valmisteleva lausunto) | 39 |
| 2008/C 204/11 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Suuntaviivat EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan soveltamisesta meriliikennepalveluihin (lisälausunto) | 43 |
| 2008/C 204/12 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi sisävesialusten purjehduskelpoisuuslupien vastavuoroisesta tunnustamisesta (kodifioitu toisinto) KOM(2008) 37 lopullinen — 2008/0021 COD | 47 |
| 2008/C 204/13 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivin 67/548/ETY ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta KOM(2007) 355 lopullinen — 2007/0121 COD | 47 |
| 2008/C 204/14 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Maantieteelliset merkinnät ja alkuperänimitykset | 57 |
| 2008/C 204/15 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Luonnonkatastrofeihin vastaaminen yhteisön pelastuspalvelumekanismia kehittämällä | 66 |
| 2008/C 204/16 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työnantajiin kohdistettavien seuraamusten säätämisestä (oma-aloitteinen lausunto) | 70 |
| 2008/C 204/17 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Vihreä kirja — Yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän tulevaisuus KOM(2007) 301 lopullinen | 77 |
| 2008/C 204/18 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös ohjelman käynnistämisestä korkea-asteen koulutuksen laadun parantamiseksi ja kulttuurien välisen ymmärtämyksen edistämiseksi kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön avulla (Erasmus Mundus) (2009–2013) KOM(2007) 395 lopullinen | 85 |
| 2008/C 204/19 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Aikuiskoulutuksen toimintasuunnitelma Oppiminen kannattaa aina KOM(2007) 558 lopullinen | 89 |
| 2008/C 204/20 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Työmarkkinaosapuolten rooli nuorten työmarkkinatilanteen parantamisessa (valmisteleva lausunto) | 95 |
| 2008/C 204/21 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Pitkäaikaishoidon yleisen saatavuuden turvaaminen ja ikääntyneille tarkoitettujen pitkäaikaishoitojärjestelmien kestävä rahoitus | 103 |
| 2008/C 204/22 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi terveyttä ja turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista työntekijöiden suojelemiseksi altistumiselta fysikaalisista tekijöistä (sähkömagneettiset kentät) aiheutuville riskeille annetun direktiivin 2004/40/EY muuttamisesta (kahdeksastoista direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) KOM(2007) 669 lopullinen — 2007/0230 COD | 110 |
| 2008/C 204/23 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta EU:n talousarviouudistus ja tuleva rahoitus | 113 |
| 2008/C 204/24 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus — neuvoston direktiivi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta KOM(2007) 677 lopullinen | 119 |
| 2008/C 204/25 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Euroopan unionin ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian suhteet: kansalaisyhteiskunnan rooli | 120 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

III   Valmistelevat säädökset

EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA

12.–13. maaliskuuta 2008 pitämässään 443. täysistunnossa

2008/C 204/01

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Sisämarkkinoiden tulevaisuus — suuntana maailmalaajuisuus

1

2008/C 204/02

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Komission tiedonanto — tulosten Eurooppa — yhteisön lainsäädännön soveltaminen KOM(2007) 502 lopullinen

KOM(2007) 502 lopullinen

9

2008/C 204/03

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksista annetun neuvoston direktiivin 76/769/ETY muuttamisesta 2-(2-metoksietoksi)etanolin, 2-(2-butoksietoksi)etanolin, metyleenidifenyylidi-isosyanaatin, sykloheksaanin ja ammoniumnitraatin osalta KOM(2007) 559 lopullinen — 2007/0200 COD

KOM(2007) 559 lopullinen — 2007/0200 COD

13

2008/C 204/04

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston asetus polttokenno- ja vetyteknologian alalla toimivan yhteisyrityksen perustamisesta KOM(2007) 571 lopullinen — 2007/0211 CNS

KOM(2007) 571 lopullinen — 2007/0211 CNS

19

2008/C 204/05

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi .../.../EY, tietokoneohjelmien oikeudellisesta suojasta (kodifioitu toisinto) KOM(2008) 23 lopullinen — 2008/0019 COD

KOM(2008) 23 lopullinen — 2008/0019 COD

24

2008/C 204/06

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi osakeyhtiöiden sulautumisesta (kodifioitu toisinto) KOM(2008) 26 lopullinen — 2008/0009 COD

KOM(2008) 26 lopullinen — 2008/0009 COD

24

2008/C 204/07

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi .../.../EY annettu [...] niiden takeiden yhteensovittamisesta samanveroisiksi, joita jäsenvaltioissa vaaditaan perustamissopimuksen 48 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilta yhtiöiltä niiden jäsenten sekä ulkopuolisten etujen suojaamiseksi (kodifioitu toisinto) KOM(2008) 39 lopullinen — 2008/0022 COD

KOM(2008) 39 lopullinen — 2008/0022 COD

25

2008/C 204/08

Komission tiedonanto — Euroopan laajuiset verkot: kohti yhdennettyä lähestymistapaa KOM(2007) 135 lopullinen

KOM(2007) 135 lopullinen

25

2008/C 204/09

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi maanteiden kansainvälisen tavaraliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä (uudelleenlaadittu) KOM(2007) 265 lopullinen/3 — 2007/0099 COD

KOM(2007) 265 lopullinen/3 — 2007/0099 COD

31

2008/C 204/10

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Lentoasemien hiilidioksidipäästöjen vähentäminen asemien uudenlaisen hallinnoinnin avulla (valmisteleva lausunto)

39

2008/C 204/11

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Suuntaviivat EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan soveltamisesta meriliikennepalveluihin (lisälausunto)

43

2008/C 204/12

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi sisävesialusten purjehduskelpoisuuslupien vastavuoroisesta tunnustamisesta (kodifioitu toisinto) KOM(2008) 37 lopullinen — 2008/0021 COD

KOM(2008) 37 lopullinen — 2008/0021 COD

47

2008/C 204/13

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivin 67/548/ETY ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta KOM(2007) 355 lopullinen — 2007/0121 COD

KOM(2007) 355 lopullinen — 2007/0121 COD

47

2008/C 204/14

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Maantieteelliset merkinnät ja alkuperänimitykset

57

2008/C 204/15

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Luonnonkatastrofeihin vastaaminen yhteisön pelastuspalvelumekanismia kehittämällä

66

2008/C 204/16

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työnantajiin kohdistettavien seuraamusten säätämisestä (oma-aloitteinen lausunto)

70

2008/C 204/17

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Vihreä kirja — Yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän tulevaisuus KOM(2007) 301 lopullinen

KOM(2007) 301 lopullinen

77

2008/C 204/18

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös ohjelman käynnistämisestä korkea-asteen koulutuksen laadun parantamiseksi ja kulttuurien välisen ymmärtämyksen edistämiseksi kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön avulla (Erasmus Mundus) (2009–2013) KOM(2007) 395 lopullinen

KOM(2007) 395 lopullinen

85

2008/C 204/19

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Aikuiskoulutuksen toimintasuunnitelma Oppiminen kannattaa aina KOM(2007) 558 lopullinen

KOM(2007) 558 lopullinen

89

2008/C 204/20

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Työmarkkinaosapuolten rooli nuorten työmarkkinatilanteen parantamisessa (valmisteleva lausunto)

95

2008/C 204/21

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Pitkäaikaishoidon yleisen saatavuuden turvaaminen ja ikääntyneille tarkoitettujen pitkäaikaishoitojärjestelmien kestävä rahoitus

103

2008/C 204/22

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi terveyttä ja turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista työntekijöiden suojelemiseksi altistumiselta fysikaalisista tekijöistä (sähkömagneettiset kentät) aiheutuville riskeille annetun direktiivin 2004/40/EY muuttamisesta (kahdeksastoista direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) KOM(2007) 669 lopullinen — 2007/0230 COD

KOM(2007) 669 lopullinen — 2007/0230 COD

110

2008/C 204/23

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta EU:n talousarviouudistus ja tuleva rahoitus

113

2008/C 204/24

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus — neuvoston direktiivi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta KOM(2007) 677 lopullinen

KOM(2007) 677 lopullinen

119

2008/C 204/25

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Euroopan unionin ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian suhteet: kansalaisyhteiskunnan rooli

120

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

III Valmistelevat säädökset

EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA

12.–13. maaliskuuta 2008 pitämässään 443. täysistunnossa

| 9.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 204/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 204/1

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Sisämarkkinoiden tulevaisuus — suuntana maailmalaajuisuus

(2008/C 204/01)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 27. syyskuuta 2007 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia oma-aloitteisen lausunnon aiheesta

Sisämarkkinoiden tulevaisuus — suuntana maailmanlaajuisuus.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 27. helmikuuta 2008. Esittelijä oli Bryan Cassidy.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. maaliskuuta 2008 pitämässään 443. täysistunnossa (maaliskuun 12. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 39 ääntä puolesta ja 9 vastaan 12:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Tiivistelmä päätelmistä ja suosituksista

| 1.1 | ETSK perusti yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmän seuraamaan yhtenäismarkkinoiden loppuun saattamista. Vuosien kuluessa seurantaryhmä on tuottanut lukuisia lausuntoja vastatakseen muiden toimielinten, kuten neuvoston, komission ja parlamentin pyyntöihin sekä myös EU:n puheenjohtajavaltioiden (1) esittämiin pyyntöihin laatia valmisteleva lausunto. Viimeisin niistä oli vastaus komission edistymisraporttiin aiheesta ”Yhtenäismarkkinoiden tarkastelu” (2). Lisäksi ETSK on kuluneiden vuosien aikana laatinut joukon oma-aloitteisia lausuntoja. |
| --- | --- |

1.1

ETSK perusti yhtenäismarkkinoiden seurantaryhmän seuraamaan yhtenäismarkkinoiden loppuun saattamista. Vuosien kuluessa seurantaryhmä on tuottanut lukuisia lausuntoja vastatakseen muiden toimielinten, kuten neuvoston, komission ja parlamentin pyyntöihin sekä myös EU:n puheenjohtajavaltioiden (1) esittämiin pyyntöihin laatia valmisteleva lausunto. Viimeisin niistä oli vastaus komission edistymisraporttiin aiheesta ”Yhtenäismarkkinoiden tarkastelu” (2). Lisäksi ETSK on kuluneiden vuosien aikana laatinut joukon oma-aloitteisia lausuntoja.

| 1.2 | Tämän oma-aloitteisen lausunnon laatiminen on oikein ajoitettu, koska Eurooppa-neuvosto päätti kokouksessaan 18.–19. lokakuuta 2007 tehdä EU:sta lainsäädäntökysymyksissä ja markkinoiden avaamiskysymyksissä kansainvälisen tahdin määrittäjän. EU voi vaikuttaa globalisaation kehitykseen, jos se yhdistää mallinsa kehitystyöhön, niin että siinä yhdistetään kestävä kehitys, sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja ympäristöstä huolehtiminen. Kasvua ja työllisyyttä koskeva Lissabonin strategia on pikemminkin vastaus globalisaation haasteisiin kuin osoitus paluusta protektionismiin. |
| --- | --- |

1.2

Tämän oma-aloitteisen lausunnon laatiminen on oikein ajoitettu, koska Eurooppa-neuvosto päätti kokouksessaan 18.–19. lokakuuta 2007 tehdä EU:sta lainsäädäntökysymyksissä ja markkinoiden avaamiskysymyksissä kansainvälisen tahdin määrittäjän. EU voi vaikuttaa globalisaation kehitykseen, jos se yhdistää mallinsa kehitystyöhön, niin että siinä yhdistetään kestävä kehitys, sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja ympäristöstä huolehtiminen. Kasvua ja työllisyyttä koskeva Lissabonin strategia on pikemminkin vastaus globalisaation haasteisiin kuin osoitus paluusta protektionismiin.

| 1.3 | Työnantaja- ja ammattijärjestöt ovat yhtä mieltä siitä, että työmarkkinaosapuolten neuvotteleman joustoturvan (3) avulla sekä yritykset että työntekijät voittavat. Siksi se tarjoaa oikeanlaiset puitteet Euroopan työmarkkinoiden modernisoimiseksi, työlainsäädännön edistämiseksi, tehokkaiden elinikäisen oppimisen järjestelmien kehittämiseksi ja sekä sosiaalisen suojelun säilyttämiseksi ja parantamiseksi. Tämän lisäksi tehokas työmarkkinaosapuolien vuoropuhelu (erityisesti työehtosopimusneuvottelut) myötävaikuttaa työmarkkinoiden sujuvaan toimintaan. |
| --- | --- |

1.3

Työnantaja- ja ammattijärjestöt ovat yhtä mieltä siitä, että työmarkkinaosapuolten neuvotteleman joustoturvan (3) avulla sekä yritykset että työntekijät voittavat. Siksi se tarjoaa oikeanlaiset puitteet Euroopan työmarkkinoiden modernisoimiseksi, työlainsäädännön edistämiseksi, tehokkaiden elinikäisen oppimisen järjestelmien kehittämiseksi ja sekä sosiaalisen suojelun säilyttämiseksi ja parantamiseksi. Tämän lisäksi tehokas työmarkkinaosapuolien vuoropuhelu (erityisesti työehtosopimusneuvottelut) myötävaikuttaa työmarkkinoiden sujuvaan toimintaan.

| 1.4 | ETSK on tietoinen komission tiedonannosta ”Euroopan yhteinen etu: menestyminen globalisaation aikakaudella” (4), jonka se toimitti Lissabonissa kokoontuneelle neuvoston epäviralliselle Eurooppa-neuvoston kokoukselle. |
| --- | --- |

1.4

ETSK on tietoinen komission tiedonannosta ”Euroopan yhteinen etu: menestyminen globalisaation aikakaudella” (4), jonka se toimitti Lissabonissa kokoontuneelle neuvoston epäviralliselle Eurooppa-neuvoston kokoukselle.

| 1.5 | Suurin osa unionin kansalaisista pitää sisämarkkinoiden onnistumista monilla unionin sisäisillä aloilla selviönä. Kyseessä ei kuitenkaan ole tapahtunut tosiasia, vaan ”keskeneräinen työ”, kuten komission jäsen McCreevy sisämarkkinoita kuvaili (5). Sen lisäksi, että sisämarkkinat on tarpeen saada päätökseen, unionin on vastattava globalisaation haasteeseen ja edistettävä unionin perustana olevaa markkinoiden avoimuuden periaatetta, eli maailmaa, jossa protektionismilla ei ole sijaa ja jossa kilpailuympäristö on vääristymätön. |
| --- | --- |

1.5

Suurin osa unionin kansalaisista pitää sisämarkkinoiden onnistumista monilla unionin sisäisillä aloilla selviönä. Kyseessä ei kuitenkaan ole tapahtunut tosiasia, vaan ”keskeneräinen työ”, kuten komission jäsen McCreevy sisämarkkinoita kuvaili (5). Sen lisäksi, että sisämarkkinat on tarpeen saada päätökseen, unionin on vastattava globalisaation haasteeseen ja edistettävä unionin perustana olevaa markkinoiden avoimuuden periaatetta, eli maailmaa, jossa protektionismilla ei ole sijaa ja jossa kilpailuympäristö on vääristymätön.

| 1.6 | Osa EU:n globaalia tehtävää on saada pääomien, hyödykkeiden, palvelujen ja ihmisten vapaan liikkuvuuden myötä aikaan harmonisoidut standardit. Tämä tarkoittaa, että unionin ulkopuoliset maat, joiden yritykset haluavat toimia EU:ssa eivät voi kiertää sisämarkkinoilla sovellettavia mm. kuluttajansuojaa, teknisiä standardeja, työoloja ja ympäristönsuojelua koskevia määräyksiä. |
| --- | --- |

1.6

Osa EU:n globaalia tehtävää on saada pääomien, hyödykkeiden, palvelujen ja ihmisten vapaan liikkuvuuden myötä aikaan harmonisoidut standardit. Tämä tarkoittaa, että unionin ulkopuoliset maat, joiden yritykset haluavat toimia EU:ssa eivät voi kiertää sisämarkkinoilla sovellettavia mm. kuluttajansuojaa, teknisiä standardeja, työoloja ja ympäristönsuojelua koskevia määräyksiä.

| 1.7 | Maailman kauppajärjestöllä, ILO:lla ja entistä enemmän toisistaan riippuvaisilla maailman finanssimarkkinoilla on tärkeä rooli, kun ajatellaan globalisaation haastetta. Finanssimarkkinoiden keskinäinen riippuvuus korostui vuoden 2007 loppupuoliskon finanssi- ja pörssikriisin yhteydessä. |
| --- | --- |

1.7

Maailman kauppajärjestöllä, ILO:lla ja entistä enemmän toisistaan riippuvaisilla maailman finanssimarkkinoilla on tärkeä rooli, kun ajatellaan globalisaation haastetta. Finanssimarkkinoiden keskinäinen riippuvuus korostui vuoden 2007 loppupuoliskon finanssi- ja pörssikriisin yhteydessä.

| 1.8 | Unionin sisämarkkinat eivät yksin riitä. EU:n on käytävä kauppaa ja kehitettävä suhteitaan muuhun maailmaan. Sen on myös pidettävä yllä kilpailukykyään työntekijöiden, työnantajien ja kaikkien kansalaisten eduksi. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi laadittiin Lissabonin strategia, jolla pyritään parantamaan unionin kilpailukykyä maailmassa. Unionin on myös itse huolehdittava siitä, että jäljellä olevat esteet unionin sisällä poistetaan. |
| --- | --- |

1.8

Unionin sisämarkkinat eivät yksin riitä. EU:n on käytävä kauppaa ja kehitettävä suhteitaan muuhun maailmaan. Sen on myös pidettävä yllä kilpailukykyään työntekijöiden, työnantajien ja kaikkien kansalaisten eduksi. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi laadittiin Lissabonin strategia, jolla pyritään parantamaan unionin kilpailukykyä maailmassa. Unionin on myös itse huolehdittava siitä, että jäljellä olevat esteet unionin sisällä poistetaan.

| 1.9 | Käsillä olevan oma-aloitteisen lausunnon tavoitteena on kannustaa unionia kohtaamaan globalisaatio ja tarttumaan sen mahdollisuuksiin. Euroopan taloudellinen menestys ei perustu protektionismiin vaan Euroopan talousyhteisön neljään alkuperäiseen vapauteen. (Unionin tulee kuitenkin vielä itse poistaa jäljellä olevat kaupan rajoitteet.) |
| --- | --- |

1.9

Käsillä olevan oma-aloitteisen lausunnon tavoitteena on kannustaa unionia kohtaamaan globalisaatio ja tarttumaan sen mahdollisuuksiin. Euroopan taloudellinen menestys ei perustu protektionismiin vaan Euroopan talousyhteisön neljään alkuperäiseen vapauteen. (Unionin tulee kuitenkin vielä itse poistaa jäljellä olevat kaupan rajoitteet.)

| 1.10 | Unionin on myös varottava biopolttoaineiden tuotannon tukemista, johon ansaan Amerikassa on langettu. Ilman WTO:n hyväksyntää, tällainen turha tuki nostaa väistämättä elintarvikkeiden hintoja ja aiheuttaa elintarvikepulaa kehittyvissä ja kehitysmaissa (6). |
| --- | --- |

1.10

Unionin on myös varottava biopolttoaineiden tuotannon tukemista, johon ansaan Amerikassa on langettu. Ilman WTO:n hyväksyntää, tällainen turha tuki nostaa väistämättä elintarvikkeiden hintoja ja aiheuttaa elintarvikepulaa kehittyvissä ja kehitysmaissa (6).

| 1.11 | ETSK panee merkille työmarkkinaosapuolten yhteisessä, eurooppalaisten työmarkkinoiden edessä olevia keskeisiä haasteita luotaavassa katsauksessa ja analyysissa esittämät suositukset ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan ne huomioon (7). |
| --- | --- |

1.11

ETSK panee merkille työmarkkinaosapuolten yhteisessä, eurooppalaisten työmarkkinoiden edessä olevia keskeisiä haasteita luotaavassa katsauksessa ja analyysissa esittämät suositukset ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan ne huomioon (7).

| 1.12 | ETSK pitää Lissabonin epäviralliselle neuvoston kokoukselle osoittamaa tiedonantoa (8) tervetulleena. Se kannattaa erityisesti tuolloin unionille ja jäsenvaltioille sovittuja neljää strategiaa: tutkimus ja kehitys sekä innovointi, suotuisa liiketoimintaympäristö, panostaminen ihmisiin sekä energia ja ilmastonmuutos. Uudistuksia on kuitenkin syvennettävä kaikilla neljällä alalla, mikäli halutaan hyödyntää todellinen kasvu- ja työllistämispotentiaali. |
| --- | --- |

1.12

ETSK pitää Lissabonin epäviralliselle neuvoston kokoukselle osoittamaa tiedonantoa (8) tervetulleena. Se kannattaa erityisesti tuolloin unionille ja jäsenvaltioille sovittuja neljää strategiaa: tutkimus ja kehitys sekä innovointi, suotuisa liiketoimintaympäristö, panostaminen ihmisiin sekä energia ja ilmastonmuutos. Uudistuksia on kuitenkin syvennettävä kaikilla neljällä alalla, mikäli halutaan hyödyntää todellinen kasvu- ja työllistämispotentiaali.

| 1.13 | ETSK kehottaa komissiota ja neuvostoa varmistamaan, että työmarkkinaosapuolet osallistuvat tiiviisti joustoturvan suunnitteluun ja toimeenpanoon jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.13

ETSK kehottaa komissiota ja neuvostoa varmistamaan, että työmarkkinaosapuolet osallistuvat tiiviisti joustoturvan suunnitteluun ja toimeenpanoon jäsenvaltioissa.

| 1.14 | Se, että EU haluaa olla eturivissä, kun on kyse edistyneistä ympäristötoimista, ei saa asettaa eurooppalaisia yrityksiä ja työntekijöitä EU:n ulkopuolisiin kilpailijoihin nähden epäedulliseen asemaan. |
| --- | --- |

1.14

Se, että EU haluaa olla eturivissä, kun on kyse edistyneistä ympäristötoimista, ei saa asettaa eurooppalaisia yrityksiä ja työntekijöitä EU:n ulkopuolisiin kilpailijoihin nähden epäedulliseen asemaan.

| 1.15 | Ratkaisun ongelmaan tarjoaa se, että EU:n on heti ja johdonmukaisesti esiinnyttävä yhtenäisenä kansainvälisissä neuvotteluissa, joissa käsitellään ilmaston lämpenemistä. Tässä yhteydessä paine on kohdistettava ongelman laiminlyöviin maihin. |
| --- | --- |

1.15

Ratkaisun ongelmaan tarjoaa se, että EU:n on heti ja johdonmukaisesti esiinnyttävä yhtenäisenä kansainvälisissä neuvotteluissa, joissa käsitellään ilmaston lämpenemistä. Tässä yhteydessä paine on kohdistettava ongelman laiminlyöviin maihin.

2.   Globalisaation aikakaudella menestyminen — tärkeimmät tekijät

| 2.1 | Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiesten viime lokakuiseen tapaamiseen tarkoitettu komission tiedonanto juontaa lokakuussa 2005 Hampton Courtissa järjestettyyn epäviralliseen kokoukseen, jossa käsiteltiin globalisaation haasteita innovoinnin, energiahuollon, muuttoliikkeiden, koulutuksen ja väestökehityksen kannalta. Vuonna 2007 sovittiin, että Eurooppa astuu eturiviin ilmastonmuutoksen maailmanlaajuisessa torjunnassa ja että luodaan varman, kestävän ja kilpailukykyisen energiansaannin takaava eurooppalainen energiapolitiikka. Itse asiassa Eurooppa saatettiin kolmannen teollisen vallankumouksen kynnykselle. |
| --- | --- |

2.1

Jäsenvaltioiden valtion- ja hallitusten päämiesten viime lokakuiseen tapaamiseen tarkoitettu komission tiedonanto juontaa lokakuussa 2005 Hampton Courtissa järjestettyyn epäviralliseen kokoukseen, jossa käsiteltiin globalisaation haasteita innovoinnin, energiahuollon, muuttoliikkeiden, koulutuksen ja väestökehityksen kannalta. Vuonna 2007 sovittiin, että Eurooppa astuu eturiviin ilmastonmuutoksen maailmanlaajuisessa torjunnassa ja että luodaan varman, kestävän ja kilpailukykyisen energiansaannin takaava eurooppalainen energiapolitiikka. Itse asiassa Eurooppa saatettiin kolmannen teollisen vallankumouksen kynnykselle.

| 2.2 | Suuri yleisö tiedostaa globalisaation ja sen tuomat edut ja vaikeudet entistä paremmin. Osa pitää globalisaatiota tervetulleena ja osa pelkää sitä. Globalisaation myötä on haastettu toisen maailmansodan jälkeisiä olettamuksia, jotka liittyvät maailman talouteen (esim. USA:n johtoasema) ja siihen, miten hallitukset voivat helpottaa muutoksen hyväksymistä kansalaisten keskuudessa. EU:lle globalisaatio on sekä mahdollisuus että haaste. |
| --- | --- |

2.2

Suuri yleisö tiedostaa globalisaation ja sen tuomat edut ja vaikeudet entistä paremmin. Osa pitää globalisaatiota tervetulleena ja osa pelkää sitä. Globalisaation myötä on haastettu toisen maailmansodan jälkeisiä olettamuksia, jotka liittyvät maailman talouteen (esim. USA:n johtoasema) ja siihen, miten hallitukset voivat helpottaa muutoksen hyväksymistä kansalaisten keskuudessa. EU:lle globalisaatio on sekä mahdollisuus että haaste.

| 2.3 | Jäsenvaltioiden talouden näkymät ovat Euroopan yhdentymisen 50-vuotisen historian aikana kietoutuneet toisiinsa tiukemmin kuin koskaan aikaisemmin, ja tuloksena on ollut ennennäkemätön yhteiskunnallinen edistys. Seuraavaksi tulisi pyrkiä siihen, että EU johtaa maailmantalouden kehitystrendejä ja saa aikaan arvoihinsa pohjautuvat kansainväliset standardit. |
| --- | --- |

2.3

Jäsenvaltioiden talouden näkymät ovat Euroopan yhdentymisen 50-vuotisen historian aikana kietoutuneet toisiinsa tiukemmin kuin koskaan aikaisemmin, ja tuloksena on ollut ennennäkemätön yhteiskunnallinen edistys. Seuraavaksi tulisi pyrkiä siihen, että EU johtaa maailmantalouden kehitystrendejä ja saa aikaan arvoihinsa pohjautuvat kansainväliset standardit.

| 2.4 | Rahaliitto ja euron menestys ovat edistäneet ja edistävät jatkossakin markkinoiden entistä perusteellisempaa integroitumista ja sisämarkkinoiden vahvistumista. Toimintaympäristö, jolle on tyypillistä alhainen inflaatio ja alhainen korkotaso, edulliset ja avoimet transaktiot sekä entistä tiiviimpi rahoitusalan yhdentyminen edistää rajatylittävää kauppaa ja investointeja EU:ssa ja auttaa eurooppalaisia yrityksiä kohtaamaan maailmanlaajuisen kilpailun. Ulkoisesti euro suojaa rahamarkkinoiden häiriöiltä, ja vahva euro lievittää kansainvälisten elintarvike- ja energiamarkkinoiden hintapiikkejä, jotka ovat seurausta esimerkiksi kysynnän kasvusta vallankin suurissa nousevissa talouksissa. Vahvan euron on kuitenkin kuvastettava talouden perusteita. Euron arvon nopea ja merkittävä nousu, jota edistävät EKP:n liian korkea ohjauskorko sekä rahapolitiikat, jotka muistuttavat kilpailusyistä tehtäviä devalvaatioita muualla maailmassa, vaarantaa EU:n hyvinvoinnin. Näin luodaan raskas taakka eurooppalaisille yrityksille, jotka tuottavat euroissa ja myyvät dollareissa — mikä puolestaan kasvattaa yritystoiminnan siirtämisen vaaraa. |
| --- | --- |

2.4

Rahaliitto ja euron menestys ovat edistäneet ja edistävät jatkossakin markkinoiden entistä perusteellisempaa integroitumista ja sisämarkkinoiden vahvistumista. Toimintaympäristö, jolle on tyypillistä alhainen inflaatio ja alhainen korkotaso, edulliset ja avoimet transaktiot sekä entistä tiiviimpi rahoitusalan yhdentyminen edistää rajatylittävää kauppaa ja investointeja EU:ssa ja auttaa eurooppalaisia yrityksiä kohtaamaan maailmanlaajuisen kilpailun. Ulkoisesti euro suojaa rahamarkkinoiden häiriöiltä, ja vahva euro lievittää kansainvälisten elintarvike- ja energiamarkkinoiden hintapiikkejä, jotka ovat seurausta esimerkiksi kysynnän kasvusta vallankin suurissa nousevissa talouksissa. Vahvan euron on kuitenkin kuvastettava talouden perusteita. Euron arvon nopea ja merkittävä nousu, jota edistävät EKP:n liian korkea ohjauskorko sekä rahapolitiikat, jotka muistuttavat kilpailusyistä tehtäviä devalvaatioita muualla maailmassa, vaarantaa EU:n hyvinvoinnin. Näin luodaan raskas taakka eurooppalaisille yrityksille, jotka tuottavat euroissa ja myyvät dollareissa — mikä puolestaan kasvattaa yritystoiminnan siirtämisen vaaraa.

3.   Sisämarkkinoiden ulkoinen ulottuvuus

3.1   Kaupan vapauttaminen

Tärkein väline kansainvälisen kaupan vapauttamisessa on maailman kauppajärjestö. Dohan kierroksen onnistuminen voi avata EU:n viennille yli sadan maan markkinat. Neuvottelujen hidas edistyminen on ollut suuri pettymys. Kahdenväliset kauppasopimukset ovat yleistyneet WTO-sopimusten rinnalla. Yritysten ja työntekijöiden kannalta on tarpeen päästä pian keskeisten kauppakumppaneiden nopeasti kasvaville markkinoille. Unionin strategia, jonka mukaan se neuvottelee vapaakauppasopimuksista Korean, ASEANin ja Intian kanssa, onkin askel oikeaan suuntaan. Kyseisten sopimusten tulee olla mahdollisimman laajoja ja kunnianhimoisia ja kattaa hyödykkeet (myös muut kuin tulliesteet), palvelut, investoinnit, teollis- ja tekijänoikeussäännöt, kauppaa helpottavat toimet, kilpailupolitiikka, ympäristönormit ja ILO:n standardit. Kannattaa myös harkita sisämarkkinoiden ongelmanratkaisuverkon (SOLVIT) kaltaisen mallin soveltamista mainittujen sopimusten yhteydessä.

| 3.2 | ETSK katsoo huhtikuun 30. päivänä 2007 järjestetyn EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksen tuloksena perustetun transatlanttisen talousneuvoston piirissä käytyjen keskustelujen perusteella, että tavanomaisten vapaakauppasopimusten lisäksi on muitakin innovatiivisia keinoja ratkaista kahdenvälisesti käytännön kaupankäynnissä jatkuvasti esiin tulevia ongelmia. Neuvoston ensimmäisessä tapaamisessa 9. marraskuuta edistyttiin huomattavasti pyrkimyksissä ratkaista ongelmia, jotka liittyvät kaupankäynti- ja investointiolosuhteiden parantamiseen EU:n suurimmassa talouskumppanissa. Kahdenväliset sopimukset ovat tärkeitä, sillä punnittavat kysymykset eivät välttämättä kiinnosta muita kauppa-alueita. (On todettu, että huhtikuun jälkeen osapuolet ovat edistyneet huomattavasti kaupankäyntiä ja sijoituksia haittaavien esteiden purkamisessa ja sääntelytaakan keventämisessä).
  Käsiteltävänä olevat kysymykset ja sopimusalat liittyvät seuraaviin aiheisiin:






  — | Yhdysvalloissa hyväksyttävä kirjanpitostandardi GAAP: Yhdysvallat hyväksyy nyttemmin yhdysvaltalaisissa pörsseissä noteerattujen eurooppalaisten yritysten IFRS-standardeja (International Financial Reporting Standards) noudattaen laaditut tilinpäätökset |
| --- | --- | --- |

3.2

ETSK katsoo huhtikuun 30. päivänä 2007 järjestetyn EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksen tuloksena perustetun transatlanttisen talousneuvoston piirissä käytyjen keskustelujen perusteella, että tavanomaisten vapaakauppasopimusten lisäksi on muitakin innovatiivisia keinoja ratkaista kahdenvälisesti käytännön kaupankäynnissä jatkuvasti esiin tulevia ongelmia. Neuvoston ensimmäisessä tapaamisessa 9. marraskuuta edistyttiin huomattavasti pyrkimyksissä ratkaista ongelmia, jotka liittyvät kaupankäynti- ja investointiolosuhteiden parantamiseen EU:n suurimmassa talouskumppanissa. Kahdenväliset sopimukset ovat tärkeitä, sillä punnittavat kysymykset eivät välttämättä kiinnosta muita kauppa-alueita. (On todettu, että huhtikuun jälkeen osapuolet ovat edistyneet huomattavasti kaupankäyntiä ja sijoituksia haittaavien esteiden purkamisessa ja sääntelytaakan keventämisessä).

Käsiteltävänä olevat kysymykset ja sopimusalat liittyvät seuraaviin aiheisiin:

—

Yhdysvalloissa hyväksyttävä kirjanpitostandardi GAAP: Yhdysvallat hyväksyy nyttemmin yhdysvaltalaisissa pörsseissä noteerattujen eurooppalaisten yritysten IFRS-standardeja (International Financial Reporting Standards) noudattaen laaditut tilinpäätökset

| — | Kaupan turvallisuuden parantaminen ja helpottaminen: laaditaan yhteinen etenemissuunnitelma kaupallisten kumppanuusohjelmien vastavuoroiseksi tunnustamiseksi vuonna 2009 määriteltyjen keskeisten suoritusvaiheiden perusteella. |
| --- | --- |

—

Kaupan turvallisuuden parantaminen ja helpottaminen: laaditaan yhteinen etenemissuunnitelma kaupallisten kumppanuusohjelmien vastavuoroiseksi tunnustamiseksi vuonna 2009 määriteltyjen keskeisten suoritusvaiheiden perusteella.

| — | Helpotetaan uusien harvinaislääkkeiden markkinoille saattamista sopimalla yhtenäisestä harvinaislääkeluokituksen hakumenettelystä. |
| --- | --- |

—

Helpotetaan uusien harvinaislääkkeiden markkinoille saattamista sopimalla yhtenäisestä harvinaislääkeluokituksen hakumenettelystä.

| — | EU:n toimet säädösehdotuksen laatimiseksi potilaiden pääsystä käsiksi laillisia lääkkeitä koskeviin tietoihin |
| --- | --- |

—

EU:n toimet säädösehdotuksen laatimiseksi potilaiden pääsystä käsiksi laillisia lääkkeitä koskeviin tietoihin

| — | komission esitys amerikkalaisen mittajärjestelmän ja metrijärjestelmän mukaisten merkintöjen sallimisesta jatkossakin unioniin tuotavissa tavaroissa kulujen pienentämiseksi Atlantin ylittävässä kaupassa |
| --- | --- |

—

komission esitys amerikkalaisen mittajärjestelmän ja metrijärjestelmän mukaisten merkintöjen sallimisesta jatkossakin unioniin tuotavissa tavaroissa kulujen pienentämiseksi Atlantin ylittävässä kaupassa

| — | Yhdysvaltain työterveyshallinnon edustajat (US Occupational Safety and Healt Administration) ja komission vastaavat tahot tapaavat ennen seuraavaa talousneuvoston kokousta tarkastellakseen edistymistä sähkötuotteiden kaupan helpottamisessa turvamääräysten mukaisuuden arviointimenettelyjen osalta sekä kartoittaakseen aloja, joilla tulevana vuonna voidaan edistyä. |
| --- | --- |

—

Yhdysvaltain työterveyshallinnon edustajat (US Occupational Safety and Healt Administration) ja komission vastaavat tahot tapaavat ennen seuraavaa talousneuvoston kokousta tarkastellakseen edistymistä sähkötuotteiden kaupan helpottamisessa turvamääräysten mukaisuuden arviointimenettelyjen osalta sekä kartoittaakseen aloja, joilla tulevana vuonna voidaan edistyä.

| — | Yhdysvaltain liittovaltion viestintäviranomainen (US Federal Communications Commission) selvittää, mitkä tuotteet edellyttävät pakollista kolmannen osapuolen suorittamaa testausta, jotta tuotteille, jotka ovat perinteisesti vastanneet ao. standardeja, voidaan myöntää valmistajan tyyppimukaisuusvakuutus. |
| --- | --- |

—

Yhdysvaltain liittovaltion viestintäviranomainen (US Federal Communications Commission) selvittää, mitkä tuotteet edellyttävät pakollista kolmannen osapuolen suorittamaa testausta, jotta tuotteille, jotka ovat perinteisesti vastanneet ao. standardeja, voidaan myöntää valmistajan tyyppimukaisuusvakuutus.

| — | Rahoitusmarkkinoiden sääntely: aiheesta käydään vuoropuhelua, jossa pohditaan miten ja millä aloilla vastavuoroinen tunnustaminen tulisi kyseeseen arvopapereiden osalta, ja millä muilla tavoin voitaisiin helpottaa rahoituspalvelujen rajatylittävää kauppaa. Tämä työ on vasta alulla, ja Yhdysvaltojen ja EU:n huippukokoukset tekevät yhteistyötä sidosryhmien kanssa muiden prioriteettien määrittämiseksi. |
| --- | --- |

—

Rahoitusmarkkinoiden sääntely: aiheesta käydään vuoropuhelua, jossa pohditaan miten ja millä aloilla vastavuoroinen tunnustaminen tulisi kyseeseen arvopapereiden osalta, ja millä muilla tavoin voitaisiin helpottaa rahoituspalvelujen rajatylittävää kauppaa. Tämä työ on vasta alulla, ja Yhdysvaltojen ja EU:n huippukokoukset tekevät yhteistyötä sidosryhmien kanssa muiden prioriteettien määrittämiseksi.

| 3.3 | Euroopan unionin tulisi lisäksi syventää ja vahvistaa naapurimaiden, kuten Ukrainan ja Venäjän, kanssa tehtävää taloudellista yhteistyötä. Venäjän jäsenyys WTO:ssa, EU:n ja Venäjän yhteinen talousalue ja EU:n ja Venäjän uusi puitesopimus ovat tärkeitä etappeja edettäessä kohti aidosti strategista taloudellista kumppanuutta. Entistä vahvempi yhteistyö valmistanee tietä neuvotteluille, joita käydään hyödykkeiden, palvelujen, pääomien, ihmisten, osaamisen ja teknologian vapaata liikkuvuutta edistävästä yhteisestä talousalueesta. |
| --- | --- |

3.3

Euroopan unionin tulisi lisäksi syventää ja vahvistaa naapurimaiden, kuten Ukrainan ja Venäjän, kanssa tehtävää taloudellista yhteistyötä. Venäjän jäsenyys WTO:ssa, EU:n ja Venäjän yhteinen talousalue ja EU:n ja Venäjän uusi puitesopimus ovat tärkeitä etappeja edettäessä kohti aidosti strategista taloudellista kumppanuutta. Entistä vahvempi yhteistyö valmistanee tietä neuvotteluille, joita käydään hyödykkeiden, palvelujen, pääomien, ihmisten, osaamisen ja teknologian vapaata liikkuvuutta edistävästä yhteisestä talousalueesta.

| 3.3.1 | Koska Venäjän liittyminen maailman kauppajärjestöön tarjoaisi vastauksen vain osaan strategiseen talouskumppanuuteen liittyvistä laajoista kysymyksistä, EU:n ja Venäjän tulisi rakentaa tulevat taloussuhteensa mahdollisuuksien tarjoutuessa WTO+ -rakenteiden varaan ja luoda yhteinen unionia laajemmin Euroopan kattava talousalue. Tämä edellyttää, että molemmat osapuolet sitoutuvat käsittelemään paljon tavallisessa vapaakauppasopimuksessa esiin tulevia kysymyksiä laajempia ja syvempiä aihepiirejä. |
| --- | --- |

3.3.1

Koska Venäjän liittyminen maailman kauppajärjestöön tarjoaisi vastauksen vain osaan strategiseen talouskumppanuuteen liittyvistä laajoista kysymyksistä, EU:n ja Venäjän tulisi rakentaa tulevat taloussuhteensa mahdollisuuksien tarjoutuessa WTO+ -rakenteiden varaan ja luoda yhteinen unionia laajemmin Euroopan kattava talousalue. Tämä edellyttää, että molemmat osapuolet sitoutuvat käsittelemään paljon tavallisessa vapaakauppasopimuksessa esiin tulevia kysymyksiä laajempia ja syvempiä aihepiirejä.

| 3.3.2 | EU:n ja Venäjä sopimuksen tulisi mm. sisältää yhteiset säännöt rajatylittävien investointien kohtelusta kansallisella tasolla, tullimaksujen poistamisesta, muiden kuin tulliesteiden purkamisesta, sääntelyn yhdenmukaistamisesta, standardien ja vaatimustenmukaisuusarviointien vastavuoroisesta tunnustamisesta, kauppaa ja tullausta helpottavista toimista, yhteistyöstä kilpailun alalla, palvelujen vapauttamisesta, julkisista hankinnoista, terveys- ja kasvinsuojelumääräyksistä, teollis- ja tekijänoikeuksien suojelusta, kiistojen ratkaisusta ja kansainvälisten kirjanpitostandardien noudattamisesta. Sopimus Euroopan talousalueesta tarjoaa esimerkkejä aiheista, jotka kuuluvat tällaisen laajan sopimuksen piiriin. |
| --- | --- |

3.3.2

EU:n ja Venäjä sopimuksen tulisi mm. sisältää yhteiset säännöt rajatylittävien investointien kohtelusta kansallisella tasolla, tullimaksujen poistamisesta, muiden kuin tulliesteiden purkamisesta, sääntelyn yhdenmukaistamisesta, standardien ja vaatimustenmukaisuusarviointien vastavuoroisesta tunnustamisesta, kauppaa ja tullausta helpottavista toimista, yhteistyöstä kilpailun alalla, palvelujen vapauttamisesta, julkisista hankinnoista, terveys- ja kasvinsuojelumääräyksistä, teollis- ja tekijänoikeuksien suojelusta, kiistojen ratkaisusta ja kansainvälisten kirjanpitostandardien noudattamisesta. Sopimus Euroopan talousalueesta tarjoaa esimerkkejä aiheista, jotka kuuluvat tällaisen laajan sopimuksen piiriin.

3.4   T&K ja innovointi

Myös Euroopan innovointikyvyn tehostaminen edellyttää toimivia sisämarkkinoita, sillä aidot sisämarkkinat tarjoavat eniten pontta ja mahdollisuuksia innovatiivisille hyödykkeille, tuotteille ja palveluille. Pk-yritysten ja suuryritysten klustereiden, tutkimuslaitosten, yliopistojen ja uuden Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin T&K-toiminnan koordinointi EU-puitteissa on tarpeen. Yhteensovittaminen vahvistaa eurooppalaista teollisuutta ja auttaa nostamaan tuotteissa hyödynnettävän teknologian tasoa. Yhteisenä tavoitteena on pitää investoinnit EU:ssa ja parantaa teollisuuden kilpailukykyä tuottamalla maailmanmarkkinoille entistä korkeamman lisäarvon tarjoavia tuotteita ja palveluita.

| 3.5 | Globalisaatio on kiihdyttänyt muutostahtia, olipa kyse teknologiasta, ideoista, työskentelytavasta tai elämäntavoista. ETSK on johdonmukaisesti tukenut mainittuja tavoitteita ja uskoo, että mikäli Eurooppa pystyy vapauttamaan innovointipotentiaalinsa ja luovuutensa, se voi ohjata maailmanlaajuisen muutoksen suuntaa ja korostaa erityisesti eurooppalaisia arvoja ja kulttuurista monimuotoisuutta. |
| --- | --- |

3.5

Globalisaatio on kiihdyttänyt muutostahtia, olipa kyse teknologiasta, ideoista, työskentelytavasta tai elämäntavoista. ETSK on johdonmukaisesti tukenut mainittuja tavoitteita ja uskoo, että mikäli Eurooppa pystyy vapauttamaan innovointipotentiaalinsa ja luovuutensa, se voi ohjata maailmanlaajuisen muutoksen suuntaa ja korostaa erityisesti eurooppalaisia arvoja ja kulttuurista monimuotoisuutta.

3.6   Teollis- ja tekijänoikeuksien turvaaminen

Innovaatioita on Euroopassa tuettava asianmukaisesti siten, että turvataan ne teollis- ja tekijänoikeudet, jotka syntyvät huomattavasti rahoitus- ja inhimillistä pääomaa vaativien innovaatioiden tuloksina. Muiden aloitteiden lisäksi olisi toivottavaa ja todellakin jo aika, että EU:ssa voitaisiin hyötyä yhteisöpatentin tarjoamasta yhteisestä ja yhtenäisestä suojasta (9). Tällä alalla onnistuminen parantaa EU-tuotteiden asemaa maailmanmarkkinoilla.

Tämän lisäksi on olennaista taata, että teollis- ja tekijänoikeuksien toteutumista valvotaan tinkimättömästi sekä torjutaan tehokkaasti tuoteväärennöksiä ja piratismia. Se vaatii välttämättä EU:n oikeuskehyksen loppuunsaattamista. Tarvitaan myös lisää kansainvälistä yhteistyötä, jotta ongelmaan kyetään puuttumaan maailmanlaajuisesti. Teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva kahdenvälinen vuoropuhelu, jota Euroopan komissio käy Kiinan, Venäjän ja muiden alueiden kanssa, on hyödyllinen keino käydä käsiksi ongelmaan, mutta siitä kaivataan konkreettisia tuloksia. Ehdotettu uusi tuoteväärennösten torjuntaa koskeva kauppasopimus on myös myönteinen askel oikeaan suuntaan.

3.7   Työolot

Vähintä, mitä EU voi tehdä auttaakseen eurooppalaista teollisuutta kilpailemaan tasavertaisesti maailmalla, on varmistaa, että muissa maissa noudatetaan työoloja koskevia ILO:n ja muiden kansainvälisten yleissopimusten vähimmäismääräyksiä, jotka koskevat yksilön oikeuksia, järjestäytymisvapautta, kokoontumisoikeutta ja oikeutta solmia työehtosopimuksia sekä lapsi- ja pakkotyön poistamista.

3.8   Tuontituotteiden markkinavalvonta

Tuoreet uutiset ala-arvoisista ja terveydelle vaarallisista tuontituotteista ovat korostaneet sitä, ettei EU:ssa ole tehokasta markkinavalvontaa. Tämä tarjoaa lisäesimerkin siitä, miten ei-yhdenmukaiset kaupankäyntiä koskevat ehdot vääristävät eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä. Jäsenvaltioiden suorittaman markkinavalvonnan tehostamisen tulisi varmistaa, että unionin ulkopuolisten valmistajien ilmoittama laatutaso todennetaan, jotta päästään asiamukaiseen tasapainoon eurooppalaisten tuottajien kannalta ja suojellaan EU-kuluttajia ala-arvoisilta ja vaarallisilta tuotteilta.

3.9   Energiansaannin turvaaminen — yhteinen ulkoinen energiapolitiikka

Tuoreet tapahtumat energia-alalla ovat johtaneet siihen, että jäsenvaltioiden on ollut välttämätöntä tiivistää rivejään ja päättää strategisesta energiapolitiikasta, jonka tueksi on solmittu EU- ja muiden maiden kesken kahdenvälisiä sopimuksia. Sopimukset ovat tarpeen, jotta teollisuus voi suunnitella tulevia unioniin tehtäviä investointeja. Tällainen politiikka auttaa myös turvaamaan eurooppalaisten kuluttajien elintason. Jäsenvaltioiden on kehitettävä vaihtoehtoisia energialähteitä, kuten uusiutuvaa ja ydinenergiaa (10) sekä vähennettävä öljy- ja kaasuriippuvuuttaan Venäjästä ja Lähi-idän maista (11). ETSK kehottaa komissiota varmistamaan, että sen hiljattain julkaisema energia- ja ilmastopaketti (12) varmistaa ennakoitavuuden, ei aiheuta etenkään runsaasti energiaa tarvitsevien eurooppalaisten toimialojen kilpailukykyä haittaavia kielteisiä taloudellisia vaikutuksia, rohkaisee eurooppalaisen markkinajohtajuuden kehittämiseen alalla ja edistää ympäristömyönteisiä innovaatioita.

3.10   Ympäristökysymykset

Se, että EU haluaa olla eturivissä, kun on kyse edistyneistä ympäristötoimista, ei saa asettaa eurooppalaisia yrityksiä ja työntekijöitä EU:n ulkopuolisiin kilpailijoihin nähden epäedulliseen asemaan. Strategia, jonka mukaan EU jättää muut taakseen tavoitellessaan entistä korkeampia ympäristöstandardeja, ei ole taloudellisesti järkevä kolmesta syystä:

| 1) | EU ei voi peruuttaa ilmastonlämpenemistä yksinään. Lisäksi unionin toimien vaikutukset kumoutuvat, elleivät sen ulkopuoliset maat ryhdy toimiin energian käytön ja päästöjen kontrolloimiseksi. |
| --- | --- |

1)

EU ei voi peruuttaa ilmastonlämpenemistä yksinään. Lisäksi unionin toimien vaikutukset kumoutuvat, elleivät sen ulkopuoliset maat ryhdy toimiin energian käytön ja päästöjen kontrolloimiseksi.

| 2) | EU tulisi välttää sitä, että EU:ssa hyödykkeitä tuottavien kilpailuasema maailmanmarkkinoilla heikkenee korkeampien ympäristöverojen vuoksi nousevien toimintakustannusten takia. Lisäksi tämä tasoittaisi tietä sijoitusten suuntaamiselle unionin ulkopuolelle ja saattaisi olla sisämarkkinoiden kannalta strategisesti merkittävää. |
| --- | --- |

2)

EU tulisi välttää sitä, että EU:ssa hyödykkeitä tuottavien kilpailuasema maailmanmarkkinoilla heikkenee korkeampien ympäristöverojen vuoksi nousevien toimintakustannusten takia. Lisäksi tämä tasoittaisi tietä sijoitusten suuntaamiselle unionin ulkopuolelle ja saattaisi olla sisämarkkinoiden kannalta strategisesti merkittävää.

| 3) | Väite, jonka mukaan entistä korkeammat ympäristöstandardit kannustaisivat kehittämään aiempaa ympäristömyönteisempiä tuotteita, ei vakuuta ETSK:ta. Tällaisen tuotteiden tutkimiseen ja markkinoille saattamiseen menee pakosti pitkä aika. Sillä välin päästöjensä vähentämisestä vähemmän kiinnostuneiden maiden tuottajat voisivat ajaa epäreilulla kilpailulla energiaintensiivisten hyödykkeiden eurooppalaiset tuottajat markkinoilta. |
| --- | --- |

3)

Väite, jonka mukaan entistä korkeammat ympäristöstandardit kannustaisivat kehittämään aiempaa ympäristömyönteisempiä tuotteita, ei vakuuta ETSK:ta. Tällaisen tuotteiden tutkimiseen ja markkinoille saattamiseen menee pakosti pitkä aika. Sillä välin päästöjensä vähentämisestä vähemmän kiinnostuneiden maiden tuottajat voisivat ajaa epäreilulla kilpailulla energiaintensiivisten hyödykkeiden eurooppalaiset tuottajat markkinoilta.

| 3.10.1 | Ratkaisun ongelmaan tarjoaa se, että EU:n on heti ja johdonmukaisesti esiinnyttävä yhtenäisenä kansainvälisissä neuvotteluissa, joissa käsitellään ilmaston lämpenemistä. Tässä yhteydessä paine on kohdistettava ongelman laiminlyöviin maihin. Mikäli EU päättää edetä yksinään ja nostaa tiettyjä ympäristöstandardeja, sen tulisi harkinta mahdollisuutta soveltaa rajoilla WTO:n sääntöjen mukaisia toimia tuotteisiin, joiden alkuperämaissa toimitaan tunnetusti ympäristöstä piittaamatta. Näin vältyttäisiin siltä, että eurooppalaiset tuottajat joutuvat epäedulliseen kilpailuasemaan. |
| --- | --- |

3.10.1

Ratkaisun ongelmaan tarjoaa se, että EU:n on heti ja johdonmukaisesti esiinnyttävä yhtenäisenä kansainvälisissä neuvotteluissa, joissa käsitellään ilmaston lämpenemistä. Tässä yhteydessä paine on kohdistettava ongelman laiminlyöviin maihin. Mikäli EU päättää edetä yksinään ja nostaa tiettyjä ympäristöstandardeja, sen tulisi harkinta mahdollisuutta soveltaa rajoilla WTO:n sääntöjen mukaisia toimia tuotteisiin, joiden alkuperämaissa toimitaan tunnetusti ympäristöstä piittaamatta. Näin vältyttäisiin siltä, että eurooppalaiset tuottajat joutuvat epäedulliseen kilpailuasemaan.

| 3.10.2 | Avoin maailmanlaajuinen kauppajärjestelmä vastaa unionin etua. Aikoinaan EU oli suojeltava kansalaisiaan, etujaan ja arvojaan. Protektionismi ei enää ole ratkaisu. Maailman johtavana kauppamahtina ja investoijana unionin avoimuus tarjoaa teollisuudelle edullisemmat tuotantokustannukset, kuluttajille alemman hinnat, yrityksille kilpailukannusteita ja uusia sijoituksia. Samalla on tärkeää, että EU käyttää vaikutusvaltaansa kansainvälisissä neuvotteluissa saadakseen muutkin avautumaan. Avoimuus on poliittisesti kestävällä pohjalla vain, mikäli vastapuoletkin suhtautuvat siihen myönteisesti ja toimivat vastavuoroisesti. |
| --- | --- |

3.10.2

Avoin maailmanlaajuinen kauppajärjestelmä vastaa unionin etua. Aikoinaan EU oli suojeltava kansalaisiaan, etujaan ja arvojaan. Protektionismi ei enää ole ratkaisu. Maailman johtavana kauppamahtina ja investoijana unionin avoimuus tarjoaa teollisuudelle edullisemmat tuotantokustannukset, kuluttajille alemman hinnat, yrityksille kilpailukannusteita ja uusia sijoituksia. Samalla on tärkeää, että EU käyttää vaikutusvaltaansa kansainvälisissä neuvotteluissa saadakseen muutkin avautumaan. Avoimuus on poliittisesti kestävällä pohjalla vain, mikäli vastapuoletkin suhtautuvat siihen myönteisesti ja toimivat vastavuoroisesti.

| 3.10.3 | Komission on varmistettava, että unionin ulkopuoliset maat tarjoavat eurooppalaisille viejille ja investoijille asianmukaisen avoimet mahdollisuudet. Lisäksi tarvitaan perussäännöt, jotka eivät heikennä unioni kykyä puolustaa etuaan ja turvata suojelun korkea taso, kun on kyse terveydestä, turvallisuudesta, sosiaaliturvasta, ympäristöstä ja kuluttajansuojasta. |
| --- | --- |

3.10.3

Komission on varmistettava, että unionin ulkopuoliset maat tarjoavat eurooppalaisille viejille ja investoijille asianmukaisen avoimet mahdollisuudet. Lisäksi tarvitaan perussäännöt, jotka eivät heikennä unioni kykyä puolustaa etuaan ja turvata suojelun korkea taso, kun on kyse terveydestä, turvallisuudesta, sosiaaliturvasta, ympäristöstä ja kuluttajansuojasta.

4.   Entistä parempi työllistettävyys ja ihmisiin investoiminen: lisää ja parempia työpaikkoja

| 4.1 | Globalisaatio ja teknologian muutos voivat lisätä eriarvoisuutta, laajentaa ammattitaitoisen ja ammattitaidottoman sekä rikkaiden ja köyhien maiden välistä kuilua. Paras ratkaisu on auttaa kutakin yksilöä ja kansaa sopeutumaan parantamalla kaikenikäisille tarjottavan koulutuksen ja opetuksen laatua ja saatavuutta. |
| --- | --- |

4.1

Globalisaatio ja teknologian muutos voivat lisätä eriarvoisuutta, laajentaa ammattitaitoisen ja ammattitaidottoman sekä rikkaiden ja köyhien maiden välistä kuilua. Paras ratkaisu on auttaa kutakin yksilöä ja kansaa sopeutumaan parantamalla kaikenikäisille tarjottavan koulutuksen ja opetuksen laatua ja saatavuutta.

| 4.2 | ETSK ja työmarkkinaosapuolet ovat kommentoineet sitä, miten joustoturva tulisi muotoilla, jotta ihmiset pystyisivät hallitsemaan työpaikan vaihtumisen entistä paremmin tilanteessa, jossa talouden muutostahti kiihtyy. |
| --- | --- |

4.2

ETSK ja työmarkkinaosapuolet ovat kommentoineet sitä, miten joustoturva tulisi muotoilla, jotta ihmiset pystyisivät hallitsemaan työpaikan vaihtumisen entistä paremmin tilanteessa, jossa talouden muutostahti kiihtyy.

| 4.3 | Työllisyydestä ja sosiaalipolitiikasta vastaava neuvosto (13) hyväksyi 5. joulukuuta 2007 yhteiset periaatteet joustoturvasta. Tämä mahdollistaa sen, että jäsenvaltiot voivat sisällyttää joustoturvan kansallisiin uudistusohjelmiinsa ja toteuttaa sitä tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuoltensa kanssa. |
| --- | --- |

4.3

Työllisyydestä ja sosiaalipolitiikasta vastaava neuvosto (13) hyväksyi 5. joulukuuta 2007 yhteiset periaatteet joustoturvasta. Tämä mahdollistaa sen, että jäsenvaltiot voivat sisällyttää joustoturvan kansallisiin uudistusohjelmiinsa ja toteuttaa sitä tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuoltensa kanssa.

| 4.4 | ETSK toivoisi, että huomiota kiinnitettäisiin nykyistä enemmän aktiiviseen politiikkaan, jolla rohkaistaan osallistamista ja tarjotaan yhdenvertaiset mahdollisuudet työmarkkinoilla syrjintää kohtaaville ryhmille, esim. yli 50-vuotiaat, naiset, etnisiin vähemmistöihin kuuluvat ja ammattitaidottomat koulutuksensa päättäneet. |
| --- | --- |

4.4

ETSK toivoisi, että huomiota kiinnitettäisiin nykyistä enemmän aktiiviseen politiikkaan, jolla rohkaistaan osallistamista ja tarjotaan yhdenvertaiset mahdollisuudet työmarkkinoilla syrjintää kohtaaville ryhmille, esim. yli 50-vuotiaat, naiset, etnisiin vähemmistöihin kuuluvat ja ammattitaidottomat koulutuksensa päättäneet.

5.   Maailman rahoitusmarkkinoiden epävakaus

| 5.1 | EU tuntee parhaillaan maailmanlaajuisen finanssi- ja pörssikriisin vaikutukset. Rahaliitto ja EKP:n ripeä reagointi häiriöön ovat vaikuttaneet myönteisesti. Laskemalla rahamarkkinoille huomattavan summan käteistä rahaa EKP on lieventänyt kriisin vaikutusta pankkialaa kohtaan tunnettuun luottamukseen ja siten vähentänyt riskiä, että yritysten ja kotitalouksien luotonsaanti kiristyy huomattavasti. Valuuttariskin puuttuminen ja matalat maakohtaiset riskipreemiot viittaavat siihen, että muita heikommatkin EU-taloudet ovat selvinneet rahoitusmarkkinoiden häiriöistä melko vähäisin seurauksin. |
| --- | --- |

5.1

EU tuntee parhaillaan maailmanlaajuisen finanssi- ja pörssikriisin vaikutukset. Rahaliitto ja EKP:n ripeä reagointi häiriöön ovat vaikuttaneet myönteisesti. Laskemalla rahamarkkinoille huomattavan summan käteistä rahaa EKP on lieventänyt kriisin vaikutusta pankkialaa kohtaan tunnettuun luottamukseen ja siten vähentänyt riskiä, että yritysten ja kotitalouksien luotonsaanti kiristyy huomattavasti. Valuuttariskin puuttuminen ja matalat maakohtaiset riskipreemiot viittaavat siihen, että muita heikommatkin EU-taloudet ovat selvinneet rahoitusmarkkinoiden häiriöistä melko vähäisin seurauksin.

| 5.2 | Globaalit rahoitusmarkkinahäiriöt ja Yhdysvaltain dollarin heikkeneminen vaikuttavat Eurooppaan mm. euron arvon huomattavana vahvistumisena, jota edistävät EKP:n liian korkealla tasolla pitämä ohjauskorko sekä rahapolitiikat, jotka muistuttavat kilpailusyistä tehtäviä devalvaatioita muualla maailmassa. Tällä on kohtalokas vaikutus unionin talouteen ja sen keskipitkän aikavälin näkymiin. |
| --- | --- |

5.2

Globaalit rahoitusmarkkinahäiriöt ja Yhdysvaltain dollarin heikkeneminen vaikuttavat Eurooppaan mm. euron arvon huomattavana vahvistumisena, jota edistävät EKP:n liian korkealla tasolla pitämä ohjauskorko sekä rahapolitiikat, jotka muistuttavat kilpailusyistä tehtäviä devalvaatioita muualla maailmassa. Tällä on kohtalokas vaikutus unionin talouteen ja sen keskipitkän aikavälin näkymiin.

| 5.3 | Tuoreet tapahtumat maailman rahoitusmarkkinoilla osoittavat, että vakavaraisuussääntöjä on vahvistettava ja parannettava valvontaviranomaisten ja keskuspankkien toiminnan koordinointia ja niiden välistä yhteydenpitoa sekä lisättävä avoimuutta ja tiedotustoimintaa. |
| --- | --- |

5.3

Tuoreet tapahtumat maailman rahoitusmarkkinoilla osoittavat, että vakavaraisuussääntöjä on vahvistettava ja parannettava valvontaviranomaisten ja keskuspankkien toiminnan koordinointia ja niiden välistä yhteydenpitoa sekä lisättävä avoimuutta ja tiedotustoimintaa.

Bryssel 12. maaliskuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ks. esim. Yhdistyneen kuningaskunnan puheenjohtajakaudellaan pyytämä lausunto EUVL C 24, 31.1.2006, esittelijä Daniel Retureau.

1

(2)  EUVL C 93, 27.4.2007, esittelijä: Bryan Cassidy.

2

(3)  Esittelijä: Thomas Janson, EUVL C 256, 27.10.2007.

3

Joustoturvaa käsitelleen asiantuntijaryhmän väliraportti 20.4.2007: ”Joustoturva on poliittinen strategia, jolla edistetään samanaikaisesti ja tietoisesti työmarkkinoiden joustavuutta, työn organisointia ja työmarkkinasuhteita sekä työllisyys- ja sosiaaliturvaa. Joustoturvastrategian keskeisiä periaatteita eli joustavuutta ja turvaa ei tule nähdä toistensa vastakohtina vaan toisiaan mahdollisesti vastavuoroisesti tukevina tekijöinä. Työmarkkinoiden joustavuuden edistäminen ja korkea suojelun taso on mahdollista vain, mikäli työntekijöille annetaan välineet sopeutua muutokseen, ottaa vastaan työtä, pysyä työmarkkinoilla ja edistyä työelämässään. Niinpä joustoturvan käsitteessä korostuukin voimakkaasti aktiivinen työmarkkinapolitiikka, elinikäiseen oppimiseen ja kouluttautumiseen kannustaminen. Siihen liittyy kuitenkin myös vahva sosiaaliturvajärjestelmä toimeentulon turvaamiseksi ja jotta ihmiset voivat yhdistää työssä käynnin ja läheisistään huolehtimisen. Tämän seikan pitäisi myös edistää yhdenvertaisia mahdollisuuksia ja sukupuolten tasa-arvoa.”

(4)  KOM(2007) 581 lopullinen, 3.10.2007.

4

(5)  Ks. Kommission marraskuussa 2007 antama tiedonanto aiheesta ”2000-luvun Euroopan yhtenäismarkkinat”, KOM(2007) 724 lopullinen.

5

(6)  EUVL C 44, 16.2.2008, esittelijä: Edgardo Maria Iozia.

6

(7)  ETUC/CES, CEEP,UEAPME ja BUSINESSEUROPE: ”Key challenges facing European labour markets: a joint analysis of European social partners”, lokakuu 2007.

7

”Key challenges facing European labour markets: a joint analysis of European social partners”

(8)  Ks. alaviite 4.

8

(9)  Lisätietoa teollis- ja tekijänoikeuksien suojelun nykytilasta englanniksi yritys- ja teollisuustoiminnan pääosaston internetsivuilla osoitteessa http://ec.europa.eu/enterprise/library/ee_online/art34_en.htm.

9

(10)  Jotkut jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet vastustavansa kaikkea ydinvoimaa eivätkä salli ydinvoimaloiden rakentamista alueelleen. Ne kuitenkin tuovat valtavasti ydinvoimalla tuotettua sähköä (esim. Italia).

10

(11)  EUVL C 318, 23.12.2006, esittelijä: Ulla Sirkeinen.

11

(12)  Komissio julkaisi energia- ja ilmastopakettinsa 23. tammikuuta 2008. Ks. http://ec.europa.eu/energy/climate_actions/index_en.htm

12

(13)  Neuvoston lehdistötiedote 16139/07, ks. http://register.consilium.europa.eu/pdf/fi/07/st16/st16139.fi07.pdf

13

---

LIITE

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausuntoon

Keskustelussa hylättiin seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat vähintään neljänneksen annetuista äänistä:

1.   Kohta 2.4

Muutetaan toiseksi viimeinen virke kuulumaan seuraavasti.

”— — Euron arvon nopea ja merkittävä nousu, jota edistävät EKP:n liian korkea ohjauskorko sekä rahapolitiikat, jotka muistuttavat kilpailusyistä tehtäviä devalvaatioita muualla maailmassa, vaarantaa EU:n hyvinvoinnin. — —”

Perustelu

Näin avointa ja voimakasta EKP:n politiikan kritiikkiä, joka tuodaan esiin aivan kuin kyseessä olisi ”tarkennus”, ei voida esittää ennen kuin ETSK on hyväksynyt aiheesta erillisen lausunnon. Koroista käydään vilkasta keskustelua, ja niistä on olemassa vastakkaisia mielipiteitä, jotka ovat kaikki kunnioitettavia. On kuitenkin muistettava, että EKP käyttää korkoja toteuttaakseen sille perustamissopimuksessa annetun tehtävän eli torjuakseen inflaatiota.

2.   Kohta 5.2

Muutetaan.

”Globaalit rahoitusmarkkinahäiriöt ja Yhdysvaltain dollarin heikkeneminen vaikuttavat Eurooppaan mm. euron arvon huomattavana vahvistumisena, jota edistävät
  aiheuttavat
  EKP:n liian korkealla tasolla pitämä ohjauskorko sekä rahapolitiikat, jotka muistuttavat kilpailusyistä tehtäviä devalvaatioita muualla maailmassa. Tällä on kohtalokas vaikutus unionin talouteen ja sen keskipitkän aikavälin näkymiin.”

Perustelu

Sama kuin kohtaan 2.4 tehdyn muutosehdotuksen perustelu, mutta syy on vieläkin painavampi. Ensin todetaan, että EKP:n politiikka ”edistää” euron arvon vahvistumista, ja nyt todetaan, että se jopa ”aiheuttaa” sitä. Näin voimakas ETSK:n kannanotto ei ole hyväksyttävä, eikä se ole menetelmällisistäkään syistä paikallaan.

(Italiankielisessä toisinnossa käytetään kohdassa ilmaisua ”causato”, ”aiheuttavat”. Suom.huom.)

Suom.huom.

Äänestystulos

Puolesta 22, Vastaan 29, Pidättyi 8

---

| 9.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 204/9 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 204/9

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Komission tiedonanto — tulosten Eurooppa — yhteisön lainsäädännön soveltaminen

KOM(2007) 502 lopullinen

(2008/C 204/02)

Komissio päätti 5. syyskuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission tiedonanto — tulosten Eurooppa — yhteisön lainsäädännön soveltaminen

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 27. helmikuuta 2008. Esittelijä oli Daniel Retureau.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. maaliskuuta 2008 pitämässään 443. täysistunnossa (maaliskuun 12. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 59 ääntä puolesta 2:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Johdanto

| 1.1 | Komissio toteaa 5. syyskuuta 2007 antamassaan tiedonannossa ”Tulosten Eurooppa — yhteisön lainsäädännön soveltaminen” (KOM(2007 502 lopullinen), että yli 9000 lainsäädäntötoimen joukossa on 2000 direktiiviä, joista kukin edellyttää monia toimenpiteitä (40:stä 300:aan), kun ne saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. Se toteaa lisäksi, että koska niin monella eurooppalaisella on mahdollisuus käyttää yhteisön lainsäädäntöön perustuvia oikeuksiaan, on paremman sääntelyn tavoitteen mukaisesti syytä kiinnittää erityisen paljon huomiota lainsäädännön soveltamiseen sekä sen kartoittamiseen, miksi lainsäädännön soveltamisessa ja täytäntöönpanossa esiintyy jatkuvasti vaikeuksia.
  Komissio esittää, että näin voitaisiin parantaa yhteisön lainsäädännön soveltamisessa ja valvonnassa esiintyvien ongelmien nykyistä hallintamenettelyä. |
| --- | --- |

1.1

Komissio toteaa 5. syyskuuta 2007 antamassaan tiedonannossa ”Tulosten Eurooppa — yhteisön lainsäädännön soveltaminen” (KOM(2007 502 lopullinen), että yli 9000 lainsäädäntötoimen joukossa on 2000 direktiiviä, joista kukin edellyttää monia toimenpiteitä (40:stä 300:aan), kun ne saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. Se toteaa lisäksi, että koska niin monella eurooppalaisella on mahdollisuus käyttää yhteisön lainsäädäntöön perustuvia oikeuksiaan, on paremman sääntelyn tavoitteen mukaisesti syytä kiinnittää erityisen paljon huomiota lainsäädännön soveltamiseen sekä sen kartoittamiseen, miksi lainsäädännön soveltamisessa ja täytäntöönpanossa esiintyy jatkuvasti vaikeuksia.

Komissio esittää, että näin voitaisiin parantaa yhteisön lainsäädännön soveltamisessa ja valvonnassa esiintyvien ongelmien nykyistä hallintamenettelyä.

| 1.2 | Komissio on määritellyt seuraavat neljä tapaa, joilla voidaan parantaa lainsäädännön soveltamista:






  a) | Ennaltaehkäisy: laaditaan parempia vaikutustenarviointeja, arvioidaan komission ehdotuksiin sisältyviä riskejä, sisällytetään kaikkiin ehdotuksiin vastaavuustaulukko, annetaan kansallisille viranomaisille yhteisön lainsäädäntöä koskevaa koulutusta. |
| --- | --- | --- |

1.2

Komissio on määritellyt seuraavat neljä tapaa, joilla voidaan parantaa lainsäädännön soveltamista:

a)

Ennaltaehkäisy: laaditaan parempia vaikutustenarviointeja, arvioidaan komission ehdotuksiin sisältyviä riskejä, sisällytetään kaikkiin ehdotuksiin vastaavuustaulukko, annetaan kansallisille viranomaisille yhteisön lainsäädäntöä koskevaa koulutusta.

| b) | Tehokas ja vaikuttava reagointi: parannetaan tiedonvaihtoa yritysten, kansalaisten ja kansallisten viranomaisten välillä, laajennetaan ”pakettikokousten” käyttöä, sillä niillä on tässä yhteydessä erityinen rooli. |
| --- | --- |

b)

Tehokas ja vaikuttava reagointi: parannetaan tiedonvaihtoa yritysten, kansalaisten ja kansallisten viranomaisten välillä, laajennetaan ”pakettikokousten” käyttöä, sillä niillä on tässä yhteydessä erityinen rooli.

| c) | Työmenetelmien parantaminen: määritellään jokaiseen jäsenvaltioon keskusyhteyspiste, jonka tehtävänä on luoda yhteydet asiaa käsittelevän kansallisen viranomaisen ja komission välille, parannetaan rikkomusmenettelyjen käsittelyä erityisesti priorisoinnin kautta. |
| --- | --- |

c)

Työmenetelmien parantaminen: määritellään jokaiseen jäsenvaltioon keskusyhteyspiste, jonka tehtävänä on luoda yhteydet asiaa käsittelevän kansallisen viranomaisen ja komission välille, parannetaan rikkomusmenettelyjen käsittelyä erityisesti priorisoinnin kautta.

| d) | Vuoropuhelun ja avoimuuden lisääminen: parannetaan toimielinten välistä vuoropuhelua, tiedotetaan yleisesti uuden lähestymistavan toiminnasta. |
| --- | --- |

d)

Vuoropuhelun ja avoimuuden lisääminen: parannetaan toimielinten välistä vuoropuhelua, tiedotetaan yleisesti uuden lähestymistavan toiminnasta.

| 1.3 | Komitea haluaa komission tapaan parantaa välineitä, joiden avulla voidaan varmistaa yhteisön lainsäädännön parempi soveltaminen jäsenvaltioissa.
  Komitea esittää asiasta seuraavat huomiot: |
| --- | --- |

1.3

Komitea haluaa komission tapaan parantaa välineitä, joiden avulla voidaan varmistaa yhteisön lainsäädännön parempi soveltaminen jäsenvaltioissa.

Komitea esittää asiasta seuraavat huomiot:

2.   Ongelmien kartoittaminen

| 2.1 | Suurin osa yhteisön lainsäädännön huonoon soveltamiseen ja täytäntöönpanoon liittyvistä ongelmista on seurausta siitä, ettei yhteisön lainsäädäntöä ole saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä eli pantu täytäntöön. Täytäntöönpanolla tarkoitetaan niitä toimia, joihin direktiivin vastaanottava jäsenvaltio ryhtyy toteuttaakseen kaikki tarpeelliset toimenpiteet direktiivin liittämiseksi tehokkaasti kansalliseen oikeusjärjestelmään asianmukaisten säädösten välityksellä. |
| --- | --- |

2.1

Suurin osa yhteisön lainsäädännön huonoon soveltamiseen ja täytäntöönpanoon liittyvistä ongelmista on seurausta siitä, ettei yhteisön lainsäädäntöä ole saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä eli pantu täytäntöön. Täytäntöönpanolla tarkoitetaan niitä toimia, joihin direktiivin vastaanottava jäsenvaltio ryhtyy toteuttaakseen kaikki tarpeelliset toimenpiteet direktiivin liittämiseksi tehokkaasti kansalliseen oikeusjärjestelmään asianmukaisten säädösten välityksellä.

| 2.2 | Täytäntöönpano edellyttää jäsenvaltioilta kahta asiaa:






  — | Direktiivin normatiivinen sisältö on sisällytettävä kokonaisuudessaan kansalliseen lainsäädäntöön. |
| --- | --- | --- |

2.2

Täytäntöönpano edellyttää jäsenvaltioilta kahta asiaa:

—

Direktiivin normatiivinen sisältö on sisällytettävä kokonaisuudessaan kansalliseen lainsäädäntöön.

| — | Kaikki sellaiset kansalliset säädökset, jotka eivät ole direktiivin mukaisia, on poistettava tai muutettava. |
| --- | --- |

—

Kaikki sellaiset kansalliset säädökset, jotka eivät ole direktiivin mukaisia, on poistettava tai muutettava.

| 2.3 | Sama vaatimus koskee puitepäätöksiä, joista määrätään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklassa. Kuten direktiivit, jotka mainitaan Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 249 artiklassa, puitepäätöskin ”velvoittaa saavutettavaan tulokseen nähden jokaista jäsenvaltiota, jolle se on osoitettu, mutta jättää kansallisten viranomaisten valittavaksi muodon ja keinot”. |
| --- | --- |

2.3

Sama vaatimus koskee puitepäätöksiä, joista määrätään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklassa. Kuten direktiivit, jotka mainitaan Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 249 artiklassa, puitepäätöskin ”velvoittaa saavutettavaan tulokseen nähden jokaista jäsenvaltiota, jolle se on osoitettu, mutta jättää kansallisten viranomaisten valittavaksi muodon ja keinot”.

| 2.4 | Puitepäätösten saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä saattaa myös aiheuttaa vaikeuksia. Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 226 ja 228 artiklassa määrätystä velvollisuuden täyttämättä jättämiseen liittyvästä menettelystä poiketen Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa ei määrätä komission aloitteesta käynnistettävästä valvontamenettelystä siinä tapauksessa, että yhteisön lainsäädäntöä ei ole saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä tai se on tehty väärin. Tämä ei tietenkään vähennä millään tavalla jäsenvaltioiden velvollisuutta saattaa puitepäätökset osaksi kansallista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

2.4

Puitepäätösten saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä saattaa myös aiheuttaa vaikeuksia. Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 226 ja 228 artiklassa määrätystä velvollisuuden täyttämättä jättämiseen liittyvästä menettelystä poiketen Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa ei määrätä komission aloitteesta käynnistettävästä valvontamenettelystä siinä tapauksessa, että yhteisön lainsäädäntöä ei ole saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä tai se on tehty väärin. Tämä ei tietenkään vähennä millään tavalla jäsenvaltioiden velvollisuutta saattaa puitepäätökset osaksi kansallista lainsäädäntöä.

| 2.5 | On paikallaan todeta, että jäsenvaltioilla on edelleen vaikeuksia sopeuttaa täytäntöönpanonormiensa laadintamenettelyjä, jotka aiheuttavat monimutkaisia oikeudellisia rajoitteita ja ovat ristiriidassa kansallisen sääntelyperinteen kanssa, vaikkei siltä ensi näkemältä vaikuttaisikaan. |
| --- | --- |

2.5

On paikallaan todeta, että jäsenvaltioilla on edelleen vaikeuksia sopeuttaa täytäntöönpanonormiensa laadintamenettelyjä, jotka aiheuttavat monimutkaisia oikeudellisia rajoitteita ja ovat ristiriidassa kansallisen sääntelyperinteen kanssa, vaikkei siltä ensi näkemältä vaikuttaisikaan.

3.   Kansallisen lainsäädännön osaksi saattamista koskeva velvoite ja jäsenvaltioiden kohtaamat ongelmat

| 3.1 | Ainoastaan jäsenvaltiot ovat toimivaltaisia päätettäessä, missä muodossa direktiivit saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä määriteltäessä kansallisen oikeusasteen — yhteisön oikeutta tulkitsevan tavanomaisen tuomiovallan — valvonnassa, kuinka direktiivi vaikuttaa kansalliseen lainsäädäntöön. Tässä on syytä korostaa, että komissiolla on perussopimusten valvojana velvollisuus huolehtia yhteisön lainsäädännön moitteettomasta soveltamisesta ja yhtenäismarkkinoiden moitteettomasta toiminnasta toteuttamalla tarvittaessa niitä jäsenvaltioihin kohdistuvia asteittaisia toimia, jotka sillä on tarkoitusta varten käytettävissään (perusteltu lausunto, kanteen nostaminen EY:n tuomioistuimessa, uhkasakko). Viivästykset, virheet tai puutteet yhteisön lainsäädännön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä eivät estä kansalaisia, joihin lainsäädännöllä on vaikutuksia, tekemästä valitusta, jotta direktiivi asetettaisiin kansallisen lainsäädännön edelle yhteisön lainsäädännön ensisijaisuusperiaatteen nojalla. |
| --- | --- |

3.1

Ainoastaan jäsenvaltiot ovat toimivaltaisia päätettäessä, missä muodossa direktiivit saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä määriteltäessä kansallisen oikeusasteen — yhteisön oikeutta tulkitsevan tavanomaisen tuomiovallan — valvonnassa, kuinka direktiivi vaikuttaa kansalliseen lainsäädäntöön. Tässä on syytä korostaa, että komissiolla on perussopimusten valvojana velvollisuus huolehtia yhteisön lainsäädännön moitteettomasta soveltamisesta ja yhtenäismarkkinoiden moitteettomasta toiminnasta toteuttamalla tarvittaessa niitä jäsenvaltioihin kohdistuvia asteittaisia toimia, jotka sillä on tarkoitusta varten käytettävissään (perusteltu lausunto, kanteen nostaminen EY:n tuomioistuimessa, uhkasakko). Viivästykset, virheet tai puutteet yhteisön lainsäädännön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä eivät estä kansalaisia, joihin lainsäädännöllä on vaikutuksia, tekemästä valitusta, jotta direktiivi asetettaisiin kansallisen lainsäädännön edelle yhteisön lainsäädännön ensisijaisuusperiaatteen nojalla.

| 3.2 | Asianmukainen täytäntöönpano edellyttää näin ollen sitä, että otetaan käyttöön sitovia kansallisia normeja, jotka julkaistaan virallisesti (1). Tällä tavoin yhteisöjen tuomioistuin voi sensuroida pelkät täytäntöönpanon nimissä tehdyt yleiset viittaukset yhteisön lainsäädäntöön (2). |
| --- | --- |

3.2

Asianmukainen täytäntöönpano edellyttää näin ollen sitä, että otetaan käyttöön sitovia kansallisia normeja, jotka julkaistaan virallisesti (1). Tällä tavoin yhteisöjen tuomioistuin voi sensuroida pelkät täytäntöönpanon nimissä tehdyt yleiset viittaukset yhteisön lainsäädäntöön (2).

| 3.3 | Saattaa olla, että yhteisön lainsäädännön täytäntöönpano ei perustuslain tai hallintolainsäädännön yleisperiaatteiden ansiosta edellytä erityisten lainsäädäntö- tai sääntelytoimien toteuttamista. Kyseisten periaatteiden on kuitenkin taattava, että kansalliset viranomaiset soveltavat direktiiviä täysimääräisesti. |
| --- | --- |

3.3

Saattaa olla, että yhteisön lainsäädännön täytäntöönpano ei perustuslain tai hallintolainsäädännön yleisperiaatteiden ansiosta edellytä erityisten lainsäädäntö- tai sääntelytoimien toteuttamista. Kyseisten periaatteiden on kuitenkin taattava, että kansalliset viranomaiset soveltavat direktiiviä täysimääräisesti.

| 3.4 | Direktiivit on näin ollen saatettava mahdollisimman uskollisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä. Jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen harmonisoimiseen tähtäävät direktiivit on saatettava mahdollisimman kirjaimellisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä, jotta voidaan varmistaa yhteisön lainsäädännön yhdenmukainen tulkinta ja soveltaminen (3). |
| --- | --- |

3.4

Direktiivit on näin ollen saatettava mahdollisimman uskollisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä. Jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen harmonisoimiseen tähtäävät direktiivit on saatettava mahdollisimman kirjaimellisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä, jotta voidaan varmistaa yhteisön lainsäädännön yhdenmukainen tulkinta ja soveltaminen (3).

| 3.5 | Tämä vaikuttaa periaatteessa yksinkertaiselta. Käytäntö on kuitenkin osoittanut, että yhteisön lainsäädännölle ominaisilla itsenäisillä käsitteillä (4) ei välttämättä ole vastinetta jäsenvaltioiden oikeudellisessa terminologiassa tai ne eivät sisällä viittausta jäsenvaltioiden oikeuteen säännöksen sisällön ja soveltamisalan määrittämiseksi (5). |
| --- | --- |

3.5

Tämä vaikuttaa periaatteessa yksinkertaiselta. Käytäntö on kuitenkin osoittanut, että yhteisön lainsäädännölle ominaisilla itsenäisillä käsitteillä (4) ei välttämättä ole vastinetta jäsenvaltioiden oikeudellisessa terminologiassa tai ne eivät sisällä viittausta jäsenvaltioiden oikeuteen säännöksen sisällön ja soveltamisalan määrittämiseksi (5).

| 3.6 | Direktiivi saattaa myös sisältää artiklan, jonka mukaan jäsenvaltioiden direktiivin täytäntöön panemiseksi antamissa säädöksissä on viitattava kyseiseen direktiivin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin rankaisee tätä yhteyslauseketta koskevasta tietämättömyydestä, sillä se kieltäytyy tekemästä poikkeusta tapauksissa, joissa jäsenvaltiot esittävät kansallisen lainsäädäntönsä olevan jo direktiivin mukainen (6). |
| --- | --- |

3.6

Direktiivi saattaa myös sisältää artiklan, jonka mukaan jäsenvaltioiden direktiivin täytäntöön panemiseksi antamissa säädöksissä on viitattava kyseiseen direktiivin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin rankaisee tätä yhteyslauseketta koskevasta tietämättömyydestä, sillä se kieltäytyy tekemästä poikkeusta tapauksissa, joissa jäsenvaltiot esittävät kansallisen lainsäädäntönsä olevan jo direktiivin mukainen (6).

| 3.7 | Vaikeudet direktiivien täytäntöönpanossa johtuvat myös niiden normatiivisuuden vaihteluista. Direktiiveissä voi olla pääpiirteissään kahdenlaisia säännöksiä:






  — | ”valinnaiset” säännökset, jossa esitetään vain yleisiä tavoitteita ja jotka antavat jäsenvaltioille melko paljon liikkumavaraa täytäntöönpanotoimien valinnassa |
| --- | --- | --- |

3.7

Vaikeudet direktiivien täytäntöönpanossa johtuvat myös niiden normatiivisuuden vaihteluista. Direktiiveissä voi olla pääpiirteissään kahdenlaisia säännöksiä:

—

”valinnaiset” säännökset, jossa esitetään vain yleisiä tavoitteita ja jotka antavat jäsenvaltioille melko paljon liikkumavaraa täytäntöönpanotoimien valinnassa

| — | ”määräävät/ehdottomat” säännökset, jotka velvoittavat jäsenvaltiot sopeuttamaan täytäntöönpanotoimensa direktiivin säännöksiin. Näitä ovat esimerkiksi määritelmät, ”määräävät/ehdottomat” säännökset, jotka asettavat jäsenvaltioille erityisiä velvoitteita, direktiivien liitteet, joissa voi olla esimerkiksi aineiden, materiaalien, esineiden tai tuotteiden luetteloita tai taulukoita tai mallilomakkeita, joita on käytettävä kaikkialla Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

—

”määräävät/ehdottomat” säännökset, jotka velvoittavat jäsenvaltiot sopeuttamaan täytäntöönpanotoimensa direktiivin säännöksiin. Näitä ovat esimerkiksi määritelmät, ”määräävät/ehdottomat” säännökset, jotka asettavat jäsenvaltioille erityisiä velvoitteita, direktiivien liitteet, joissa voi olla esimerkiksi aineiden, materiaalien, esineiden tai tuotteiden luetteloita tai taulukoita tai mallilomakkeita, joita on käytettävä kaikkialla Euroopan unionissa.

| 3.8 | Arvioitaessa, onko ”valinnaiset” säännökset siirretty täydellisesti, uskollisesti ja tehokkaasti osaksi kansallista lainsäädäntöä, tulee kansallisten toimien sanamuotojen sijasta keskittyä niiden sisältöön, jonka tulee mahdollistaa direktiivin tavoitteiden saavuttaminen. |
| --- | --- |

3.8

Arvioitaessa, onko ”valinnaiset” säännökset siirretty täydellisesti, uskollisesti ja tehokkaasti osaksi kansallista lainsäädäntöä, tulee kansallisten toimien sanamuotojen sijasta keskittyä niiden sisältöön, jonka tulee mahdollistaa direktiivin tavoitteiden saavuttaminen.

| 3.9 | ”Määräävien/ehdottomien” säännösten tapauksessa komissio ja yhteisöjen tuomioistuin kiinnittävät enemmän huomiota siihen, että kansallisten toimien ja direktiivin säännösten muotoilut vastaavat toisiaan. |
| --- | --- |

3.9

”Määräävien/ehdottomien” säännösten tapauksessa komissio ja yhteisöjen tuomioistuin kiinnittävät enemmän huomiota siihen, että kansallisten toimien ja direktiivin säännösten muotoilut vastaavat toisiaan.

| 3.10 | Joillakin jäsenvaltioilla on kuitenkin merkittäviä vaikeuksia muotoilla tyydyttävästi normeja, joilla ”määräävät/ehdottomat” säännökset saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. Ongelmia aiheuttaa pääasiassa se, että kaikki uudet säännökset tulee lainsäädännön selkeyden nimissä käydä systemaattisesti läpi, jotta niihin ei jäisi turhia tai jopa ristiriitaisia säännöksiä. On siis löydettävä keskitie kyseisten säännösten liian rajoittuneen siirtämisen ja liian laajan uudelleen laatimisen välillä — ja juuri tämä saattaa aiheuttaa vaikeuksia. (7) |
| --- | --- |

3.10

Joillakin jäsenvaltioilla on kuitenkin merkittäviä vaikeuksia muotoilla tyydyttävästi normeja, joilla ”määräävät/ehdottomat” säännökset saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. Ongelmia aiheuttaa pääasiassa se, että kaikki uudet säännökset tulee lainsäädännön selkeyden nimissä käydä systemaattisesti läpi, jotta niihin ei jäisi turhia tai jopa ristiriitaisia säännöksiä. On siis löydettävä keskitie kyseisten säännösten liian rajoittuneen siirtämisen ja liian laajan uudelleen laatimisen välillä — ja juuri tämä saattaa aiheuttaa vaikeuksia. (7)

4.   Jäsenvaltioiden soveltamat täytäntöönpanomenettelyt

| 4.1 | Täytäntöönpanotoimien laatimistavan valinta riippuu siitä, onko kyseessä ”valinnainen” vai ”määräävä/ehdoton” säännös.






  — | Vaikuttaa siltä, että jäsenvaltiot tyytyvät yhä useammin vain kopioimaan ”määräävät/ehdottomat” direktiivit saattaessaan ne osaksi kansallista lainsäädäntöä. Jäsenvaltioille ei tällaisten säännösten täytäntöönpanon yhteydessä jää lainkaan harkintavaltaa, sillä komissio ja yhteisöjen tuomioistuin kiinnittävät enemmän huomiota siihen, että täytäntöönpanotoimien ja direktiivin ehdottomien säännösten muotoilut vastaavat toisiaan. Yhteisöjen tuomioistuin ei ole kuitenkaan koskaan määrännyt, että direktiivien täytäntöönpanoon liittyvä uskollisuuden vaatimus edellyttäisi välttämättä pelkkää säännösten täydellistä kopioimista. |
| --- | --- | --- |

4.1

Täytäntöönpanotoimien laatimistavan valinta riippuu siitä, onko kyseessä ”valinnainen” vai ”määräävä/ehdoton” säännös.

—

Vaikuttaa siltä, että jäsenvaltiot tyytyvät yhä useammin vain kopioimaan ”määräävät/ehdottomat” direktiivit saattaessaan ne osaksi kansallista lainsäädäntöä. Jäsenvaltioille ei tällaisten säännösten täytäntöönpanon yhteydessä jää lainkaan harkintavaltaa, sillä komissio ja yhteisöjen tuomioistuin kiinnittävät enemmän huomiota siihen, että täytäntöönpanotoimien ja direktiivin ehdottomien säännösten muotoilut vastaavat toisiaan. Yhteisöjen tuomioistuin ei ole kuitenkaan koskaan määrännyt, että direktiivien täytäntöönpanoon liittyvä uskollisuuden vaatimus edellyttäisi välttämättä pelkkää säännösten täydellistä kopioimista.

| — | Komissio suhtautuu varsin myönteisesti tähän kopioimismenettelyyn ja kiinnittää erityistä huomiota siihen, että direktiiviin sisältyvät määritelmät toistetaan tarkasti täytäntöönpanosäännöksessä. Tämä on tärkeää, jotta voidaan välttää semanttiset tai käsitteelliset eroavaisuudet, jotka vahingoittaisivat yhteisön lainsäädännön yhdenmukaista soveltamista jäsenvaltioissa ja vähentäisivät sen tehoa. |
| --- | --- |

—

Komissio suhtautuu varsin myönteisesti tähän kopioimismenettelyyn ja kiinnittää erityistä huomiota siihen, että direktiiviin sisältyvät määritelmät toistetaan tarkasti täytäntöönpanosäännöksessä. Tämä on tärkeää, jotta voidaan välttää semanttiset tai käsitteelliset eroavaisuudet, jotka vahingoittaisivat yhteisön lainsäädännön yhdenmukaista soveltamista jäsenvaltioissa ja vähentäisivät sen tehoa.

| — | ”Valinnaisten” säännösten täytäntöönpanon valvonta on sen sijaan ongelmallisempaa. On syytä muistaa, että EY:n perustamissopimuksen 249 artiklan hengen mukaisesti direktiivissä esitetään yleisiä tavoitteita ja jätetään jäsenvaltioille harkinnanvarainen vapaus valita tavoitteiden saavuttamisen muoto ja keinot. Täytäntöönpanon täydellisyyttä ja uskollisuutta arvioitaessa onkin keskityttävä kansallisten toimien sanamuotojen sijasta niiden sisältöön. Yhteisöjen tuomioistuin suosittelee, että täytäntöönpanotoimien valvonnassa suosittaisiin tapauskohtaista käytännöllistä lähestymistapaa, joka perustuisi direktiivin tavoitteisiin ja soveltamisalaan. Tämä saattaa kuitenkin hämmentää komissiota. (8) |
| --- | --- |

—

”Valinnaisten” säännösten täytäntöönpanon valvonta on sen sijaan ongelmallisempaa. On syytä muistaa, että EY:n perustamissopimuksen 249 artiklan hengen mukaisesti direktiivissä esitetään yleisiä tavoitteita ja jätetään jäsenvaltioille harkinnanvarainen vapaus valita tavoitteiden saavuttamisen muoto ja keinot. Täytäntöönpanon täydellisyyttä ja uskollisuutta arvioitaessa onkin keskityttävä kansallisten toimien sanamuotojen sijasta niiden sisältöön. Yhteisöjen tuomioistuin suosittelee, että täytäntöönpanotoimien valvonnassa suosittaisiin tapauskohtaista käytännöllistä lähestymistapaa, joka perustuisi direktiivin tavoitteisiin ja soveltamisalaan. Tämä saattaa kuitenkin hämmentää komissiota. (8)

| 4.2 | Jäsenvaltiot voivat siirtää direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöä myös viittaamalla direktiiviin. Tämä koskee teknisiä säännöksiä, kuten esineluetteloita tai mallilomakkeita sisältäviä direktiivien liitteitä, tai säännöksiä, joita muutetaan jatkuvasti. |
| --- | --- |

4.2

Jäsenvaltiot voivat siirtää direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöä myös viittaamalla direktiiviin. Tämä koskee teknisiä säännöksiä, kuten esineluetteloita tai mallilomakkeita sisältäviä direktiivien liitteitä, tai säännöksiä, joita muutetaan jatkuvasti.

| 4.3 | Alankomaat, Slovakia, Itävalta, Suomi ja Viro käyttävät viittausta pannessaan täytäntöön sellaisia direktiivien teknisiä liitteitä, joita muutetaan toistuvasti komitologiamenettelyllä hyväksytyillä direktiiveillä. |
| --- | --- |

4.3

Alankomaat, Slovakia, Itävalta, Suomi ja Viro käyttävät viittausta pannessaan täytäntöön sellaisia direktiivien teknisiä liitteitä, joita muutetaan toistuvasti komitologiamenettelyllä hyväksytyillä direktiiveillä.

| 4.4 | On helppo havaita, ettei täytäntöönpano ole niin helppoa kuin luulisi, mikä johtuu direktiivien normatiivisuuden vaihteluista. Vaihtelu puolestaan johtaa eroihin kansallisissa täytäntöönpanomenettelyissä. |
| --- | --- |

4.4

On helppo havaita, ettei täytäntöönpano ole niin helppoa kuin luulisi, mikä johtuu direktiivien normatiivisuuden vaihteluista. Vaihtelu puolestaan johtaa eroihin kansallisissa täytäntöönpanomenettelyissä.

| 4.5 | Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytetään täytäntöönpanosäädöksiä hyväksyttäessä nopeutettua, ns. negatiivisen vahvistuksen menettelyä, jossa hallitus antaa parlamentille täytäntöönpanoasiakirjan, josta on päätetty ministeriöiden välillä ja josta ei keskustella, ellei sitä erikseen pyydetä. |
| --- | --- |

4.5

Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytetään täytäntöönpanosäädöksiä hyväksyttäessä nopeutettua, ns. negatiivisen vahvistuksen menettelyä, jossa hallitus antaa parlamentille täytäntöönpanoasiakirjan, josta on päätetty ministeriöiden välillä ja josta ei keskustella, ellei sitä erikseen pyydetä.

| 4.6 | Belgiassa käytetään kaikkiin lakeihin sovellettavissa olevaa kiireellisyysmenettelyä, jos voimaansaattamisen määräajan umpeutuminen edellyttää täytäntöönpanosäädöksen pikaista hyväksymistä. |
| --- | --- |

4.6

Belgiassa käytetään kaikkiin lakeihin sovellettavissa olevaa kiireellisyysmenettelyä, jos voimaansaattamisen määräajan umpeutuminen edellyttää täytäntöönpanosäädöksen pikaista hyväksymistä.

| 4.7 | Kaikissa jäsenvaltioissa ei kuitenkaan ole tällaisia nopeutetun lainsäädännön menettelyjä, joita voisi soveltaa täytäntöönpanosäädösten antamiseen. Tämä on tilanne muun muassa Saksassa, Itävallassa ja Suomessa. |
| --- | --- |

4.7

Kaikissa jäsenvaltioissa ei kuitenkaan ole tällaisia nopeutetun lainsäädännön menettelyjä, joita voisi soveltaa täytäntöönpanosäädösten antamiseen. Tämä on tilanne muun muassa Saksassa, Itävallassa ja Suomessa.

| 4.8 | Ranskassa täytäntöön pantavien direktiivien aiheuttamat ongelmat eivät vaikuta niiden käsittelyyn (yksinkertaistetun tai sääntelyllisen menettelyn mukaan). |
| --- | --- |

4.8

Ranskassa täytäntöön pantavien direktiivien aiheuttamat ongelmat eivät vaikuta niiden käsittelyyn (yksinkertaistetun tai sääntelyllisen menettelyn mukaan).

5.   Suositeltavat ratkaisut direktiivien tehokkaammaksi saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä

| — | On tärkeää selvittää, kuinka yhteisön tasolla voitaisiin laatia sellaista lainsäädäntöä, jonka täytäntöönpano olisi aiempaa helpompaa ja joka olisi käsitteellisesti yhdenmukaista ja suhteellisen vakaata, mikä on välttämätöntä yritystoiminnan ja kansalaisten jokapäiväisen elämän kannalta. |
| --- | --- |

—

On tärkeää selvittää, kuinka yhteisön tasolla voitaisiin laatia sellaista lainsäädäntöä, jonka täytäntöönpano olisi aiempaa helpompaa ja joka olisi käsitteellisesti yhdenmukaista ja suhteellisen vakaata, mikä on välttämätöntä yritystoiminnan ja kansalaisten jokapäiväisen elämän kannalta.

| — | Ennakoidaan täytäntöönpanossa käytettävän säädösvälineen valintaa laatimalla Yhdistyneen kuningaskunnan esimerkin mukaan jo direktiiviehdotuksesta käytävien keskustelujen alussa tarkka ja jatkuvasti ajantasaistettava vastaavuustaulukko. |
| --- | --- |

—

Ennakoidaan täytäntöönpanossa käytettävän säädösvälineen valintaa laatimalla Yhdistyneen kuningaskunnan esimerkin mukaan jo direktiiviehdotuksesta käytävien keskustelujen alussa tarkka ja jatkuvasti ajantasaistettava vastaavuustaulukko.

| — | Kiihdytetään täytäntöönpanoprosessia siitä lähtien, kun direktiivi julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, antamalla sisäinen koordinaatio sisäisen yhteystahon tehtäväksi. Yhteystaholla olisi tätä tarkoitusta varten perustettu tietokanta, kuten komissio tiedonannossaan suosittelee. Yhteystaholle voitaisiin jopa perustaa varoitusjärjestelmä, joka hälyttäisi muutamaa kuukautta ennen voimaansaattamisen määräajan umpeutumista. Belgiassa, Unkarissa ja Alankomaissa tällainen järjestelmä on jo käytössä. |
| --- | --- |

—

Kiihdytetään täytäntöönpanoprosessia siitä lähtien, kun direktiivi julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, antamalla sisäinen koordinaatio sisäisen yhteystahon tehtäväksi. Yhteystaholla olisi tätä tarkoitusta varten perustettu tietokanta, kuten komissio tiedonannossaan suosittelee. Yhteystaholle voitaisiin jopa perustaa varoitusjärjestelmä, joka hälyttäisi muutamaa kuukautta ennen voimaansaattamisen määräajan umpeutumista. Belgiassa, Unkarissa ja Alankomaissa tällainen järjestelmä on jo käytössä.

| — | Asetetaan yhteisön lainsäädännön kopioiminen kansalliseen lainsäädäntöön etusijalle silloin, kun on kyse tarkoista ja ehdottomista säännöksistä tai määritelmistä. |
| --- | --- |

—

Asetetaan yhteisön lainsäädännön kopioiminen kansalliseen lainsäädäntöön etusijalle silloin, kun on kyse tarkoista ja ehdottomista säännöksistä tai määritelmistä.

| — | Hyväksytään kohdistetun viittauksen käyttäminen täytäntöönpanossa silloin, kun kyse on direktiivin ”määräävistä/ehdottomista” säännöksistä kuten liitteenä olevista direktiivissä käsiteltyjen tuotteiden, aineiden tai esineiden luetteloista tai taulukoista, mallilomakkeista tai sertifikaateista. Viittauksen on ehdottomasti oltava kohdistettu, sillä yhteisöjen tuomioistuin katsoo, ettei kansallisen lainsäädännön säädöstä, jossa on yleinen viittaus direktiiviin, voida pitää asianmukaisena täytäntöönpanonormina (9). Alankomaat, Slovakia, Itävalta, Suomi ja Viro käyttävät tätä menettelyä siirtäessään direktiivien teknisiä liitteitä osaksi kansallista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

—

Hyväksytään kohdistetun viittauksen käyttäminen täytäntöönpanossa silloin, kun kyse on direktiivin ”määräävistä/ehdottomista” säännöksistä kuten liitteenä olevista direktiivissä käsiteltyjen tuotteiden, aineiden tai esineiden luetteloista tai taulukoista, mallilomakkeista tai sertifikaateista. Viittauksen on ehdottomasti oltava kohdistettu, sillä yhteisöjen tuomioistuin katsoo, ettei kansallisen lainsäädännön säädöstä, jossa on yleinen viittaus direktiiviin, voida pitää asianmukaisena täytäntöönpanonormina (9). Alankomaat, Slovakia, Itävalta, Suomi ja Viro käyttävät tätä menettelyä siirtäessään direktiivien teknisiä liitteitä osaksi kansallista lainsäädäntöä.

| — | Sopeutetaan kansallisia täytäntöönpanotoimia direktiivin soveltamisalan mukaan turvautumalla nopeutettuihin menettelyihin unohtamatta kuitenkaan kansallisia kuulemisia, jotka ovat pakollisia normatiivisten tekstien hyväksymisen yhteydessä. |
| --- | --- |

—

Sopeutetaan kansallisia täytäntöönpanotoimia direktiivin soveltamisalan mukaan turvautumalla nopeutettuihin menettelyihin unohtamatta kuitenkaan kansallisia kuulemisia, jotka ovat pakollisia normatiivisten tekstien hyväksymisen yhteydessä.

6.   Päätelmä

| 6.1 | Yhteisön lainsäädännön parempi soveltaminen, jota komissio peräänkuuluttaa, on järkevä tavoite, jonka saavuttaminen on suurimmaksi osaksi jäsenvaltioiden vastuulla. Kuten edellä on todettu, jäsenvaltiot kohtaavat ongelmia, jotka ovat monimutkaisempia kuin ensi näkemältä vaikuttaisi. |
| --- | --- |

6.1

Yhteisön lainsäädännön parempi soveltaminen, jota komissio peräänkuuluttaa, on järkevä tavoite, jonka saavuttaminen on suurimmaksi osaksi jäsenvaltioiden vastuulla. Kuten edellä on todettu, jäsenvaltiot kohtaavat ongelmia, jotka ovat monimutkaisempia kuin ensi näkemältä vaikuttaisi.

| 6.2 | Jäsenvaltioiden ei pitäisi käyttää direktiivien täytäntöönpanoa tekosyynä silloin, kun ne haluavat tarkistaa kansallista lainsäädäntöään, jota yhteisön lainsäädäntö ei suoraan koske (gold plating), tai heikentää tiettyjä kansallisen lainsäädäntönsä säännöksiä siten, että kansalaisten tai yritysten oikeudet vähenisivät (downgrading), ja syyttää muutoksista ”Brysseliä”. |
| --- | --- |

6.2

Jäsenvaltioiden ei pitäisi käyttää direktiivien täytäntöönpanoa tekosyynä silloin, kun ne haluavat tarkistaa kansallista lainsäädäntöään, jota yhteisön lainsäädäntö ei suoraan koske (gold plating), tai heikentää tiettyjä kansallisen lainsäädäntönsä säännöksiä siten, että kansalaisten tai yritysten oikeudet vähenisivät (downgrading), ja syyttää muutoksista ”Brysseliä”.

| 6.3 | Jäsenvaltioiden olisi käytettävä järjestelmällisemmin primaarilainsäädännön/perustamissopimusten tarjoamaa mahdollisuutta siirtää direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä kollektiivisten neuvottelujen kautta. Erityisesti tämä koskee sisällöltään taloudellisia tai yhteiskunnallisia direktiivejä. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioita olisi aiheesta riippuen kuultava täytäntöönpanon valmisteluvaiheessa (10) niistä muutoksista ja lisäyksistä, joita kansalliseen lainsäädäntöön tehdään siirron yhteydessä. Nämä neuvottelu- ja kuulemismenettelyt voivat edistää ja helpottaa EU-lainsäädännön myöhempää soveltamista kansalaisyhteiskuntaan tukeutumalla. Kansalaisyhteiskunnan kuuleminen ennen kansallisten täytäntöönpanotoimien hyväksymistä lisää julkisen päätöksenteon avoimuutta, sillä kansalliset viranomaiset voivat sen avulla kerätä näkemyksiä työmarkkinaosapuolilta, asiantuntijoilta ja sen alan edustajilta, jota täytäntöönpanotoimet koskevat. Tästä lähestymistavasta on myös pedagogista hyötyä, sillä sen ansiosta asianomaiset toimijat saavat paremmin tietoa valmisteilla olevien uudistusten sisällöstä. Esimerkiksi Yhdistynyt kuningaskunta, Tanska, Suomi ja Ruotsi kuulevat työmarkkinaosapuoliaan ja neuvoa-antavia elimiään antamalla niiden käsiteltäväksi sekä täytäntöönpanosäädöksen tekstin että joukon tekstiä koskevia kysymyksiä. |
| --- | --- |

6.3

Jäsenvaltioiden olisi käytettävä järjestelmällisemmin primaarilainsäädännön/perustamissopimusten tarjoamaa mahdollisuutta siirtää direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä kollektiivisten neuvottelujen kautta. Erityisesti tämä koskee sisällöltään taloudellisia tai yhteiskunnallisia direktiivejä. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioita olisi aiheesta riippuen kuultava täytäntöönpanon valmisteluvaiheessa (10) niistä muutoksista ja lisäyksistä, joita kansalliseen lainsäädäntöön tehdään siirron yhteydessä. Nämä neuvottelu- ja kuulemismenettelyt voivat edistää ja helpottaa EU-lainsäädännön myöhempää soveltamista kansalaisyhteiskuntaan tukeutumalla. Kansalaisyhteiskunnan kuuleminen ennen kansallisten täytäntöönpanotoimien hyväksymistä lisää julkisen päätöksenteon avoimuutta, sillä kansalliset viranomaiset voivat sen avulla kerätä näkemyksiä työmarkkinaosapuolilta, asiantuntijoilta ja sen alan edustajilta, jota täytäntöönpanotoimet koskevat. Tästä lähestymistavasta on myös pedagogista hyötyä, sillä sen ansiosta asianomaiset toimijat saavat paremmin tietoa valmisteilla olevien uudistusten sisällöstä. Esimerkiksi Yhdistynyt kuningaskunta, Tanska, Suomi ja Ruotsi kuulevat työmarkkinaosapuoliaan ja neuvoa-antavia elimiään antamalla niiden käsiteltäväksi sekä täytäntöönpanosäädöksen tekstin että joukon tekstiä koskevia kysymyksiä.

| 6.4 | Olisi syytä ottaa aiempaa paremmin huomioon useiden jäsenvaltioiden sisäiset perustuslailliset järjestelyt (osavaltiot, alueellinen hajauttaminen sekä muut tavat, joilla toimivaltaa on siirretty valtiotasoa alemmille hallinnontasoille). Voimaansaattamisen määräaikoja olisi joissain tapauksissa pidennettävä niiden yhteisön säännösten osalta, jotka koskevat erityisesti alueyhteisöille siirrettyä toimivaltaa (esim. aluepolitiikka, syrjäisimmät alueet ja saaret jne.). |
| --- | --- |

6.4

Olisi syytä ottaa aiempaa paremmin huomioon useiden jäsenvaltioiden sisäiset perustuslailliset järjestelyt (osavaltiot, alueellinen hajauttaminen sekä muut tavat, joilla toimivaltaa on siirretty valtiotasoa alemmille hallinnontasoille). Voimaansaattamisen määräaikoja olisi joissain tapauksissa pidennettävä niiden yhteisön säännösten osalta, jotka koskevat erityisesti alueyhteisöille siirrettyä toimivaltaa (esim. aluepolitiikka, syrjäisimmät alueet ja saaret jne.).

| 6.5 | Yhteisön lainsäädännön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä koskettaa erityisesti kansallisia parlamentteja ja alueparlamentteja tai alueellisia edustuselimiä (esimerkiksi Skotlannissa, Belgiassa ja Saksan osavaltioissa), jotka ovat vastuussa täytäntöönpanosta niillä aloilla, joilla niillä on oikeus jakaa toimivaltuuksia tai tulla kuulluiksi. Niiden tätä tarkoitusta varten perustamien valiokuntien tai komiteoiden tulisi järjestää kuulemisia asiantuntijoille ja kansalaisyhteiskunnan asianomaisten tahojen edustajille. Niillä tulisi myös olla erityiset valtuudet suunnitella täytäntöönpanosäädösten tarkastelua, jotta kansallisen lainsäädännön ”hätätilanteet” eivät siirtäisi kansallisten täytäntöönpanosäädösten tarkastelua asetetun määräajan yli. Kiireellisyystoimia (säädösvallan siirtäminen toimeenpanevalle taholle) voitaisiin sen sijaan hyödyntää useiden sellaisten myöhässä olevien hankkeiden yhteydessä, jotka eivät aiheuta perustavanlaatuisia mielipide-eroja puolueiden välillä. Näin voitaisiin vähentää merkittävästi niiden direktiivien määrää, joita ei ole saatettu ajoissa osaksi kansallista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

6.5

Yhteisön lainsäädännön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä koskettaa erityisesti kansallisia parlamentteja ja alueparlamentteja tai alueellisia edustuselimiä (esimerkiksi Skotlannissa, Belgiassa ja Saksan osavaltioissa), jotka ovat vastuussa täytäntöönpanosta niillä aloilla, joilla niillä on oikeus jakaa toimivaltuuksia tai tulla kuulluiksi. Niiden tätä tarkoitusta varten perustamien valiokuntien tai komiteoiden tulisi järjestää kuulemisia asiantuntijoille ja kansalaisyhteiskunnan asianomaisten tahojen edustajille. Niillä tulisi myös olla erityiset valtuudet suunnitella täytäntöönpanosäädösten tarkastelua, jotta kansallisen lainsäädännön ”hätätilanteet” eivät siirtäisi kansallisten täytäntöönpanosäädösten tarkastelua asetetun määräajan yli. Kiireellisyystoimia (säädösvallan siirtäminen toimeenpanevalle taholle) voitaisiin sen sijaan hyödyntää useiden sellaisten myöhässä olevien hankkeiden yhteydessä, jotka eivät aiheuta perustavanlaatuisia mielipide-eroja puolueiden välillä. Näin voitaisiin vähentää merkittävästi niiden direktiivien määrää, joita ei ole saatettu ajoissa osaksi kansallista lainsäädäntöä.

| 6.6 | Eräissä jäsenvaltioissa on jo otettu käyttöön järjestelmiä, joiden tarkoituksena on nopeuttaa täytäntöönpanosäädösten hyväksymistä, toisissa on kehitetty tapoja, joilla voidaan parantaa täytäntöönpanon laatua. Joissakin jäsenvaltioissa ollaan vasta alkuvaiheessa, ja sopeutuminen on niissä kesken. Esimerkkinä voidaan todeta, että ministeriöt ja parlamentit voisivat perustaa täytäntöönpanoasioihin erikoistuneen palvelun, jonka tehtävänä olisi ohjata/suunnata yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanoa. Näin voitaisiin uudistaa julkisen vallan toimintaa sen sijaan, että kärsitään EU:n toimielinten, erityisesti komission, asettamista velvoitteista. Kysymys on toisin sanoen siitä, että kaikki tahot huolehtivat omasta roolistaan ja vastuualueestaan Euroopan rakentamisessa. (11) |
| --- | --- |

6.6

Eräissä jäsenvaltioissa on jo otettu käyttöön järjestelmiä, joiden tarkoituksena on nopeuttaa täytäntöönpanosäädösten hyväksymistä, toisissa on kehitetty tapoja, joilla voidaan parantaa täytäntöönpanon laatua. Joissakin jäsenvaltioissa ollaan vasta alkuvaiheessa, ja sopeutuminen on niissä kesken. Esimerkkinä voidaan todeta, että ministeriöt ja parlamentit voisivat perustaa täytäntöönpanoasioihin erikoistuneen palvelun, jonka tehtävänä olisi ohjata/suunnata yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanoa. Näin voitaisiin uudistaa julkisen vallan toimintaa sen sijaan, että kärsitään EU:n toimielinten, erityisesti komission, asettamista velvoitteista. Kysymys on toisin sanoen siitä, että kaikki tahot huolehtivat omasta roolistaan ja vastuualueestaan Euroopan rakentamisessa. (11)

Bryssel 12. maaliskuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ranskan korkeimman hallinto-oikeuden teettämä tutkimus ”Pour une meilleure insertion des normes communautaires dans le droit national” (Yhteisön normien parempi siirtäminen osaksi kansallista lainsäädäntöä), jonka hallinto-oikeuden yleiskokous hyväksyi 22. helmikuuta 2007, Documentation française, Pariisi, 2007.

1

Pour une meilleure insertion des normes communautaires dans le droit national

(2)  Euroopan yhteisöjen tuomioistuin, 20. maaliskuuta 1997, komissio vastaan Saksa, C 96/95, Kok. s. 1653.

2

(3)  Esittelijä Joost van Iersel, EUVL C 24, 31.1.2006.

3

(4)  Ks. esim. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin, 26. kesäkuuta 2003, komissio vastaan Ranska, C 233/00, Kok. s. I-66.

4

(5)  Euroopan yhteisöjen tuomioistuin, 19. syyskuuta 2000, Linster, C 287/98, Kok. s. I-66.

5

(6)  Vahvistettu oikeuskäytäntö, Euroopan yhteisöjen tuomioistuin, 23. toukokuuta 1985, komissio vastaan Saksan liittotasavalta, 29/84, Kok. s. 1661, Euroopan yhteisöjen tuomioistuin, 8. heinäkuuta 1987, komissio vastaan Italia, 262/85, Kok. s. 3073, Euroopan yhteisöjen tuomioistuin, 10. toukokuuta 2001, komissio vastaan Alankomaat, C-144/99, Kok. s. I-3541.

6

(7)  Ranskan korkeimman hallinto-oikeuden panos Euroopan unionin korkeimpien hallinto-oikeuksien ja ylimpien hallintotuomioistuinten yhdistyksen XIX:een kollokvioon, joka pidettiin Haagissa 14.–15. kesäkuuta 2004.

7

(8)  Euroopan yhteisöjen tuomioistuin, 15. kesäkuuta 2006, komissio vastaan Ruotsi, C 459/04. Yhteisöjen tuomioistuin hylkäsi komission nostaman jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevan kanteen, jonka mukaan Ruotsi ei ollut täyttänyt velvoitteita, jotka kuuluivat sille toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12. kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin (89/391/ETY) mukaan. Tuomioistuin katsoi, että direktiiviä on pidettävä ”puitedirektiivinä”, joka ei edellytä jäsenvaltioiden työympäristöä koskevien sääntöjen täydellistä yhdenmukaistamista.

8

(9)  Euroopan yhteisöjen tuomioistuin, 20. maaliskuuta 1997, komissio vastaan Saksa, C 96/95, Kok. s. 1653 (mainittu jo edellä).

9

(10)  Ks. myös seuraavat ETSK:n lausunnot: esittelijä Daniel Retureau, EUVL C 24, 31.1.2006, esittelijä Joost van Iersel, EUVL C 24, 31.1.2006.

10

(11)  Tämä on pääpiirteissään edellä mainitun Ranskan korkeimman hallinto-oikeuden teettämän tutkimuksen ”Pour une meilleure insertion des normes communautaires dans le droit national” (Yhteisön normien parempi siirtäminen osaksi kansallista lainsäädäntöä) loppupäätelmä.

11

Pour une meilleure insertion des normes communautaires dans le droit national

---

| 9.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 204/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 204/13

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksista annetun neuvoston direktiivin 76/769/ETY muuttamisesta 2-(2-metoksietoksi)etanolin, 2-(2-butoksietoksi)etanolin, metyleenidifenyylidi-isosyanaatin, sykloheksaanin ja ammoniumnitraatin osalta

KOM(2007) 559 lopullinen — 2007/0200 COD

(2008/C 204/03)

Neuvosto päätti 23. lokakuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksista annetun neuvoston direktiivin 76/769/ETY muuttamisesta 2-(2-metoksietoksi)etanolin, 2-(2-butoksietoksi) etanolin, metyleenidifenyylidi-isosyanaatin, sykloheksaanin ja ammoniumnitraatin

osalta Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 27. helmikuuta 2008. Esittelijä oli David Sears.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. maaliskuuta 2008 pitämässään 443. täysistunnossa (maaliskuun 12. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 125 ääntä puolesta 2:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Komission ehdotuksella Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi on tarkoitus muuttaa neuvoston direktiiviä 76/769/ETY lisäämällä viiden toisiinsa liittymättömän aineen markkinoille saattamista ja käyttöä koskevia rajoituksia. Neljä näistä sisältyi alkuperäisiin tärkeysjärjestyksen mukaan vuosina 1994–2000 laadittuihin luetteloihin. Ehdotetut toimenpiteet koskevat vain kuluttajiin kohdistuvia riskejä. Viides ehdotuksessa käsiteltävistä aineista on ammoniumnitraatti, joka lisättiin siihen maanviljelijöiden ja jakelijoiden turvallisuuden lisäämiseksi ammoniumnitraattipohjaisten lannoitteiden tavanomaisessa käsittelyssä sekä terrorismin torjumiseksi rajoittamalla räjähteiden ainesosien saatavuutta. Jälkimmäisessä tapauksessa ehdotus vaikuttaa myös myyntiin vähittäiskauppiaille ja suurelle yleisölle. |
| --- | --- |

1.1

Komission ehdotuksella Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi on tarkoitus muuttaa neuvoston direktiiviä 76/769/ETY lisäämällä viiden toisiinsa liittymättömän aineen markkinoille saattamista ja käyttöä koskevia rajoituksia. Neljä näistä sisältyi alkuperäisiin tärkeysjärjestyksen mukaan vuosina 1994–2000 laadittuihin luetteloihin. Ehdotetut toimenpiteet koskevat vain kuluttajiin kohdistuvia riskejä. Viides ehdotuksessa käsiteltävistä aineista on ammoniumnitraatti, joka lisättiin siihen maanviljelijöiden ja jakelijoiden turvallisuuden lisäämiseksi ammoniumnitraattipohjaisten lannoitteiden tavanomaisessa käsittelyssä sekä terrorismin torjumiseksi rajoittamalla räjähteiden ainesosien saatavuutta. Jälkimmäisessä tapauksessa ehdotus vaikuttaa myös myyntiin vähittäiskauppiaille ja suurelle yleisölle.

| 1.2 | ETSK kannattaa joitakin näistä ehdotuksista mutta ei kaikkia niistä. Kutakin ainetta ja niitä sisältäviä valmisteita koskevat perustelut esitetään kohdissa 5–9.9. |
| --- | --- |

1.2

ETSK kannattaa joitakin näistä ehdotuksista mutta ei kaikkia niistä. Kutakin ainetta ja niitä sisältäviä valmisteita koskevat perustelut esitetään kohdissa 5–9.9.

| 1.3 | ETSK toteaa, että kyseessä on käytännössä viimeinen muutos neuvoston direktiiviin 76/769/ETY ennen kuin se 1. kesäkuuta 2009 korvataan asetuksella (EY) 1907/2006 (REACH). Kuten edellisten muutosten yhteydessä, komitea pahoittelee, että toisiinsa liittymättömiä aineita ja valmisteita käsitellään tällä tavoin yhdessä, ja panee merkille pitkät viiveet, jotka ovat tapahtuneet sen jälkeen, kun näitä aineita käsiteltiin ensisijaisina aineina neuvoston asetuksessa (ETY) 793/93. Mikäli tämä johtuu komission tai muiden asiaankuuluvien elinten (äskettäin perustettu Helsingin kemikaalivirasto mukaan lukien) resurssipulasta tai asiantuntemuksen puutteesta, niihin on puututtava mahdollisimman pian ja ehdottomasti ennen 1. kesäkuuta 2009. Myös valmistajien on tunnustettava velvoitteensa tarjota asianmukaista tietoa ajoissa riskinarviointia varten. Ellei tätä käytäntöä noudateta kurinalaisesti, tulokset jäävät helposti merkityksettömiksi. |
| --- | --- |

1.3

ETSK toteaa, että kyseessä on käytännössä viimeinen muutos neuvoston direktiiviin 76/769/ETY ennen kuin se 1. kesäkuuta 2009 korvataan asetuksella (EY) 1907/2006 (REACH). Kuten edellisten muutosten yhteydessä, komitea pahoittelee, että toisiinsa liittymättömiä aineita ja valmisteita käsitellään tällä tavoin yhdessä, ja panee merkille pitkät viiveet, jotka ovat tapahtuneet sen jälkeen, kun näitä aineita käsiteltiin ensisijaisina aineina neuvoston asetuksessa (ETY) 793/93. Mikäli tämä johtuu komission tai muiden asiaankuuluvien elinten (äskettäin perustettu Helsingin kemikaalivirasto mukaan lukien) resurssipulasta tai asiantuntemuksen puutteesta, niihin on puututtava mahdollisimman pian ja ehdottomasti ennen 1. kesäkuuta 2009. Myös valmistajien on tunnustettava velvoitteensa tarjota asianmukaista tietoa ajoissa riskinarviointia varten. Ellei tätä käytäntöä noudateta kurinalaisesti, tulokset jäävät helposti merkityksettömiksi.

| 1.4 | ETSK tukee selkeästi neuvoston julkilausumaa terrorismin torjunnasta ja lukuisia siitä seuraavia yksittäisiä toimia. ETSK katsoo, että sillä on keskeinen rooli tässä prosessissa, ja se on parhaillaan valmistelemassa aiheesta useita lausuntoja. On erittäin tärkeää sopia kaikkien osapuolten kesken, mitkä toimet ovat oikein mitoitettuja ja mitä sääntelykeinoja on käytettävä, jotta voidaan toimia oikea-aikaisesti ja tehokkaasti pysyvän turvallisuuden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

1.4

ETSK tukee selkeästi neuvoston julkilausumaa terrorismin torjunnasta ja lukuisia siitä seuraavia yksittäisiä toimia. ETSK katsoo, että sillä on keskeinen rooli tässä prosessissa, ja se on parhaillaan valmistelemassa aiheesta useita lausuntoja. On erittäin tärkeää sopia kaikkien osapuolten kesken, mitkä toimet ovat oikein mitoitettuja ja mitä sääntelykeinoja on käytettävä, jotta voidaan toimia oikea-aikaisesti ja tehokkaasti pysyvän turvallisuuden saavuttamiseksi.

2.   Johdanto

| 2.1 | Kemikaalien rekisteröintiä, arviointia, lupamenettelyjä ja rajoittamista koskeva Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1907/2006 (REACH), joka annettiin 18. joulukuuta 2006, tulee voimaan 1. kesäkuuta 2009. Se korvaa ja kumoaa monia nykyisiä neuvoston ja komission asetuksia ja direktiivejä, muun muassa 27. heinäkuuta 1976 annetun tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevan neuvoston direktiivin 76/769/ETY. Kyseisen direktiivin tavoitteena on säilyttää sisämarkkinoiden toimivuus ja samalla taata korkeatasoinen ihmisten terveyden ja ympäristön suojelu. Käsillä oleva ehdotus on muutos mainittuun direktiiviin. |
| --- | --- |

2.1

Kemikaalien rekisteröintiä, arviointia, lupamenettelyjä ja rajoittamista koskeva Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1907/2006 (REACH), joka annettiin 18. joulukuuta 2006, tulee voimaan 1. kesäkuuta 2009. Se korvaa ja kumoaa monia nykyisiä neuvoston ja komission asetuksia ja direktiivejä, muun muassa 27. heinäkuuta 1976 annetun tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevan neuvoston direktiivin 76/769/ETY. Kyseisen direktiivin tavoitteena on säilyttää sisämarkkinoiden toimivuus ja samalla taata korkeatasoinen ihmisten terveyden ja ympäristön suojelu. Käsillä oleva ehdotus on muutos mainittuun direktiiviin.

| 2.2 | Neuvoston direktiivin 76/769/ETY liitteessä I luetellaan tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamiselle ja käytölle asetetut rajoitukset, joista on sovittu ja jotka on toteutettu viimeisten 30 vuoden aikana. Niistä tulee 1. kesäkuuta 2009 voimaan tulevan asetuksen (EY) N:o 1907/2007 (REACH) liitteen XVII kulmakivi. |
| --- | --- |

2.2

Neuvoston direktiivin 76/769/ETY liitteessä I luetellaan tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamiselle ja käytölle asetetut rajoitukset, joista on sovittu ja jotka on toteutettu viimeisten 30 vuoden aikana. Niistä tulee 1. kesäkuuta 2009 voimaan tulevan asetuksen (EY) N:o 1907/2007 (REACH) liitteen XVII kulmakivi.

| 2.3 | Aiemmat neuvoston direktiiviin 76/769/ETY ehdotetut muutokset (rajoittavien toimenpiteiden lisäämiseksi) on tehty direktiivien muodossa, jolloin ne edellyttävät täytäntöönpanotoimia jäsenvaltioissa. Käsillä oleva komission ehdotus koskee päätöstä, ja se ei edellytä saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. Muutoin mahdollisen direktiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä tulisi kumota 1. kesäkuuta 2009 asetuksen (EY) N:o 1907/2007 (REACH) voimaan tullessa. |
| --- | --- |

2.3

Aiemmat neuvoston direktiiviin 76/769/ETY ehdotetut muutokset (rajoittavien toimenpiteiden lisäämiseksi) on tehty direktiivien muodossa, jolloin ne edellyttävät täytäntöönpanotoimia jäsenvaltioissa. Käsillä oleva komission ehdotus koskee päätöstä, ja se ei edellytä saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. Muutoin mahdollisen direktiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä tulisi kumota 1. kesäkuuta 2009 asetuksen (EY) N:o 1907/2007 (REACH) voimaan tullessa.

| 2.4 | On todennäköistä, että lopullinen neuvoston direktiiviä 76/769/ETY koskeva ehdotus samoin kuin ehdotus päätökseksi dikloorimetaanin markkinoille saattamista ja käyttöä koskevista rajoituksista tullaan antamaan lähikuukausina. Kaikki sen jälkeen annettavat ehdotukset vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksista kuuluvat asetuksen (EY) N:o 1907/2007 (REACH) soveltamisalaan. |
| --- | --- |

2.4

On todennäköistä, että lopullinen neuvoston direktiiviä 76/769/ETY koskeva ehdotus samoin kuin ehdotus päätökseksi dikloorimetaanin markkinoille saattamista ja käyttöä koskevista rajoituksista tullaan antamaan lähikuukausina. Kaikki sen jälkeen annettavat ehdotukset vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksista kuuluvat asetuksen (EY) N:o 1907/2007 (REACH) soveltamisalaan.

| 2.5 | Tiettyjen aineiden (ja niitä sisältävien valmisteiden) markkinoille saattamisen ja käytön rajoittaminen on yleensä tulosta tiettyjen neuvoston asetuksen (ETY) 793/93 mukaisista ensisijaisten aineiden arvioinneista. Toimivaltaisen viranomaisen jäsenvaltioissa suorittamaa toimeenpanoa varten laadittuja ensisijaisten aineiden luetteloita on neljä, ja uusin niistä on annettu 30. lokakuuta 2000. Kaikkiaan 141 luetteloidusta aineesta 83:lle on laadittu lopullinen riskinarviointikertomus. Asiaankuuluvat EU:n tieteelliset komiteat ovat arvioineet näistä 39 kertomusta, ja tulokset on julkaistu virallisessa lehdessä. Rajoittavia toimenpiteitä on sovittu 22 aineen kohdalla. Neljää muuta ainetta (DEGME, DEGBE, MDI ja sykloheksaani) koskevat rajoittavat toimenpiteet sisältyvät käsillä olevaan ehdotukseen, ja niitä käsitellään jatkossa kohdissa 5–9.9. |
| --- | --- |

2.5

Tiettyjen aineiden (ja niitä sisältävien valmisteiden) markkinoille saattamisen ja käytön rajoittaminen on yleensä tulosta tiettyjen neuvoston asetuksen (ETY) 793/93 mukaisista ensisijaisten aineiden arvioinneista. Toimivaltaisen viranomaisen jäsenvaltioissa suorittamaa toimeenpanoa varten laadittuja ensisijaisten aineiden luetteloita on neljä, ja uusin niistä on annettu 30. lokakuuta 2000. Kaikkiaan 141 luetteloidusta aineesta 83:lle on laadittu lopullinen riskinarviointikertomus. Asiaankuuluvat EU:n tieteelliset komiteat ovat arvioineet näistä 39 kertomusta, ja tulokset on julkaistu virallisessa lehdessä. Rajoittavia toimenpiteitä on sovittu 22 aineen kohdalla. Neljää muuta ainetta (DEGME, DEGBE, MDI ja sykloheksaani) koskevat rajoittavat toimenpiteet sisältyvät käsillä olevaan ehdotukseen, ja niitä käsitellään jatkossa kohdissa 5–9.9.

| 2.6 | Hidasta edistymistä käsillä olevan asetuksen soveltamisessa on pidetty yhtenä tärkeimmistä syistä uuden lähestymistavan omaksumiselle kaikkien ”olemassa olevien” aineiden osalta asetuksessa (EY) N:o 1907/2007 (REACH). Myös neuvoston asetus (ETY) N:o 793/93 kumotaan siis 1. kesäkuuta 2009. |
| --- | --- |

2.6

Hidasta edistymistä käsillä olevan asetuksen soveltamisessa on pidetty yhtenä tärkeimmistä syistä uuden lähestymistavan omaksumiselle kaikkien ”olemassa olevien” aineiden osalta asetuksessa (EY) N:o 1907/2007 (REACH). Myös neuvoston asetus (ETY) N:o 793/93 kumotaan siis 1. kesäkuuta 2009.

| 2.7 | Lisäksi on arvioitu monien alkuperäisiin neljään ensisijaisten aineiden luetteloon kuulumattomien aineiden vaikutuksia ihmisten terveyteen ja ympäristöön ja/tai tehty ehdotuksia niiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoittamisesta, koska jäsenvaltiot ovat pyytäneet käsittelemään ilmenneitä uusia ongelmia. Ammoniumnitraatti kuuluu tällaisiin aineisiin. |
| --- | --- |

2.7

Lisäksi on arvioitu monien alkuperäisiin neljään ensisijaisten aineiden luetteloon kuulumattomien aineiden vaikutuksia ihmisten terveyteen ja ympäristöön ja/tai tehty ehdotuksia niiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoittamisesta, koska jäsenvaltiot ovat pyytäneet käsittelemään ilmenneitä uusia ongelmia. Ammoniumnitraatti kuuluu tällaisiin aineisiin.

| 2.8 | Ammoniumnitraatti on erityinen ja erikoinen tapaus sikäli, että sen erityispiirteet ovat hyvin tunnettuja, eikä sen vaikutuksia ihmisten terveyteen ja ympäristöön pidetty sen vuoksi tarpeellisena arvioida. Sitä on käytetty vuosia hyvin suuria määriä ympäri maailmaa typpipohjaisena lannoitusaineena, eikä se aiheuta ennakoimattomia riskejä työympäristössä, ammattimaisille käyttäjille tai kuluttajille kotitalouksien tarvitsemina määrinä. Valitettavasti se on myös tehokas, edullinen ja laajalti käytetty räjähteiden osa-aine sekä laillisissa teollisuus- tai sotilaskäyttöön tarvittavissa että laittomissa terroristien käyttämissä räjähteissä. Sen markkinoille saattamista ja käyttöä pyritään rajoittamaan näillä perusteilla neuvoston direktiivin 76/769/ETY nojalla. |
| --- | --- |

2.8

Ammoniumnitraatti on erityinen ja erikoinen tapaus sikäli, että sen erityispiirteet ovat hyvin tunnettuja, eikä sen vaikutuksia ihmisten terveyteen ja ympäristöön pidetty sen vuoksi tarpeellisena arvioida. Sitä on käytetty vuosia hyvin suuria määriä ympäri maailmaa typpipohjaisena lannoitusaineena, eikä se aiheuta ennakoimattomia riskejä työympäristössä, ammattimaisille käyttäjille tai kuluttajille kotitalouksien tarvitsemina määrinä. Valitettavasti se on myös tehokas, edullinen ja laajalti käytetty räjähteiden osa-aine sekä laillisissa teollisuus- tai sotilaskäyttöön tarvittavissa että laittomissa terroristien käyttämissä räjähteissä. Sen markkinoille saattamista ja käyttöä pyritään rajoittamaan näillä perusteilla neuvoston direktiivin 76/769/ETY nojalla.

| 2.9 | Muitakin perusteita terrorismia sekä räjähteiden valmistuksessa käytettäviä aineita koskevalle lainsäädännölle olisi voitu käyttää, mutta nykyisen EU:n perussopimuksen mukaan ne olisivat edellyttäneet yksimielisyyttä kaikilta jäsenvaltioilta. Kyseinen menettely tulee muuttumaan, kunhan kaikki jäsenvaltiot ovat ratifioineet Lissabonin sopimuksen, mutta siihen kuluu vielä jonkin aikaa. |
| --- | --- |

2.9

Muitakin perusteita terrorismia sekä räjähteiden valmistuksessa käytettäviä aineita koskevalle lainsäädännölle olisi voitu käyttää, mutta nykyisen EU:n perussopimuksen mukaan ne olisivat edellyttäneet yksimielisyyttä kaikilta jäsenvaltioilta. Kyseinen menettely tulee muuttumaan, kunhan kaikki jäsenvaltiot ovat ratifioineet Lissabonin sopimuksen, mutta siihen kuluu vielä jonkin aikaa.

| 2.10 | On todennäköistä, että muut huumeiden ja räjähteiden kemialliset esiasteet lisätään asetuksen (EY) N:o 1907/2007 (REACH) liitteeseen XVII, ja sen vuoksi ehdotettu menettely katsotaan aiheelliseksi tällä hetkellä. |
| --- | --- |

2.10

On todennäköistä, että muut huumeiden ja räjähteiden kemialliset esiasteet lisätään asetuksen (EY) N:o 1907/2007 (REACH) liitteeseen XVII, ja sen vuoksi ehdotettu menettely katsotaan aiheelliseksi tällä hetkellä.

| 2.11 | Edellä mainitut seikat koskevat ”olemassa olevia aineita”. Niillä tarkoitetaan 100 195 ainetta, joiden katsotaan olleen Euroopan yhteisön markkinoilla 1. tammikuuta 1971 ja 18. syyskuuta 1981 välisenä aikana. Ne on luetteloitu Euroopassa kaupallisessa käytössä olevien kemiallisten aineiden luettelossa (EINECS), joka on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä vuonna 1990. Syyskuun 18. päivän 1981 jälkeen markkinoille saatettuja aineita kutsutaan ”uusiksi” aineiksi, ja niiden markkinoille tuomisesta on tehtävä yksityiskohtainen ennakkoilmoitus ihmisten terveyden ja ympäristön suojelemiseksi. |
| --- | --- |

2.11

Edellä mainitut seikat koskevat ”olemassa olevia aineita”. Niillä tarkoitetaan 100 195 ainetta, joiden katsotaan olleen Euroopan yhteisön markkinoilla 1. tammikuuta 1971 ja 18. syyskuuta 1981 välisenä aikana. Ne on luetteloitu Euroopassa kaupallisessa käytössä olevien kemiallisten aineiden luettelossa (EINECS), joka on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä vuonna 1990. Syyskuun 18. päivän 1981 jälkeen markkinoille saatettuja aineita kutsutaan ”uusiksi” aineiksi, ja niiden markkinoille tuomisesta on tehtävä yksityiskohtainen ennakkoilmoitus ihmisten terveyden ja ympäristön suojelemiseksi.

3.   Komission ehdotuksen pääsisältö

| 3.1 | Komission ehdotuksen tavoitteena on suojella ihmisten ja erityisesti kuluttajien terveyttä sekä säilyttää kolmen 25. toukokuuta 1994 annettuun ensimmäiseen ensisijaisten aineiden luetteloon sisältyvän aineen (DEGME, DEGBE ja sykloheksaani) sekä yhden 27. tammikuuta 1997 annettuun kolmanteen ensisijaisten aineiden luetteloon sisältyvän aineen (MDI) sisämarkkinoiden toimivuus neuvoston asetuksen (ETY) 793/93 mukaisesti. |
| --- | --- |

3.1

Komission ehdotuksen tavoitteena on suojella ihmisten ja erityisesti kuluttajien terveyttä sekä säilyttää kolmen 25. toukokuuta 1994 annettuun ensimmäiseen ensisijaisten aineiden luetteloon sisältyvän aineen (DEGME, DEGBE ja sykloheksaani) sekä yhden 27. tammikuuta 1997 annettuun kolmanteen ensisijaisten aineiden luetteloon sisältyvän aineen (MDI) sisämarkkinoiden toimivuus neuvoston asetuksen (ETY) 793/93 mukaisesti.

| 3.2 | Komission suosituksen 1999/721/ETY (annettu 12. lokakuuta 1999) nojalla ja sitä seuranneiden vastaavien, monien aineiden riskinarvioinnin ja riskinvähentämisstrategioiden tuloksia koskevien suositusten mukaisesti ehdotetaan hyvin tarkkaan määriteltyjä ja yksityiskohtaisia rajoituksia, joita sovelletaan ainoastaan yleiseen myyntiin ja joilla ei ole vaikutusta työskentelyolosuhteisiin tai ympäristöön. Tästä teollisuudelle ja yleensä yhteiskunnalle koituvien kustannusten uskotaan olevan vähäisiä, ja sen vuoksi ehdotettujen toimenpiteiden katsotaan olevan oikeasuhtaisia arvioituun riskiin nähden. MDI:tä sisältävien valmisteiden osalta tarvitaan tarkempia terveyteen liittyviä tietoja. |
| --- | --- |

3.2

Komission suosituksen 1999/721/ETY (annettu 12. lokakuuta 1999) nojalla ja sitä seuranneiden vastaavien, monien aineiden riskinarvioinnin ja riskinvähentämisstrategioiden tuloksia koskevien suositusten mukaisesti ehdotetaan hyvin tarkkaan määriteltyjä ja yksityiskohtaisia rajoituksia, joita sovelletaan ainoastaan yleiseen myyntiin ja joilla ei ole vaikutusta työskentelyolosuhteisiin tai ympäristöön. Tästä teollisuudelle ja yleensä yhteiskunnalle koituvien kustannusten uskotaan olevan vähäisiä, ja sen vuoksi ehdotettujen toimenpiteiden katsotaan olevan oikeasuhtaisia arvioituun riskiin nähden. MDI:tä sisältävien valmisteiden osalta tarvitaan tarkempia terveyteen liittyviä tietoja.

| 3.3 | Viides aine on ammoniumnitraatti, jota käytetään laajalti lannoitteena. Se on lisätty ehdotukseen, koska sitä voidaan käyttää hapettimena ja koska se voi muihin aineisiin sekoitettuna räjähtää. Ehdotetuilla rajoituksilla on tarkoitus varmistaa, että kaikki ammoniumnitraattia sisältävät lannoitteet täyttävät yleiset turvallisuusnormit, ja lisäksi niillä rajoitetaan yleisesti myynnissä olevien ammoniumnitraattipohjaisten tuotteiden valikoimaa, jotta helposti laittomaan käyttöön muunnettavissa olevien tuotteiden määrää voidaan vähentää. Näin ollen kyseiset rajoitukset edistävät yleisesti kansalaisten terveyttä ja turvallisuutta. Rajoitus ei koske ammattimaisia käyttäjiä, kuten maanviljelijöitä ja laillisia räjähteiden valmistajia. Vaikka rajoitusten kustannuksia ja hyötyjä on vaikea mitata, niiden katsotaan olevan oikeasuhtaisia arvioituihin riskeihin ja ehdotettuihin toimenpiteisiin nähden. |
| --- | --- |

3.3

Viides aine on ammoniumnitraatti, jota käytetään laajalti lannoitteena. Se on lisätty ehdotukseen, koska sitä voidaan käyttää hapettimena ja koska se voi muihin aineisiin sekoitettuna räjähtää. Ehdotetuilla rajoituksilla on tarkoitus varmistaa, että kaikki ammoniumnitraattia sisältävät lannoitteet täyttävät yleiset turvallisuusnormit, ja lisäksi niillä rajoitetaan yleisesti myynnissä olevien ammoniumnitraattipohjaisten tuotteiden valikoimaa, jotta helposti laittomaan käyttöön muunnettavissa olevien tuotteiden määrää voidaan vähentää. Näin ollen kyseiset rajoitukset edistävät yleisesti kansalaisten terveyttä ja turvallisuutta. Rajoitus ei koske ammattimaisia käyttäjiä, kuten maanviljelijöitä ja laillisia räjähteiden valmistajia. Vaikka rajoitusten kustannuksia ja hyötyjä on vaikea mitata, niiden katsotaan olevan oikeasuhtaisia arvioituihin riskeihin ja ehdotettuihin toimenpiteisiin nähden.

| 3.4 | Päätöksen on määrä tulla voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

3.4

Päätöksen on määrä tulla voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| 3.5 | Ehdotukseen liittyy perusteluosa, komission valmisteluasiakirja (vaikutustenarviointi) ja neuvoston asetuksen (ETY) 793/93 nojalla arvioitujen neljän aineen osalta pitkät ja yksityiskohtaiset riskinarviointiraportit, jotka on julkaissut Euroopan kemikaalivirasto. Näihin liittyy asiaankuuluvien tietojen valmistelussa ja arvioinnissa avustaneilta tiedekomiteoilta ja muilta elimiltä saatu ehdotuksen kannalta sekä myönteinen että kielteinen lisämateriaali. |
| --- | --- |

3.5

Ehdotukseen liittyy perusteluosa, komission valmisteluasiakirja (vaikutustenarviointi) ja neuvoston asetuksen (ETY) 793/93 nojalla arvioitujen neljän aineen osalta pitkät ja yksityiskohtaiset riskinarviointiraportit, jotka on julkaissut Euroopan kemikaalivirasto. Näihin liittyy asiaankuuluvien tietojen valmistelussa ja arvioinnissa avustaneilta tiedekomiteoilta ja muilta elimiltä saatu ehdotuksen kannalta sekä myönteinen että kielteinen lisämateriaali.

4.   Yleistä

| 4.1 | Kuten monissa aikaisemmissa neuvoston direktiiviin 76/769/ETY tehdyissä muutoksissa, ehdotuksessa käsitellään toisiinsa liittymättömiä aineita, joita selkeyden vuoksi tarkastellaan erikseen. |
| --- | --- |

4.1

Kuten monissa aikaisemmissa neuvoston direktiiviin 76/769/ETY tehdyissä muutoksissa, ehdotuksessa käsitellään toisiinsa liittymättömiä aineita, joita selkeyden vuoksi tarkastellaan erikseen.

5.   2-(2-metoksietoksi)etanoli (DEGME)

| 5.1 | DEGME on glykolieetteri, jolla on korkea kiehumispiste. Sitä voidaan sekoittaa veden kanssa, ja sitä käytetään välituotteena synteettisessä kemiassa, apuliuottimena erilaisissa kotien sisustustuotteissa tai jäänestoaineena esimerkiksi lentopetrolissa. Alankomaiden hallitukselle laaditun, heinäkuussa 1999 valmistuneen riskinarviointiraportin mukaan aineen kokonaistuotanto Euroopassa oli 1990-luvun alussa noin 20 000 tonnia, josta hiukan yli puolet oli tarkoitettu vientiin. |
| --- | --- |

5.1

DEGME on glykolieetteri, jolla on korkea kiehumispiste. Sitä voidaan sekoittaa veden kanssa, ja sitä käytetään välituotteena synteettisessä kemiassa, apuliuottimena erilaisissa kotien sisustustuotteissa tai jäänestoaineena esimerkiksi lentopetrolissa. Alankomaiden hallitukselle laaditun, heinäkuussa 1999 valmistuneen riskinarviointiraportin mukaan aineen kokonaistuotanto Euroopassa oli 1990-luvun alussa noin 20 000 tonnia, josta hiukan yli puolet oli tarkoitettu vientiin.

| 5.2 | Kuluttajat altistuivat aineelle, koska sitä käytettiin kotitalouksille harrastelijoiden tee-se-itse-tuotteina markkinoiduissa maaleissa ja maalinpoistoaineissa. Kuten aineen fysikaalisten ominaisuuksien perusteella voidaan päätellä, DEGME imeytyy nopeasti ihon läpi, ja ellei asianmukaista suojavaatetusta käytetä säännöllisesti, ihoaltistus aineelle aiheuttaa kuluttajille riskejä. |
| --- | --- |

5.2

Kuluttajat altistuivat aineelle, koska sitä käytettiin kotitalouksille harrastelijoiden tee-se-itse-tuotteina markkinoiduissa maaleissa ja maalinpoistoaineissa. Kuten aineen fysikaalisten ominaisuuksien perusteella voidaan päätellä, DEGME imeytyy nopeasti ihon läpi, ja ellei asianmukaista suojavaatetusta käytetä säännöllisesti, ihoaltistus aineelle aiheuttaa kuluttajille riskejä.

| 5.3 | Uusimpien tutkimusten mukaan DEGME on korvattu muilla liuottimilla yleiseen myyntiin tarkoitetuissa maaleissa ja maalinpoistoaineissa. Onkin aiheellista varmistaa, että tämä tilanne jatkuu EU:ssa valmistettavien ja EU:hun tuotavien tuotteiden osalta. Sen vuoksi ehdotuksessa varmistetaan, että 18 kuukautta päätöksen voimaantulon jälkeen DEGME:ä ei saa saattaa markkinoille eikä käyttää maalien tai maalinpoistoaineiden valmistusaineena tai ainesosana 0,1 painoprosentin tai sen ylittävinä pitoisuuksina (tasot, jotka ylittävät muiden sallittujen osa-aineiden kontaminaatiosta tai niihin sekoittamisesta aiheutuvat pitoisuudet). Asianomaiset teollisuudenalat pitävät tätä kohtuullisena. ETSK kannattaakin tätä DEGME:n markkinoille saattamista ja käyttöä koskevaa rajoitusta. |
| --- | --- |

5.3

Uusimpien tutkimusten mukaan DEGME on korvattu muilla liuottimilla yleiseen myyntiin tarkoitetuissa maaleissa ja maalinpoistoaineissa. Onkin aiheellista varmistaa, että tämä tilanne jatkuu EU:ssa valmistettavien ja EU:hun tuotavien tuotteiden osalta. Sen vuoksi ehdotuksessa varmistetaan, että 18 kuukautta päätöksen voimaantulon jälkeen DEGME:ä ei saa saattaa markkinoille eikä käyttää maalien tai maalinpoistoaineiden valmistusaineena tai ainesosana 0,1 painoprosentin tai sen ylittävinä pitoisuuksina (tasot, jotka ylittävät muiden sallittujen osa-aineiden kontaminaatiosta tai niihin sekoittamisesta aiheutuvat pitoisuudet). Asianomaiset teollisuudenalat pitävät tätä kohtuullisena. ETSK kannattaakin tätä DEGME:n markkinoille saattamista ja käyttöä koskevaa rajoitusta.

6.   2-(2-butoksietoksi)etanoli (DEGBE)

| 6.1 | Myös DEGBE kuuluu glykoolieettereihin. Sen kiehumispiste on hiukan korkeampi kuin DEGME:llä, mutta sen fysikaaliset ominaisuudet, kuten sekoitettavuus veden kanssa, ovat samankaltaiset. Sitä käytetään laajalti liuottimena vesiohenteisissa maaleissa, joissa se edistää kalvonmuodostusta ja lisää kestävyyttä. Tämä puolestaan vähentää maalauskertojen määrää ja rajoittaa yleistä altistusta. Riskinarviointiraportissa arvioitiin aineen kokonaistuotannon olleen noin 46 000 tonnia vuonna 1994. Vuoteen 2000 mennessä tuotanto oli lisääntynyt 58 000 tonniin, josta 33 000 tonnia käytettiin maaleissa. |
| --- | --- |

6.1

Myös DEGBE kuuluu glykoolieettereihin. Sen kiehumispiste on hiukan korkeampi kuin DEGME:llä, mutta sen fysikaaliset ominaisuudet, kuten sekoitettavuus veden kanssa, ovat samankaltaiset. Sitä käytetään laajalti liuottimena vesiohenteisissa maaleissa, joissa se edistää kalvonmuodostusta ja lisää kestävyyttä. Tämä puolestaan vähentää maalauskertojen määrää ja rajoittaa yleistä altistusta. Riskinarviointiraportissa arvioitiin aineen kokonaistuotannon olleen noin 46 000 tonnia vuonna 1994. Vuoteen 2000 mennessä tuotanto oli lisääntynyt 58 000 tonniin, josta 33 000 tonnia käytettiin maaleissa.

| 6.2 | Riskinarviointiraportissa mainittiin hengitysteiden ärsytystä koskeva riski, joka kuluttajille voi aiheutua DEGBE:ä sisältävien pienten vesipisaroiden hengittämisestä vesiohenteisten spraymaalien käytön aikana. Siveltimellä tai telalla maalatuista pinnoista lähtevän höyryn hengittämisellä ei ollut toksikologista merkitystä. |
| --- | --- |

6.2

Riskinarviointiraportissa mainittiin hengitysteiden ärsytystä koskeva riski, joka kuluttajille voi aiheutua DEGBE:ä sisältävien pienten vesipisaroiden hengittämisestä vesiohenteisten spraymaalien käytön aikana. Siveltimellä tai telalla maalatuista pinnoista lähtevän höyryn hengittämisellä ei ollut toksikologista merkitystä.

| 6.3 | DEGBE:ä koskeva riskinarviointiraportti valmistui vuonna 1999. Sen jälkeen saadun kokemusten perusteella ja ottaen huomioon, että DEGBE on vesiohenteisten maalien tärkeä ja vaikeasti korvattavissa oleva ainesosa, päätettiin, että kuluttajien terveyden suojelemiseksi on aiheellista asettaa sen enimmäispitoisuudeksi spraymaaleissa kolme painoprosenttia. Maaleja, joiden DEGBE-pitoisuus on tätä suurempi, voidaan saattaa markkinoille yleiseen myyntiin, mutta vain merkinnällä ”Ei saa käyttää ruiskumaalauslaitteissa” varustettuna. Tämä ei vaikuta myyntiin ammattimaisille käyttäjille, jotka todennäköisemmin käyttävät asianmukaisia suojavarusteita. Jakelukanavien katsotaan olevan riittävän eriytyneitä, jotta tämä on mahdollista. |
| --- | --- |

6.3

DEGBE:ä koskeva riskinarviointiraportti valmistui vuonna 1999. Sen jälkeen saadun kokemusten perusteella ja ottaen huomioon, että DEGBE on vesiohenteisten maalien tärkeä ja vaikeasti korvattavissa oleva ainesosa, päätettiin, että kuluttajien terveyden suojelemiseksi on aiheellista asettaa sen enimmäispitoisuudeksi spraymaaleissa kolme painoprosenttia. Maaleja, joiden DEGBE-pitoisuus on tätä suurempi, voidaan saattaa markkinoille yleiseen myyntiin, mutta vain merkinnällä ”Ei saa käyttää ruiskumaalauslaitteissa” varustettuna. Tämä ei vaikuta myyntiin ammattimaisille käyttäjille, jotka todennäköisemmin käyttävät asianmukaisia suojavarusteita. Jakelukanavien katsotaan olevan riittävän eriytyneitä, jotta tämä on mahdollista.

| 6.4 | Nämä toimenpiteet on toteutettava 18–24 kuukautta päätöksen voimaantulosta, jotta tarvittaviin uudelleenjärjestelyihin ja -merkintöihin jää riittävästi aikaa. Asianomaiset teollisuudenalat pitävät näitä säännöksiä kohtuullisina. Näin ollen ETSK kannattaa DEGBE:n markkinoille saattamista ja käyttöä koskevia rajoituksia ja katsoo niiden olevan asianmukainen tapa suojella kuluttajien terveyttä sekä säilyttää sisämarkkinoiden toimivuus. |
| --- | --- |

6.4

Nämä toimenpiteet on toteutettava 18–24 kuukautta päätöksen voimaantulosta, jotta tarvittaviin uudelleenjärjestelyihin ja -merkintöihin jää riittävästi aikaa. Asianomaiset teollisuudenalat pitävät näitä säännöksiä kohtuullisina. Näin ollen ETSK kannattaa DEGBE:n markkinoille saattamista ja käyttöä koskevia rajoituksia ja katsoo niiden olevan asianmukainen tapa suojella kuluttajien terveyttä sekä säilyttää sisämarkkinoiden toimivuus.

7.   Metyleenidifenyylidi-isosyanaatti (MDI)

| 7.1 | MDI:llä tarkoitetaan useita samankaltaisia tuotteita (isomeereja), jotka puhtaassa muodossaan olisivat vahamaisia, kiinteitä aineita, mutta yleisemmin niitä on saatavilla erittäin reaktiivisena, paksuna ruskeana nesteenä. Riskinarviointiraportin mukaan aineen maailmanlaajuinen tuotanto vuonna 1996 oli yli 2 500 000 tonnia, josta ainakin 500 000 tonnia tuotettiin EU:ssa. MDI reagoi erittäin nopeasti sopivien kevyiden polyolien tai glykolien (tai jopa veden) ja ponneaineen kanssa ja muodostaa polyuretaanivaahtoja. Ne voivat olla joko jäykkiä tai notkeita vaahtoja, joita käytetään laajalti rakennus- ja muilla aloilla rakenneosina, kyllästeinä, täyteaineina, valumuotteina ja liima-aineina. |
| --- | --- |

7.1

MDI:llä tarkoitetaan useita samankaltaisia tuotteita (isomeereja), jotka puhtaassa muodossaan olisivat vahamaisia, kiinteitä aineita, mutta yleisemmin niitä on saatavilla erittäin reaktiivisena, paksuna ruskeana nesteenä. Riskinarviointiraportin mukaan aineen maailmanlaajuinen tuotanto vuonna 1996 oli yli 2 500 000 tonnia, josta ainakin 500 000 tonnia tuotettiin EU:ssa. MDI reagoi erittäin nopeasti sopivien kevyiden polyolien tai glykolien (tai jopa veden) ja ponneaineen kanssa ja muodostaa polyuretaanivaahtoja. Ne voivat olla joko jäykkiä tai notkeita vaahtoja, joita käytetään laajalti rakennus- ja muilla aloilla rakenneosina, kyllästeinä, täyteaineina, valumuotteina ja liima-aineina.

| 7.2 | Kuluttajien altistus aineelle johtuu pääasiassa yksikomponenttisten saumaeristeiden käytöstä. Niitä myydään spraypulloissa harrastelijaremontoijille, jotka korjaavat laastissa tai tiilissä olevia epätasaisuuksia tai tiivistävät äskettäin asennettuja ovia tai ikkunoita. MDI:tä myydään tällaiseen käyttötarkoitukseen noin 10 000 tonnia vuodessa. Se tarkoittaa noin 36 miljoonan pullon tuotantoa vuodessa kuluttajien käyttöön ja lisäksi 134 miljoonan pullon tuotantoa ammattimaiseen käyttöön. Vaihtoehtoiset tuotteet, kuten lasikuitu ikkunoiden tiivistämiseen, ovat hankalampia käyttää, ja niihin liittyy erilaisia ongelmia. |
| --- | --- |

7.2

Kuluttajien altistus aineelle johtuu pääasiassa yksikomponenttisten saumaeristeiden käytöstä. Niitä myydään spraypulloissa harrastelijaremontoijille, jotka korjaavat laastissa tai tiilissä olevia epätasaisuuksia tai tiivistävät äskettäin asennettuja ovia tai ikkunoita. MDI:tä myydään tällaiseen käyttötarkoitukseen noin 10 000 tonnia vuodessa. Se tarkoittaa noin 36 miljoonan pullon tuotantoa vuodessa kuluttajien käyttöön ja lisäksi 134 miljoonan pullon tuotantoa ammattimaiseen käyttöön. Vaihtoehtoiset tuotteet, kuten lasikuitu ikkunoiden tiivistämiseen, ovat hankalampia käyttää, ja niihin liittyy erilaisia ongelmia.

| 7.3 | Ei ole helppoa arvioida iho- tai hengitystiealtistuksesta ja herkistymisestä kuluttajille aiheutuvia riskejä työpaikoilla tapahtuvasta altistuksesta saadun kokemuksen perusteella. Puhtaita näytteitä isomeereistä on vaikea saada. Koska MDI reagoi hyvin nopeasti veden kanssa ja muodostaa jäykän, liukenemattoman kiinteän aineen, sen standardinmukainen riskien testaus on vaikeaa. Käytännössä kuluttaja suihkuttaa ainetta pienestä kädessä pidettävästä pullosta aineen tarkasti ohjaavan suuttimen kautta, mikä rajoittaa altistuksen kokonaismäärää. Vakiopakkaus tyhjenee 2–4 minuutissa. Nopea kovettuminen ilmassa vesihöyryn kanssa poistaa MDI:n. Kiinteä lopputuote on jäykkä ja vaaraton. Aineen käyttö on todennäköisesti kertaluontoista (reiän täyttäminen, epätasaisen kohdan tasoittaminen tai oven tai ikkunan tiivistäminen) ja harvoin tapahtuvaa (useimpien käyttäjien tapauksessa) eikä sitä voi verrata työntekijöiden päivittäiseen altistukseen työpaikalla. Kuten aina harrastajaremontoijien tapauksessa, suojavarusteiden käyttö ei ole säännönmukaista. |
| --- | --- |

7.3

Ei ole helppoa arvioida iho- tai hengitystiealtistuksesta ja herkistymisestä kuluttajille aiheutuvia riskejä työpaikoilla tapahtuvasta altistuksesta saadun kokemuksen perusteella. Puhtaita näytteitä isomeereistä on vaikea saada. Koska MDI reagoi hyvin nopeasti veden kanssa ja muodostaa jäykän, liukenemattoman kiinteän aineen, sen standardinmukainen riskien testaus on vaikeaa. Käytännössä kuluttaja suihkuttaa ainetta pienestä kädessä pidettävästä pullosta aineen tarkasti ohjaavan suuttimen kautta, mikä rajoittaa altistuksen kokonaismäärää. Vakiopakkaus tyhjenee 2–4 minuutissa. Nopea kovettuminen ilmassa vesihöyryn kanssa poistaa MDI:n. Kiinteä lopputuote on jäykkä ja vaaraton. Aineen käyttö on todennäköisesti kertaluontoista (reiän täyttäminen, epätasaisen kohdan tasoittaminen tai oven tai ikkunan tiivistäminen) ja harvoin tapahtuvaa (useimpien käyttäjien tapauksessa) eikä sitä voi verrata työntekijöiden päivittäiseen altistukseen työpaikalla. Kuten aina harrastajaremontoijien tapauksessa, suojavarusteiden käyttö ei ole säännönmukaista.

| 7.4 | Edellä mainitut seikat huomioon ottaen ei ole yllättävää, että teoreettisen riskin olemassaolosta huolimatta on osoittautunut vaikeaksi tai jopa mahdottomaksi määrittää yhtään todellista ihon kautta tai hengitysteitse tapahtunutta herkistymistä koskevaa tapausta kuluttajien parissa (tai myöskään työpaikoilla, joilla voidaan noudattaa asianmukaisia suojatoimia). Tämä puolestaan tarkoittaa, että oikeasuhtaisen, kustannustehokkaan ja käytännöllisen ratkaisun löytäminen on tavallista vaikeampaa. |
| --- | --- |

7.4

Edellä mainitut seikat huomioon ottaen ei ole yllättävää, että teoreettisen riskin olemassaolosta huolimatta on osoittautunut vaikeaksi tai jopa mahdottomaksi määrittää yhtään todellista ihon kautta tai hengitysteitse tapahtunutta herkistymistä koskevaa tapausta kuluttajien parissa (tai myöskään työpaikoilla, joilla voidaan noudattaa asianmukaisia suojatoimia). Tämä puolestaan tarkoittaa, että oikeasuhtaisen, kustannustehokkaan ja käytännöllisen ratkaisun löytäminen on tavallista vaikeampaa.

| 7.5 | Tässä yhteydessä vaikutustenarvioinnissa osoitetaankin asianmukaisesti, että kuluttajille kertaluonteista käyttöä varten myytäviin tuotepakkauksiin tulisi liittää kevyet, edulliset ja täysin riittävät polyeteenihansikkaat, mutta teollisuussovelluksissa vaadittavia neopreeni- tai nitriilihansikkaita niihin ei tarvita. Sitä vastoin, vaikka kevyt puuvillainen pölysuojain voitaisiin liittää jokaiseen tuotepakkaukseen, ne olisivat tehottomia todellisen riskin kannalta, kun taas kaikenlaiselta kaasualtistukselta suojaava kaasusuojain maksaisi noin kymmenen kertaa itse tuotteen verran, eikä voida olla varmoja, että sitä tarvittaessakaan käytettäisiin. |
| --- | --- |

7.5

Tässä yhteydessä vaikutustenarvioinnissa osoitetaankin asianmukaisesti, että kuluttajille kertaluonteista käyttöä varten myytäviin tuotepakkauksiin tulisi liittää kevyet, edulliset ja täysin riittävät polyeteenihansikkaat, mutta teollisuussovelluksissa vaadittavia neopreeni- tai nitriilihansikkaita niihin ei tarvita. Sitä vastoin, vaikka kevyt puuvillainen pölysuojain voitaisiin liittää jokaiseen tuotepakkaukseen, ne olisivat tehottomia todellisen riskin kannalta, kun taas kaikenlaiselta kaasualtistukselta suojaava kaasusuojain maksaisi noin kymmenen kertaa itse tuotteen verran, eikä voida olla varmoja, että sitä tarvittaessakaan käytettäisiin.

| 7.6 | Komissio ehdottaakin, että kaikkiin yleiseen myyntiin tarkoitettuihin tuotepakkauksiin sisällytetään polyeteenihansikkaat (esimerkiksi pakkauksen suojakannen sisään taitettuina) ja että pakkauksiin liitetään asianmukaiset merkinnät epätavanomaisten allergisten reaktioiden vaarasta, jonka MDI saattaa aiheuttaa jo herkistyneille henkilöille ja astman kaltaisista reaktioista (astmasta kärsiville) tai ihoreaktioista (ihosairauksista jo kärsiville henkilöille). |
| --- | --- |

7.6

Komissio ehdottaakin, että kaikkiin yleiseen myyntiin tarkoitettuihin tuotepakkauksiin sisällytetään polyeteenihansikkaat (esimerkiksi pakkauksen suojakannen sisään taitettuina) ja että pakkauksiin liitetään asianmukaiset merkinnät epätavanomaisten allergisten reaktioiden vaarasta, jonka MDI saattaa aiheuttaa jo herkistyneille henkilöille ja astman kaltaisista reaktioista (astmasta kärsiville) tai ihoreaktioista (ihosairauksista jo kärsiville henkilöille).

| 7.7 | ETSK tukee näistä ensimmäistä toimenpidettä eli polyeteenihansikkaiden liittämistä pakkauksiin. Tällaisia hansikkaita olisi käytettävä useimmissa tapauksissa, kun kyseessä on tavanomainen harrastelijakäyttö. Kaikkia vaatimuksia tiukempia normeja, jotka estäisivät hansikkaiden liittämisen pakkauksiin, on vastustettava, mikäli tämän tärkeän ja oikeasuhtaisen toimen halutaan pysyvän toteutuskelpoisena. |
| --- | --- |

7.7

ETSK tukee näistä ensimmäistä toimenpidettä eli polyeteenihansikkaiden liittämistä pakkauksiin. Tällaisia hansikkaita olisi käytettävä useimmissa tapauksissa, kun kyseessä on tavanomainen harrastelijakäyttö. Kaikkia vaatimuksia tiukempia normeja, jotka estäisivät hansikkaiden liittämisen pakkauksiin, on vastustettava, mikäli tämän tärkeän ja oikeasuhtaisen toimen halutaan pysyvän toteutuskelpoisena.

| 7.8 | ETSK kyseenalaistaa kuitenkin lisämerkintöjä koskevan ehdotuksen, vaikka sen toteuttamiseen kohtuullisin kustannuksin annettaisiinkin riittävästi aikaa. On epäselvää, kuinka tavallinen kuluttaja tietäisi vaikkapa olleensa herkistynyt muille di-isosyanaateille kuin MDI — tai minkä vuoksi se olisi erityisen tärkeää. Kuten kroonisesta ja pitkäkestoisesta astmasta tai ihotulehduksesta kärsivät tietävät, melkein mikä tahansa kotitaloudessa käytettävä tai harrastajaremontoijalle tarkoitettu tuote saattaa aiheuttaa akuutteja (lyhytkestoisia) haittavaikutuksia. Näin ollen hyvä ilmanvaihto ja suojavaatetuksen (hansikkaiden) käyttö on tärkeää. On myös neuvottava lopettamaan minkä tahansa tuotteen käyttö välittömästi, mikäli oireita esiintyy. Tämä on hyvä neuvo kaikille kuluttajille heidän taustastaan riippumatta, ja se on mainittava tuotemerkinnöissä. Koska pakkaukset ja sen vuoksi myös niihin liitettävät merkinnät ovat pienikokoisia, ohjeiden on oltava selkeitä, täsmällisiä ja luettavissa tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. Mikäli muita käsittely- tai turvaohjeita tarvitaan, ne on lisättävä pakkaukseen erillisissä ohjeissa. |
| --- | --- |

7.8

ETSK kyseenalaistaa kuitenkin lisämerkintöjä koskevan ehdotuksen, vaikka sen toteuttamiseen kohtuullisin kustannuksin annettaisiinkin riittävästi aikaa. On epäselvää, kuinka tavallinen kuluttaja tietäisi vaikkapa olleensa herkistynyt muille di-isosyanaateille kuin MDI — tai minkä vuoksi se olisi erityisen tärkeää. Kuten kroonisesta ja pitkäkestoisesta astmasta tai ihotulehduksesta kärsivät tietävät, melkein mikä tahansa kotitaloudessa käytettävä tai harrastajaremontoijalle tarkoitettu tuote saattaa aiheuttaa akuutteja (lyhytkestoisia) haittavaikutuksia. Näin ollen hyvä ilmanvaihto ja suojavaatetuksen (hansikkaiden) käyttö on tärkeää. On myös neuvottava lopettamaan minkä tahansa tuotteen käyttö välittömästi, mikäli oireita esiintyy. Tämä on hyvä neuvo kaikille kuluttajille heidän taustastaan riippumatta, ja se on mainittava tuotemerkinnöissä. Koska pakkaukset ja sen vuoksi myös niihin liitettävät merkinnät ovat pienikokoisia, ohjeiden on oltava selkeitä, täsmällisiä ja luettavissa tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. Mikäli muita käsittely- tai turvaohjeita tarvitaan, ne on lisättävä pakkaukseen erillisissä ohjeissa.

| 7.9 | ETSK kyseenalaistaa myös kohtaan (3) sisältyvän ehdotuksen, jonka mukaan ”[l]uonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden, jotka saattavat ensimmäistä kertaa markkinoille MDI:tä sisältäviä valmisteita, on kolmen vuoden kuluessa, — – kerättävä tietoja sellaisista tapauksista, joissa MDI:tä sisältävien valmisteiden käytön aikana on mahdollisesti esiintynyt hengitystieallergian oireita, ja toimitettava nämä tiedot komissiolle. Tiedot on kerättävä erikoistuneiden keskusten kanssa yhteistyössä laaditun, komission hyväksymän tutkimusprotokollan mukaisesti. Tarkoituksena on osoittaa, että lisärajoituksia ei tarvita.” Koska MDI:tä on käytetty rutiininomaisesti 1970-luvulta lähtien, ja kuten edellä mainittiin, nykyiset valmistajat, joita kyseinen vaatimus ei koske, myyvät sitä yli 36 miljoonaa pakkausta vuodessa, tämä vaatimus on pelkästään heikosti perusteltu este markkinoille pääsylle. |
| --- | --- |

7.9

ETSK kyseenalaistaa myös kohtaan (3) sisältyvän ehdotuksen, jonka mukaan ”[l]uonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden, jotka saattavat ensimmäistä kertaa markkinoille MDI:tä sisältäviä valmisteita, on kolmen vuoden kuluessa, — – kerättävä tietoja sellaisista tapauksista, joissa MDI:tä sisältävien valmisteiden käytön aikana on mahdollisesti esiintynyt hengitystieallergian oireita, ja toimitettava nämä tiedot komissiolle. Tiedot on kerättävä erikoistuneiden keskusten kanssa yhteistyössä laaditun, komission hyväksymän tutkimusprotokollan mukaisesti. Tarkoituksena on osoittaa, että lisärajoituksia ei tarvita.” Koska MDI:tä on käytetty rutiininomaisesti 1970-luvulta lähtien, ja kuten edellä mainittiin, nykyiset valmistajat, joita kyseinen vaatimus ei koske, myyvät sitä yli 36 miljoonaa pakkausta vuodessa, tämä vaatimus on pelkästään heikosti perusteltu este markkinoille pääsylle.

| 7.10 | Komission vaikutustenarviointikertomuksessa todetaan, että vaatimusta perustellaan riskinarviontiraportissa ilmaistulla huolella siitä, että ”jotkut työntekijöille aiheutuneista hengitystieallergiariskeistä saattavat koskea myös kuluttajia”. Jäljempänä samassa kappaleessa todetaan, että ”nykyisin myrkytyskeskuksista saatavilla olevan tiedon mukaan MDI:tä sisältävien tuotteiden aiheuttamia hengitystieallergiatapauksia on vähän tai ei lainkaan”. Raportointimenettelyyn saattaa liittyä rajoitteita, ja on epätodennäköistä, että komission ehdotus olisi yhtään luotettavampi. Ehdotus vaikuttaakin sen vuoksi suhteettomalta, koska riskin myönnetään olevan hypoteettinen, ja nykyiseen laaja-alaiseen käyttöön pohjautuvat perustelut puuttuvat. |
| --- | --- |

7.10

Komission vaikutustenarviointikertomuksessa todetaan, että vaatimusta perustellaan riskinarviontiraportissa ilmaistulla huolella siitä, että ”jotkut työntekijöille aiheutuneista hengitystieallergiariskeistä saattavat koskea myös kuluttajia”. Jäljempänä samassa kappaleessa todetaan, että ”nykyisin myrkytyskeskuksista saatavilla olevan tiedon mukaan MDI:tä sisältävien tuotteiden aiheuttamia hengitystieallergiatapauksia on vähän tai ei lainkaan”. Raportointimenettelyyn saattaa liittyä rajoitteita, ja on epätodennäköistä, että komission ehdotus olisi yhtään luotettavampi. Ehdotus vaikuttaakin sen vuoksi suhteettomalta, koska riskin myönnetään olevan hypoteettinen, ja nykyiseen laaja-alaiseen käyttöön pohjautuvat perustelut puuttuvat.

| 7.11 | ETSK suosittaakin, että kyseinen osa markkinoille saattamista ja käyttöä koskevasta rajoituksesta poistetaan. Mikäli tuotteiden turvallisuudesta vallitsee kuitenkin edelleen perusteltuja epäilyksiä, niitä on tarkasteltava yhdessä valmistajien kanssa noudattaen asianmukaisia menettelyjä tietojen keräämiseksi ja niiden arvioimiseksi ja ottaen huomioon, että kyseisiä tuotteita ei pystytä korvaamaan lyhyellä aikavälillä. |
| --- | --- |

7.11

ETSK suosittaakin, että kyseinen osa markkinoille saattamista ja käyttöä koskevasta rajoituksesta poistetaan. Mikäli tuotteiden turvallisuudesta vallitsee kuitenkin edelleen perusteltuja epäilyksiä, niitä on tarkasteltava yhdessä valmistajien kanssa noudattaen asianmukaisia menettelyjä tietojen keräämiseksi ja niiden arvioimiseksi ja ottaen huomioon, että kyseisiä tuotteita ei pystytä korvaamaan lyhyellä aikavälillä.

8.   Sykloheksaani

| 8.1 | Sykloheksaani on väritön neste, jota valmistetaan suuria määriä bentseenin hydrauksella. Sitä käytetään melkein yksinomaan (yli 95-prosenttisesti) adipiinihapon synteesissä ja sen myötä nailonin valmistuksessa. Sen maailmanlaajuinen tuotantokapasiteetti on nykyään yli 5 000 000 tonnia, josta noin 1 500 000 tonnia tuotetaan EU:ssa. Tuotantoprosessit ovat suljettuja järjestelmiä, ja altistumisasteet ovat alhaisia. Sykloheksaania esiintyy myös luonnossa tupakansavun kaltaisissa palamistuotteissa, raakaöljyssä ja kasveissa samoin kuin bensiinihöyryissä. |
| --- | --- |

8.1

Sykloheksaani on väritön neste, jota valmistetaan suuria määriä bentseenin hydrauksella. Sitä käytetään melkein yksinomaan (yli 95-prosenttisesti) adipiinihapon synteesissä ja sen myötä nailonin valmistuksessa. Sen maailmanlaajuinen tuotantokapasiteetti on nykyään yli 5 000 000 tonnia, josta noin 1 500 000 tonnia tuotetaan EU:ssa. Tuotantoprosessit ovat suljettuja järjestelmiä, ja altistumisasteet ovat alhaisia. Sykloheksaania esiintyy myös luonnossa tupakansavun kaltaisissa palamistuotteissa, raakaöljyssä ja kasveissa samoin kuin bensiinihöyryissä.

| 8.2 | Sykloheksaania käytetään myös liuottimena muun muassa neopreenipohjaisissa kontaktiliimoissa, joita käytetään nahka- (kenkä-), auto- ja rakennusteollisuudessa. Siihen liittyy aineen laaja käyttö ammattilaisten suorittamassa kokolattiamattojen asennuksessa ja vastaavissa harrastajaremontoijien tekemissä pienemmissä korjauksissa tai töissä. Käyttö liima-aineissa EU:ssa on kaikkiaan alle 10 000 tonnia vuodessa. |
| --- | --- |

8.2

Sykloheksaania käytetään myös liuottimena muun muassa neopreenipohjaisissa kontaktiliimoissa, joita käytetään nahka- (kenkä-), auto- ja rakennusteollisuudessa. Siihen liittyy aineen laaja käyttö ammattilaisten suorittamassa kokolattiamattojen asennuksessa ja vastaavissa harrastajaremontoijien tekemissä pienemmissä korjauksissa tai töissä. Käyttö liima-aineissa EU:ssa on kaikkiaan alle 10 000 tonnia vuodessa.

| 8.3 | Kaikkia hiilivetypohjaisia aineita käytettäessä hyvä tuuletus ja asianmukaisen suojavaatetuksen tai hengityslaitteen käyttö on keskeisen tärkeää. Varotoimien huomioonottaminen voidaan varmistaa kohtuullisen hyvin ammattimaisessa käytössä, mutta tavallisten kuluttajien kohdalla se on vaikeaa. Kuten MDI:tä sisältävien valmisteiden tapauksessa, markkinoilla olevien tuotteiden fysikaaliset ominaisuudet rajoittavat riskejä kuitenkin huomattavasti. Nopeasti tarttuvat kontaktiliimat ovat ihanteellisia pieniin pintoihin käytettynä, mutta muun kuin ammattilaisen on erittäin vaikeaa saada onnistunut tulos niiden käytössä laajoille pinnoille. Yleiseen myyntiin tarkoitettujen pakkausten koon rajoittaminen olisi sen vuoksi aiheellista ja yleisesti hyväksyttävää. |
| --- | --- |

8.3

Kaikkia hiilivetypohjaisia aineita käytettäessä hyvä tuuletus ja asianmukaisen suojavaatetuksen tai hengityslaitteen käyttö on keskeisen tärkeää. Varotoimien huomioonottaminen voidaan varmistaa kohtuullisen hyvin ammattimaisessa käytössä, mutta tavallisten kuluttajien kohdalla se on vaikeaa. Kuten MDI:tä sisältävien valmisteiden tapauksessa, markkinoilla olevien tuotteiden fysikaaliset ominaisuudet rajoittavat riskejä kuitenkin huomattavasti. Nopeasti tarttuvat kontaktiliimat ovat ihanteellisia pieniin pintoihin käytettynä, mutta muun kuin ammattilaisen on erittäin vaikeaa saada onnistunut tulos niiden käytössä laajoille pinnoille. Yleiseen myyntiin tarkoitettujen pakkausten koon rajoittaminen olisi sen vuoksi aiheellista ja yleisesti hyväksyttävää.

| 8.4 | Komissio ehdottaakin, että sykloheksaania ei tule saattaa markkinoille yleiseen myyntiin tarkoitettujen neopreenipohjaisten liima-aineiden osana yli 650 gramman pakkauksissa. Pakkauksiin tulisi liittää merkintä ”Ei saa käyttää kokolattiamaton asennuksessa” ja varoitus ”Ei saa käyttää tiloissa, joissa on huono ilmanvaihto”. |
| --- | --- |

8.4

Komissio ehdottaakin, että sykloheksaania ei tule saattaa markkinoille yleiseen myyntiin tarkoitettujen neopreenipohjaisten liima-aineiden osana yli 650 gramman pakkauksissa. Pakkauksiin tulisi liittää merkintä ”Ei saa käyttää kokolattiamaton asennuksessa” ja varoitus ”Ei saa käyttää tiloissa, joissa on huono ilmanvaihto”.

| 8.5 | Pahimpien mahdollisten tilanteiden varalta tehdyistä käytännön testeistä, kuten suurten korkkipaneelien asentamisesta sisäseinään saadut kokemukset osoittavat, että mainitut toimenpiteet rajoittaisivat riittävästi kuluttajien altistusta, joka muiden edellä käsiteltyjen esimerkkien perusteella jääkin todennäköisesti harvinaiseksi ja lyhytaikaiseksi. Näyttää siltä, että neopreenipohjaisten liima-aineiden käytöstä ei ole raportoitu varsinaisia vaaratilanteita niiden laajalle levinneestä ja pitkäaikaisesta käytöstä huolimatta. Mainitut toimenpiteet voidaan kuitenkin ottaa käyttöön ilman, että valmistajille tai kuluttajille aiheutuu suhteetonta häiriötä. Sen vuoksi ETSK katsookin, että sykloheksaanin markkinoille saattamista ja käyttöä koskeva rajoitus ehdotetussa muodossaan on oikeasuhtainen käsiteltyihin riskeihin nähden. |
| --- | --- |

8.5

Pahimpien mahdollisten tilanteiden varalta tehdyistä käytännön testeistä, kuten suurten korkkipaneelien asentamisesta sisäseinään saadut kokemukset osoittavat, että mainitut toimenpiteet rajoittaisivat riittävästi kuluttajien altistusta, joka muiden edellä käsiteltyjen esimerkkien perusteella jääkin todennäköisesti harvinaiseksi ja lyhytaikaiseksi. Näyttää siltä, että neopreenipohjaisten liima-aineiden käytöstä ei ole raportoitu varsinaisia vaaratilanteita niiden laajalle levinneestä ja pitkäaikaisesta käytöstä huolimatta. Mainitut toimenpiteet voidaan kuitenkin ottaa käyttöön ilman, että valmistajille tai kuluttajille aiheutuu suhteetonta häiriötä. Sen vuoksi ETSK katsookin, että sykloheksaanin markkinoille saattamista ja käyttöä koskeva rajoitus ehdotetussa muodossaan on oikeasuhtainen käsiteltyihin riskeihin nähden.

9.   Ammoniumnitraatti

| 9.1 | Ammoniumnitraatti on valkoinen kiinteä aine, jota on tuotettu ammoniakkikaasusta yli sadan vuoden ajan ja jota myydään rakeina. Sen maailmanlaajuinen tuotanto on yli 20 000 000 tonnia. Sitä käytetään laajamittaisesti typpilannoitteena ja räjähteiden raaka-aineena. Jälkimmäinen käyttömahdollisuus sekä aineen helppo saatavuus ja edullisuus ovat kiinnittäneet terroristien huomion. Muitakin ainesosia, kuten dieselöljyä, tarvitaan, mutta myös niitä on helposti saatavilla. Ammoniumnitraatti oli vuosia IRA:n suosima räjähdysaine, ja sitä käytettiin myös suurta huomiota saaneissa Oklahoman, World Trade Centerin ja Balin pommi-iskuissa. Viime aikoina sitä on käytetty Lontoossa ja muissa eurooppalaisissa pääkaupungeissa toimivien ääriryhmien hyökkäyksissä. Ohjeita räjähteiden valmistamiseen löytyy helposti internetistä. Jo kahden kilon panos voi olla tuhoisa. Määrätietoiset ostajat voivat ilmeisesti hankkia ainetta ongelmitta yleisestä myynnistä jopa 500 kiloa ylittäviä määriä ostamalla kerrallaan pieniä määriä puutarha-alan liikkeistä tai vähittäismyymälöistä. Tällaisten hankintojen valvonta on erittäin vaikeaa. |
| --- | --- |

9.1

Ammoniumnitraatti on valkoinen kiinteä aine, jota on tuotettu ammoniakkikaasusta yli sadan vuoden ajan ja jota myydään rakeina. Sen maailmanlaajuinen tuotanto on yli 20 000 000 tonnia. Sitä käytetään laajamittaisesti typpilannoitteena ja räjähteiden raaka-aineena. Jälkimmäinen käyttömahdollisuus sekä aineen helppo saatavuus ja edullisuus ovat kiinnittäneet terroristien huomion. Muitakin ainesosia, kuten dieselöljyä, tarvitaan, mutta myös niitä on helposti saatavilla. Ammoniumnitraatti oli vuosia IRA:n suosima räjähdysaine, ja sitä käytettiin myös suurta huomiota saaneissa Oklahoman, World Trade Centerin ja Balin pommi-iskuissa. Viime aikoina sitä on käytetty Lontoossa ja muissa eurooppalaisissa pääkaupungeissa toimivien ääriryhmien hyökkäyksissä. Ohjeita räjähteiden valmistamiseen löytyy helposti internetistä. Jo kahden kilon panos voi olla tuhoisa. Määrätietoiset ostajat voivat ilmeisesti hankkia ainetta ongelmitta yleisestä myynnistä jopa 500 kiloa ylittäviä määriä ostamalla kerrallaan pieniä määriä puutarha-alan liikkeistä tai vähittäismyymälöistä. Tällaisten hankintojen valvonta on erittäin vaikeaa.

| 9.2 | Ammattimaisten käyttäjien eli maanviljelijöiden osalta valvontaa harjoitetaan pitämällä toimitusten vähimmäismäärät suurina, niin että yksittäistä pakkausta ei voida helposti kuljettaa tai poistaa laittomasti, ja edellyttämällä tuotteiden huolellista hallinnointia toimitusketjun kaikissa vaiheissa. Yleisessä muodossaan ammoniumnitraatti on epävakaa tuote, joka voi hajota ja muuttua käyttökelvottomaksi. Sen vuoksi se on varastoitava huolellisesti ja käytettävä maan lannoitukseen mahdollisimman pian. Tämä rajoittaa luvattomaan käyttöön saatavilla olevia määriä. |
| --- | --- |

9.2

Ammattimaisten käyttäjien eli maanviljelijöiden osalta valvontaa harjoitetaan pitämällä toimitusten vähimmäismäärät suurina, niin että yksittäistä pakkausta ei voida helposti kuljettaa tai poistaa laittomasti, ja edellyttämällä tuotteiden huolellista hallinnointia toimitusketjun kaikissa vaiheissa. Yleisessä muodossaan ammoniumnitraatti on epävakaa tuote, joka voi hajota ja muuttua käyttökelvottomaksi. Sen vuoksi se on varastoitava huolellisesti ja käytettävä maan lannoitukseen mahdollisimman pian. Tämä rajoittaa luvattomaan käyttöön saatavilla olevia määriä.

| 9.3 | Ammoniumnitraattia on saatavilla lukuisina vahvuuksina (typpipitoisuus prosentteina) sekä joko ilman muita keskeisiä osa-aineita tai niiden kera (tavallisesti fosfori- ja kaliumjohdannaisia). Puhtaassa muodossaan se sisältää noin 35 prosenttia typpeä. Jonkinasteinen laimentaminen on välttämätöntä, jotta kasvillisuudelle ei aiheudu vahinkoa. Erilaisia laatuja voidaan valmistaa sekoittamalla aineen joukkoon vaikuttavia ainesosia tai reagoimattomia täyteaineita, esimerkiksi kalkkia, tai kemiallisilla reaktioilla, joilla saadaan aikaan keskeisten ainesosien haluttu suhde. Maanviljelijöille myytävissä tuotteissa voi olla typpeä 28 prosenttia tai enemmän. Tällaisia typpipitoisuudeltaan korkeita lannoitteita valvotaan asetuksen (EY) N:o 2003/2003 nojalla, jotta voidaan varmistaa, että aineet sisältävät vaaditun määrän typpeä ja että niitä voidaan käyttää turvallisesti ilman räjähdysvaaraa. Nämä vaatimukset täyttäviin lannoitteisiin voidaan lisätä merkintä ”EY-lannoite”, ja niitä voidaan myydä tuottajamaan ulkopuolelle. Lannoitteita, jotka eivät täytä kyseisiä vaatimuksia, ei voida myydä tuottajamaan ulkopuolelle ja niistä käytetään nimitystä ”kansallinen lannoite”. Kuluttajatuotteet sisältävät tavallisesti 20–25 prosenttia typpeä. Mitä matalampi typen osuus on, sitä korkeammiksi lannoiteyksikkökohtaiset kuljetuskustannukset muodostuvat ja sitä enemmän ainetta on käytettävä tietyllä alueella. Vaikka ammoniumnitraattia sisältävien lannoitteiden katsotaan olevan keskeisen tärkeitä elinkeinona harjoitettavassa maanviljelyssä, tämä ei koske vähittäismyymälöissä yleiseen myyntiin tarkoitettuja, huomattavasti pienempiä määriä sisältäviä tuotteita, jotka voidaan korvata muilla. |
| --- | --- |

9.3

Ammoniumnitraattia on saatavilla lukuisina vahvuuksina (typpipitoisuus prosentteina) sekä joko ilman muita keskeisiä osa-aineita tai niiden kera (tavallisesti fosfori- ja kaliumjohdannaisia). Puhtaassa muodossaan se sisältää noin 35 prosenttia typpeä. Jonkinasteinen laimentaminen on välttämätöntä, jotta kasvillisuudelle ei aiheudu vahinkoa. Erilaisia laatuja voidaan valmistaa sekoittamalla aineen joukkoon vaikuttavia ainesosia tai reagoimattomia täyteaineita, esimerkiksi kalkkia, tai kemiallisilla reaktioilla, joilla saadaan aikaan keskeisten ainesosien haluttu suhde. Maanviljelijöille myytävissä tuotteissa voi olla typpeä 28 prosenttia tai enemmän. Tällaisia typpipitoisuudeltaan korkeita lannoitteita valvotaan asetuksen (EY) N:o 2003/2003 nojalla, jotta voidaan varmistaa, että aineet sisältävät vaaditun määrän typpeä ja että niitä voidaan käyttää turvallisesti ilman räjähdysvaaraa. Nämä vaatimukset täyttäviin lannoitteisiin voidaan lisätä merkintä ”EY-lannoite”, ja niitä voidaan myydä tuottajamaan ulkopuolelle. Lannoitteita, jotka eivät täytä kyseisiä vaatimuksia, ei voida myydä tuottajamaan ulkopuolelle ja niistä käytetään nimitystä ”kansallinen lannoite”. Kuluttajatuotteet sisältävät tavallisesti 20–25 prosenttia typpeä. Mitä matalampi typen osuus on, sitä korkeammiksi lannoiteyksikkökohtaiset kuljetuskustannukset muodostuvat ja sitä enemmän ainetta on käytettävä tietyllä alueella. Vaikka ammoniumnitraattia sisältävien lannoitteiden katsotaan olevan keskeisen tärkeitä elinkeinona harjoitettavassa maanviljelyssä, tämä ei koske vähittäismyymälöissä yleiseen myyntiin tarkoitettuja, huomattavasti pienempiä määriä sisältäviä tuotteita, jotka voidaan korvata muilla.

| 9.4 | Laittomien räjähteiden valmistamisesta kiinnostuneen kannalta on sitä parempi, mitä korkeampi ammoniumnitraatin typpipitoisuus on. Mekaanisesti tehtyjä sekoituksia voidaan rikastaa yksinkertaisesti liuottamalla ja kiteyttämällä. Kemiallisesti tehtyjä sekoituksia on vaikeampi tai mahdotonta rikastaa. Tanskan valtion asiantuntijat ovat saaneet räjäytettyä jopa ainoastaan 16-prosenttisen rikasteen. Mikäli aikaa ja resursseja on käytettävissä, kaikki on mahdollista, vaikka helposti saatavilla oleviin raaka-aineisiin perustuvat kilpailevat valmisteet käyvät lopulta houkuttelevimmiksi. Niitä esitellään Terroristin käsikirjassa ja muissa internet-sivustoissa, joita on yleisesti saatavilla. |
| --- | --- |

9.4

Laittomien räjähteiden valmistamisesta kiinnostuneen kannalta on sitä parempi, mitä korkeampi ammoniumnitraatin typpipitoisuus on. Mekaanisesti tehtyjä sekoituksia voidaan rikastaa yksinkertaisesti liuottamalla ja kiteyttämällä. Kemiallisesti tehtyjä sekoituksia on vaikeampi tai mahdotonta rikastaa. Tanskan valtion asiantuntijat ovat saaneet räjäytettyä jopa ainoastaan 16-prosenttisen rikasteen. Mikäli aikaa ja resursseja on käytettävissä, kaikki on mahdollista, vaikka helposti saatavilla oleviin raaka-aineisiin perustuvat kilpailevat valmisteet käyvät lopulta houkuttelevimmiksi. Niitä esitellään Terroristin käsikirjassa ja muissa internet-sivustoissa, joita on yleisesti saatavilla.

| 9.5 | Maaliskuussa 2004 tapahtuneiden Madridin pommi-iskujen jälkeen Eurooppa-neuvosto antoi julkilausuman terrorismin torjunnasta. Sen pohjalta perustettiin räjähteiden turvallisuutta käsittelevä asiantuntijaryhmä (Explosives Security Experts Task Force, ESETF), jonka tehtävänä on laatia toimintasuunnitelma terroristien suosimien räjähteiden käytön torjumiseksi. Suunnitelma valmistui kesäkuussa 2007. Yksi suunnitelman sisältämistä 47 erityistoimista oli räjähteiden esiasteiden asiantuntijoista muodostuvan pysyvän komitean (Standing Committee of Experts on Explosive Precursors, SCEEP) perustaminen. Komiteaan kuuluu lukuisia yksityisen ja julkisen sektorin asiantuntijoita sekä Euroopan kemianteollisuuden neuvoston (CEFIC), Euroopan kemianteollisuuden jakeluliikkeiden järjestön (FECC) ja lannoitevalmistajien yhdistyksen EFMA:n edustajia. |
| --- | --- |

9.5

Maaliskuussa 2004 tapahtuneiden Madridin pommi-iskujen jälkeen Eurooppa-neuvosto antoi julkilausuman terrorismin torjunnasta. Sen pohjalta perustettiin räjähteiden turvallisuutta käsittelevä asiantuntijaryhmä (Explosives Security Experts Task Force, ESETF), jonka tehtävänä on laatia toimintasuunnitelma terroristien suosimien räjähteiden käytön torjumiseksi. Suunnitelma valmistui kesäkuussa 2007. Yksi suunnitelman sisältämistä 47 erityistoimista oli räjähteiden esiasteiden asiantuntijoista muodostuvan pysyvän komitean (Standing Committee of Experts on Explosive Precursors, SCEEP) perustaminen. Komiteaan kuuluu lukuisia yksityisen ja julkisen sektorin asiantuntijoita sekä Euroopan kemianteollisuuden neuvoston (CEFIC), Euroopan kemianteollisuuden jakeluliikkeiden järjestön (FECC) ja lannoitevalmistajien yhdistyksen EFMA:n edustajia.

| 9.6 | Käsillä olevan ehdotuksen tavoitteena on saattaa kaikki maanviljelijöille tai jakelijoille myytävät ammoniumnitraattipohjaiset lannoitteet asetuksessa (EY) 2003/2003 määriteltyjen standardien mukaisiksi ja rajoittaa yleiseen myyntiin tarkoitettujen tuotteiden typpipitoisuutta. Jos ehdotus hyväksytään, ammoniumnitraattia ei saa saattaa markkinoille suuren yleisön saataville (18 kuukautta päätöksen voimaantulon jälkeen) ainesosana eikä valmisteissa, joiden typpipitoisuus ammoniumnitraatista laskettuna on 20 painoprosenttia tai enemmän. |
| --- | --- |

9.6

Käsillä olevan ehdotuksen tavoitteena on saattaa kaikki maanviljelijöille tai jakelijoille myytävät ammoniumnitraattipohjaiset lannoitteet asetuksessa (EY) 2003/2003 määriteltyjen standardien mukaisiksi ja rajoittaa yleiseen myyntiin tarkoitettujen tuotteiden typpipitoisuutta. Jos ehdotus hyväksytään, ammoniumnitraattia ei saa saattaa markkinoille suuren yleisön saataville (18 kuukautta päätöksen voimaantulon jälkeen) ainesosana eikä valmisteissa, joiden typpipitoisuus ammoniumnitraatista laskettuna on 20 painoprosenttia tai enemmän.

| 9.7 | ETSK kannattaa varauksetta ehdotuksen ensimmäistä osaa, jonka mukaan kaikkien viljelijöille myytävien erittäin typpipitoisten lannoitteiden tulisi täyttää asetuksen (EY) N:o 2003/2003 mukaiset vaatimukset riippumatta siitä, myydäänkö niitä tuottajamaan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

9.7

ETSK kannattaa varauksetta ehdotuksen ensimmäistä osaa, jonka mukaan kaikkien viljelijöille myytävien erittäin typpipitoisten lannoitteiden tulisi täyttää asetuksen (EY) N:o 2003/2003 mukaiset vaatimukset riippumatta siitä, myydäänkö niitä tuottajamaan ulkopuolelle.

| 9.8 | Yleistä myyntiä koskevan toisen rajoituksen osalta ETSK katsoo, että sen kohteena olevat määrät saattavat olla suurempia kuin aiemmin luultiin, jopa yli 50 000 tonnia. Lisäksi se toteaa, että lannoitevalmistajia edustava EFMA on hyväksynyt 20 prosentin rajan sekoitelannoitteille, joita voitaisiin rikastaa kohtalaisen helposti, kun taas se on ehdottanut 24,5 prosentin rajaa kemiallisesti valmistetuille tuotteille, joiden rikastaminen on paljon vaikeampaa. Ottaen huomioon, että asian käsittely SCEEP:issä jatkuu, tätä ja muita asiaanliittyviä mahdollisuuksia on tarkasteltava perusteellisesti ennen lopullisen päätöksen antamista. On täysin selvää, että terrorismin torjumiseksi eri sidosryhmien eli tässä tapauksessa valmistajien, jakelijoiden, vähittäiskauppiaiden ja suuren yleisön täydellinen yhteisymmärrys ja sitoutuminen ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta saavutettaisiin todellista edistystä räjähteiden valmistuksessa käytettävien aineiden saatavuuden rajoittamiseksi. |
| --- | --- |

9.8

Yleistä myyntiä koskevan toisen rajoituksen osalta ETSK katsoo, että sen kohteena olevat määrät saattavat olla suurempia kuin aiemmin luultiin, jopa yli 50 000 tonnia. Lisäksi se toteaa, että lannoitevalmistajia edustava EFMA on hyväksynyt 20 prosentin rajan sekoitelannoitteille, joita voitaisiin rikastaa kohtalaisen helposti, kun taas se on ehdottanut 24,5 prosentin rajaa kemiallisesti valmistetuille tuotteille, joiden rikastaminen on paljon vaikeampaa. Ottaen huomioon, että asian käsittely SCEEP:issä jatkuu, tätä ja muita asiaanliittyviä mahdollisuuksia on tarkasteltava perusteellisesti ennen lopullisen päätöksen antamista. On täysin selvää, että terrorismin torjumiseksi eri sidosryhmien eli tässä tapauksessa valmistajien, jakelijoiden, vähittäiskauppiaiden ja suuren yleisön täydellinen yhteisymmärrys ja sitoutuminen ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta saavutettaisiin todellista edistystä räjähteiden valmistuksessa käytettävien aineiden saatavuuden rajoittamiseksi.

| 9.9 | ETSK on jossain määrin tyytymätön siihen, että neuvoston direktiivi 76/769/ETY on ainoa komission saatavilla oleva lainsäädäntöpohja lyhyellä aikavälillä ja että sen vuoksi toimenpiteitä on ehdotettava ja käsiteltävä tällä tavoin. Se toivookin, että kunhan Lissabonin sopimus on ratifioitu kaikissa jäsenvaltioissa, voidaan luoda parempi järjestelmä. |
| --- | --- |

9.9

ETSK on jossain määrin tyytymätön siihen, että neuvoston direktiivi 76/769/ETY on ainoa komission saatavilla oleva lainsäädäntöpohja lyhyellä aikavälillä ja että sen vuoksi toimenpiteitä on ehdotettava ja käsiteltävä tällä tavoin. Se toivookin, että kunhan Lissabonin sopimus on ratifioitu kaikissa jäsenvaltioissa, voidaan luoda parempi järjestelmä.

10.   Erityishuomiot

| 10.1 | Kuten jo aiempia neuvoston direktiiviin 76/768/ETY tehtyjä muutosehdotuksia koskeneissa lausunnoissaan, ETSK pahoittelee, että muutosehdotuksissa käsitellään edelleen toisiinsa liittymättömiä tuotteita, joista on tehtävä täysin erilliset päätökset. Kyseessä ei ole hyvä eikä järkevä käytäntö. Se ei myöskään ole esimerkki hyvästä hallintotavasta. Voidaan vain toivoa, että asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) tultua voimaan 1. kesäkuuta 2009 käyttöön tulee parannettu menettely. |
| --- | --- |

10.1

Kuten jo aiempia neuvoston direktiiviin 76/768/ETY tehtyjä muutosehdotuksia koskeneissa lausunnoissaan, ETSK pahoittelee, että muutosehdotuksissa käsitellään edelleen toisiinsa liittymättömiä tuotteita, joista on tehtävä täysin erilliset päätökset. Kyseessä ei ole hyvä eikä järkevä käytäntö. Se ei myöskään ole esimerkki hyvästä hallintotavasta. Voidaan vain toivoa, että asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) tultua voimaan 1. kesäkuuta 2009 käyttöön tulee parannettu menettely.

| 10.2 | ETSK panee merkille myös menettelyjen pitkän toteutusajan. Ensimmäinen ensisijaisten aineiden luettelo julkaistiin toukokuussa 1994. Vaikka käsillä oleva ehdotus on nopeasti laadittu ja toivottu, sillä tulee olemaan vain vähän vaikutusta markkinoihin ennen vuoden 2010 loppua, ja sen jälkeenkin on epätodennäköistä, että se vaikuttaisi myönteisesti ihmisten terveyteen. On myös vaikea väittää viivästysten johtuvan kokonaan valmistajista, joita vaadittiin toimittamaan riskinarviointiraporttien pohjatiedot, koska raportit ovat olleet saatavilla jo jonkin aikaa. Jos viivästykset johtuvat komission, sen tiedekomiteoiden tai muiden suuren yleisön turvallisuudesta vastaavien elinten tai virastojen resurssipulasta, siihen on puututtava selkeästi ennen 1. kesäkuuta 2009, josta lähtien niiden työmäärä kasvaa huomattavasti ja juurikaan ilman ennalta määriteltyä tärkeysjärjestystä. |
| --- | --- |

10.2

ETSK panee merkille myös menettelyjen pitkän toteutusajan. Ensimmäinen ensisijaisten aineiden luettelo julkaistiin toukokuussa 1994. Vaikka käsillä oleva ehdotus on nopeasti laadittu ja toivottu, sillä tulee olemaan vain vähän vaikutusta markkinoihin ennen vuoden 2010 loppua, ja sen jälkeenkin on epätodennäköistä, että se vaikuttaisi myönteisesti ihmisten terveyteen. On myös vaikea väittää viivästysten johtuvan kokonaan valmistajista, joita vaadittiin toimittamaan riskinarviointiraporttien pohjatiedot, koska raportit ovat olleet saatavilla jo jonkin aikaa. Jos viivästykset johtuvat komission, sen tiedekomiteoiden tai muiden suuren yleisön turvallisuudesta vastaavien elinten tai virastojen resurssipulasta, siihen on puututtava selkeästi ennen 1. kesäkuuta 2009, josta lähtien niiden työmäärä kasvaa huomattavasti ja juurikaan ilman ennalta määriteltyä tärkeysjärjestystä.

| 10.3 | ETSK tukee selkeästi neuvoston vuonna 2004 antamaa julkilausumaa terrorismin torjunnasta sekä sen pohjalta laadittuja toimia ja katsoo, että kansalaisyhteiskunnalla on niissä keskeinen rooli. Komitea toivookin, että sen katsotaan olevan asiantunteva osapuoli ja hyödyllinen toimija kyseisessä prosessissa, ja muistuttaa, että sillä on tällä hetkellä valmisteilla useita aiheeseen liittyviä lausuntoja. On erittäin tärkeää sopia kaikkien osapuolten kesken, mitkä toimet ovat oikein mitoitettuja ja mitä sääntelykeinoja on käytettävä, jotta voidaan toimia oikea-aikaisesti ja tehokkaasti pysyvän rauhan ja turvallisuuden saavuttamiseksi EU:ssa ja sen ympäristössä. |
| --- | --- |

10.3

ETSK tukee selkeästi neuvoston vuonna 2004 antamaa julkilausumaa terrorismin torjunnasta sekä sen pohjalta laadittuja toimia ja katsoo, että kansalaisyhteiskunnalla on niissä keskeinen rooli. Komitea toivookin, että sen katsotaan olevan asiantunteva osapuoli ja hyödyllinen toimija kyseisessä prosessissa, ja muistuttaa, että sillä on tällä hetkellä valmisteilla useita aiheeseen liittyviä lausuntoja. On erittäin tärkeää sopia kaikkien osapuolten kesken, mitkä toimet ovat oikein mitoitettuja ja mitä sääntelykeinoja on käytettävä, jotta voidaan toimia oikea-aikaisesti ja tehokkaasti pysyvän rauhan ja turvallisuuden saavuttamiseksi EU:ssa ja sen ympäristössä.

Bryssel 12. maaliskuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 9.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 204/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 204/19

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston asetus polttokenno- ja vetyteknologian alalla toimivan yhteisyrityksen perustamisesta

KOM(2007) 571 lopullinen — 2007/0211 CNS

(2008/C 204/04)

Euroopan unionin neuvosto päätti 30. marraskuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus: neuvoston asetus polttokenno- ja vetyteknologian alalla toimivan yhteisyrityksen perustamisesta

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 27. helmikuuta 2008. Esittelijä oli Gérard Dantin.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. maaliskuuta 2008 pitämässään 443. täysistunnossa (maaliskuun 12. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 117 ääntä puolesta 7:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Komitea kannattaa päätöstä perustaa polttokenno- ja vetyteknologian alalla toimiva yhteisyritys. Komitea katsoo itse asiassa, että vauhdittamalla tällä tavalla tutkimus- ja kehittämisinvestointeja luodaan yrityksille vakaa viitekehys, jonka avulla voidaan yhtenäistää yhteisön tarjoamaa rahoitusta sekä koordinoida liian usein hajallaan olevaa tutkimusta ja lisätä siten sen tehokkuutta. |
| --- | --- |

1.1

Komitea kannattaa päätöstä perustaa polttokenno- ja vetyteknologian alalla toimiva yhteisyritys. Komitea katsoo itse asiassa, että vauhdittamalla tällä tavalla tutkimus- ja kehittämisinvestointeja luodaan yrityksille vakaa viitekehys, jonka avulla voidaan yhtenäistää yhteisön tarjoamaa rahoitusta sekä koordinoida liian usein hajallaan olevaa tutkimusta ja lisätä siten sen tehokkuutta.

| 1.2 | Komitea on tyytyväinen valittuun alaan. Valinta on Lissabonin strategian mukainen ja vastaa Barcelonan tavoitteita tutkimukseen ja kehittämiseen varattavista varoista. Se on myös johdonmukainen muiden, muun muassa ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevien yhteisön politiikkojen kanssa. |
| --- | --- |

1.2

Komitea on tyytyväinen valittuun alaan. Valinta on Lissabonin strategian mukainen ja vastaa Barcelonan tavoitteita tutkimukseen ja kehittämiseen varattavista varoista. Se on myös johdonmukainen muiden, muun muassa ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevien yhteisön politiikkojen kanssa.

| 1.3 | Puoltaessaan käsiteltävänä olevaa ehdotusta ETSK korostaa ensinnäkin ehdotetun tutkimusinvestointeja ja tutkimuksen koordinointia koskevan strategian merkitystä EU:lle. Komitea katsoo myös, että kyseinen strategia vahvistaa edellytyksiä luoda eurooppalainen tutkimusalue. |
| --- | --- |

1.3

Puoltaessaan käsiteltävänä olevaa ehdotusta ETSK korostaa ensinnäkin ehdotetun tutkimusinvestointeja ja tutkimuksen koordinointia koskevan strategian merkitystä EU:lle. Komitea katsoo myös, että kyseinen strategia vahvistaa edellytyksiä luoda eurooppalainen tutkimusalue.

| 1.4 | Tutkimuksen lopputuotteiden käyttö ja jako tulisi kuitenkin määritellä nykyistä tarkemmin etenkin teollis- ja tekijänoikeuksiin sekä patentteihin liittyvien kysymysten osalta. Tämä on tärkeää, kun otetaan huomioon toiminnan rahoitus, johon osallistuu useita eri tahoja, sekä toimintaan varattavan yhteisön rahoituksen suuruus. Komitea on ottanut tämän puutteen esille jo lausunnoissaan, joissa käsitellään Innovatiiviset lääkkeet -aloitetta varten perustettavaa yhteisyritystä sekä Clean Sky -yhteisyrityksen perustamista. Käsillä olevassa yhteisessä teknologia-aloitteessa vaarana on, että tämä puute osoittautuu vielä ongelmallisemmaksi, sillä lopputuote kiinnostaa markkinoilla kilpailevia yrityksiä, erityisesti autonvalmistajia. |
| --- | --- |

1.4

Tutkimuksen lopputuotteiden käyttö ja jako tulisi kuitenkin määritellä nykyistä tarkemmin etenkin teollis- ja tekijänoikeuksiin sekä patentteihin liittyvien kysymysten osalta. Tämä on tärkeää, kun otetaan huomioon toiminnan rahoitus, johon osallistuu useita eri tahoja, sekä toimintaan varattavan yhteisön rahoituksen suuruus. Komitea on ottanut tämän puutteen esille jo lausunnoissaan, joissa käsitellään Innovatiiviset lääkkeet -aloitetta varten perustettavaa yhteisyritystä sekä Clean Sky -yhteisyrityksen perustamista. Käsillä olevassa yhteisessä teknologia-aloitteessa vaarana on, että tämä puute osoittautuu vielä ongelmallisemmaksi, sillä lopputuote kiinnostaa markkinoilla kilpailevia yrityksiä, erityisesti autonvalmistajia.

| 1.5 | Komitea pitää seuraavia asioita välttämättöminä:






  — | Menettelyitä tulee yksinkertaistaa toden teolla erityisesti siksi, että monimutkaisella hallinnolla on ollut kielteinen vaikutus aiemmissa tutkimuksen ja kehittämisen ohjelmissa. ETSK pahoitteleekin, ettei eurooppalaisten teknologiayhteisöjen kohtaamien mahdollisten ongelmien syiden selvittämiseksi ole tehty ainuttakaan vakavaa katsausta, jotta voitaisiin välttää muut ongelmat. |
| --- | --- | --- |

1.5

Komitea pitää seuraavia asioita välttämättöminä:

—

Menettelyitä tulee yksinkertaistaa toden teolla erityisesti siksi, että monimutkaisella hallinnolla on ollut kielteinen vaikutus aiemmissa tutkimuksen ja kehittämisen ohjelmissa. ETSK pahoitteleekin, ettei eurooppalaisten teknologiayhteisöjen kohtaamien mahdollisten ongelmien syiden selvittämiseksi ole tehty ainuttakaan vakavaa katsausta, jotta voitaisiin välttää muut ongelmat.

| — | On toteutettava tiedotusohjelma, jonka avulla edistetään tarvittavien taloudellisten julkisten ja yksityisten resurssien saantia. |
| --- | --- |

—

On toteutettava tiedotusohjelma, jonka avulla edistetään tarvittavien taloudellisten julkisten ja yksityisten resurssien saantia.

| — | On toteutettava ammatillisen koulutuksen ohjelma, jonka avulla työntekijöiden pätevyys ja tämän yhteisen teknologia-aloitteen avulla luotavat työpaikat voidaan sovittaa yhteen. |
| --- | --- |

—

On toteutettava ammatillisen koulutuksen ohjelma, jonka avulla työntekijöiden pätevyys ja tämän yhteisen teknologia-aloitteen avulla luotavat työpaikat voidaan sovittaa yhteen.

2.   Johdanto

| 2.1 | Käsillä olevan ehdotetun asetuksen tarkoituksena on käynnistää yksi ensimmäisistä julkisen ja yksityisen sektorin eurooppalaisista kumppanuuksista tutkimuksen ja kehittämisen alalla, ja se on yksi kuudesta yhteisestä teknologia-aloitteesta. Kumppanuusaloite on nimeltään ”polttokenno- ja vety-yhteisyritys”, ja se koskee alaa, joka on strategisesti tärkeä energia-alan monipuolistamisen ja energian tulevan saatavuuden kannalta. |
| --- | --- |

2.1

Käsillä olevan ehdotetun asetuksen tarkoituksena on käynnistää yksi ensimmäisistä julkisen ja yksityisen sektorin eurooppalaisista kumppanuuksista tutkimuksen ja kehittämisen alalla, ja se on yksi kuudesta yhteisestä teknologia-aloitteesta. Kumppanuusaloite on nimeltään ”polttokenno- ja vety-yhteisyritys”, ja se koskee alaa, joka on strategisesti tärkeä energia-alan monipuolistamisen ja energian tulevan saatavuuden kannalta.

| 2.2 | Tämän yhteisyrityksen yleisenä tavoitteena on, että teollisuus, jäsenvaltiot ja komissio voivat yhdistää tiettyihin tutkimusohjelmiin tarkoitetut resurssinsa. |
| --- | --- |

2.2

Tämän yhteisyrityksen yleisenä tavoitteena on, että teollisuus, jäsenvaltiot ja komissio voivat yhdistää tiettyihin tutkimusohjelmiin tarkoitetut resurssinsa.

| 2.3 | Toisin kuin perinteiset strategiat, jotka perustuvat julkisen rahoituksen tapauskohtaiseen myöntämiseen hankkeille, yhteiset teknologia-aloitteet koskevat laajoja tutkimusohjelmia, joilla on yhteiset strategiset tutkimustavoitteet. Tämän uuden lähestymistavan avulla pyritään kokoamaan kriittinen massa eurooppalaista tutkimus- ja innovointitoimintaa varten, vahvistamaan tiedeyhteisöä strategisilla pääaloilla ja yhdenmukaistamaan hankkeiden rahoitusta, jotta tutkimuksen tuloksia voidaan hyödyntää nykyistä joutuisammin. Yhteiset teknologia-aloitteet koskevat ratkaisevia aloja, joilla sovellettavat nykyiset välineet eivät ole mittakaavaltaan eivätkä nopeudeltaan riittäviä pitämään Eurooppaa maailmanlaajuisen kilpailun kärjessä tai nostamaan Euroopan johtoasemaan. Kyse on aloista, joilla tutkimuksen rahoittaminen valtioiden, EU:n ja yksityisten tahojen varoin voi tuottaa merkittävää lisäarvoa, etenkin kun tuetaan tutkimus- ja kehitystoiminnan yksityisen rahoituksen lisäämistä. |
| --- | --- |

2.3

Toisin kuin perinteiset strategiat, jotka perustuvat julkisen rahoituksen tapauskohtaiseen myöntämiseen hankkeille, yhteiset teknologia-aloitteet koskevat laajoja tutkimusohjelmia, joilla on yhteiset strategiset tutkimustavoitteet. Tämän uuden lähestymistavan avulla pyritään kokoamaan kriittinen massa eurooppalaista tutkimus- ja innovointitoimintaa varten, vahvistamaan tiedeyhteisöä strategisilla pääaloilla ja yhdenmukaistamaan hankkeiden rahoitusta, jotta tutkimuksen tuloksia voidaan hyödyntää nykyistä joutuisammin. Yhteiset teknologia-aloitteet koskevat ratkaisevia aloja, joilla sovellettavat nykyiset välineet eivät ole mittakaavaltaan eivätkä nopeudeltaan riittäviä pitämään Eurooppaa maailmanlaajuisen kilpailun kärjessä tai nostamaan Euroopan johtoasemaan. Kyse on aloista, joilla tutkimuksen rahoittaminen valtioiden, EU:n ja yksityisten tahojen varoin voi tuottaa merkittävää lisäarvoa, etenkin kun tuetaan tutkimus- ja kehitystoiminnan yksityisen rahoituksen lisäämistä.

| 2.4 | Polttokennot ovat erittäin tehokkaita energianmuuntajia, ja ne tarjoavat mahdollisuuden vähentää merkittävästi kasvihuonekaasuja ja muita epäpuhtauksia. Ne antavat lisäksi energiavalikoimalle joustavuutta, koska niitä voidaan käyttää vedyllä tai muilla polttoaineilla, kuten maakaasulla, etanolilla ja metanolilla. Näin ne edistävät ratkaisevalla tavalla ympäristönsuojelua ja saastumisen torjumista. |
| --- | --- |

2.4

Polttokennot ovat erittäin tehokkaita energianmuuntajia, ja ne tarjoavat mahdollisuuden vähentää merkittävästi kasvihuonekaasuja ja muita epäpuhtauksia. Ne antavat lisäksi energiavalikoimalle joustavuutta, koska niitä voidaan käyttää vedyllä tai muilla polttoaineilla, kuten maakaasulla, etanolilla ja metanolilla. Näin ne edistävät ratkaisevalla tavalla ympäristönsuojelua ja saastumisen torjumista.

| 2.5 | Yhteisen teknologia-aloitteen ”polttokenno- ja vety-yhteisyritys” yleisenä tavoitteena on edistää vety- ja polttokennoalan keskeisten valmiuksien kehittämistä sekä vahvistaa näin Euroopan kilpailukykyä. Käsillä oleva ehdotus luo oikeuskehyksen kyseisen yhteisyrityksen perustamiselle. |
| --- | --- |

2.5

Yhteisen teknologia-aloitteen ”polttokenno- ja vety-yhteisyritys” yleisenä tavoitteena on edistää vety- ja polttokennoalan keskeisten valmiuksien kehittämistä sekä vahvistaa näin Euroopan kilpailukykyä. Käsillä oleva ehdotus luo oikeuskehyksen kyseisen yhteisyrityksen perustamiselle.

| 2.6 | Polttokenno- ja vetyteknologia-alan yhteisyritys myötävaikuttaa lisäksi tiedonannossa KOM(2004) 38 lopullinen kaavaillun ympäristöteknologioita koskevan toimintasuunnitelman (ETAP) toteuttamiseen. Tiedonannossa tämä teknologiayhteisö luettiin ETAPin ensisijaisiin toimiin. |
| --- | --- |

2.6

Polttokenno- ja vetyteknologia-alan yhteisyritys myötävaikuttaa lisäksi tiedonannossa KOM(2004) 38 lopullinen kaavaillun ympäristöteknologioita koskevan toimintasuunnitelman (ETAP) toteuttamiseen. Tiedonannossa tämä teknologiayhteisö luettiin ETAPin ensisijaisiin toimiin.

3.   Asiayhteys ja yleiset näkökohdat

| 3.1 | Energiavarojen vähyys ja energiansaannin epävarmuus heikentää kansalaisten elämänlaatua ja eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn säilyttämistä. Näillä tekijöillä saattaa olla tulevaisuudessa vakavia vaikutuksia muun muassa silloin, kun epävakaus on jatkuvaa ja energian hinta nousee. |
| --- | --- |

3.1

Energiavarojen vähyys ja energiansaannin epävarmuus heikentää kansalaisten elämänlaatua ja eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn säilyttämistä. Näillä tekijöillä saattaa olla tulevaisuudessa vakavia vaikutuksia muun muassa silloin, kun epävakaus on jatkuvaa ja energian hinta nousee.

| 3.2 | Vedyllä toimivat polttokennot ovat näistä syistä erittäin mielenkiintoisia tulevaisuutta ajatellen. Sen lisäksi, että niiden avulla voidaan monipuolistaa käytettäviä energialähteitä, ne ovat saastuttamattomia energianmuuntajia, sillä niitä käytettäessä vapautuu vain höyryä. Myös maakaasua tai muita fossiilisia polttoaineita käyttävät polttokennotyypit mahdollistavat suuren tehokkuutensa ansiosta päästöjen vähentämisen. |
| --- | --- |

3.2

Vedyllä toimivat polttokennot ovat näistä syistä erittäin mielenkiintoisia tulevaisuutta ajatellen. Sen lisäksi, että niiden avulla voidaan monipuolistaa käytettäviä energialähteitä, ne ovat saastuttamattomia energianmuuntajia, sillä niitä käytettäessä vapautuu vain höyryä. Myös maakaasua tai muita fossiilisia polttoaineita käyttävät polttokennotyypit mahdollistavat suuren tehokkuutensa ansiosta päästöjen vähentämisen.

| 3.3 | Vedyn käyttöönotto joustavana energiankantajana voi vaikuttaa myönteisesti energiavarmuuteen ja vakiinnuttaa energianhintoja. Vetyä voidaan itse asiassa tuottaa mistä tahansa primaarisesta energialähteestä, mikä tuo monipuolisuutta liikennepolttoaineisiin, jotka ovat nykyään 98-prosenttisesti riippuvaisia öljystä. |
| --- | --- |

3.3

Vedyn käyttöönotto joustavana energiankantajana voi vaikuttaa myönteisesti energiavarmuuteen ja vakiinnuttaa energianhintoja. Vetyä voidaan itse asiassa tuottaa mistä tahansa primaarisesta energialähteestä, mikä tuo monipuolisuutta liikennepolttoaineisiin, jotka ovat nykyään 98-prosenttisesti riippuvaisia öljystä.

| 3.4 | Maailmanlaajuisesti polttokennoalan liikevaihto oli vuonna 2005 noin 300 miljoonaa euroa, josta Euroopan osuus oli vain 12 prosenttia. Tutkimukseen suunnattujen yksityisten investointien arvioidaan olevan 700 miljoonaa euroa, joista 78 prosenttia on tehty Pohjois-Amerikassa ja vain 10 prosenttia Euroopassa. |
| --- | --- |

3.4

Maailmanlaajuisesti polttokennoalan liikevaihto oli vuonna 2005 noin 300 miljoonaa euroa, josta Euroopan osuus oli vain 12 prosenttia. Tutkimukseen suunnattujen yksityisten investointien arvioidaan olevan 700 miljoonaa euroa, joista 78 prosenttia on tehty Pohjois-Amerikassa ja vain 10 prosenttia Euroopassa.

| 3.5 | Euroopan polttokenno- ja vetyteollisuuden nykyinen rakenne on täysin riittämätön, vaikka EU on jo investoinut siihen huomattavasti julkisia varoja, sillä aihe kuuluu seitsemännen puiteohjelman energia- ja liikennetutkimuksen osioon. Tutkimustoimet ovat Euroopassa liian kaukana maailman muiden alueiden toimista. Eräässä EY:n selvityksessä (energian ja liikenteen pääosaston ”HyLights”-hanke) arvioidaan, että Eurooppa on nykyisellään vähintään viisi vuotta jäljessä Japanista ja Pohjois-Amerikasta polttokennokulkuneuvojen kehittämisessä. |
| --- | --- |

3.5

Euroopan polttokenno- ja vetyteollisuuden nykyinen rakenne on täysin riittämätön, vaikka EU on jo investoinut siihen huomattavasti julkisia varoja, sillä aihe kuuluu seitsemännen puiteohjelman energia- ja liikennetutkimuksen osioon. Tutkimustoimet ovat Euroopassa liian kaukana maailman muiden alueiden toimista. Eräässä EY:n selvityksessä (energian ja liikenteen pääosaston ”HyLights”-hanke) arvioidaan, että Eurooppa on nykyisellään vähintään viisi vuotta jäljessä Japanista ja Pohjois-Amerikasta polttokennokulkuneuvojen kehittämisessä.

| 3.6 | Jos tutkimuksen ja kehittämisen alalla ei tapahdu uutta ja konkreettista edistymistä, vaarana on, että polttokenno- ja vetyteknologia-alan kaltaisen keskeisen tärkeän alan teollisessa kehittämisessä jäädään yhä enemmän jälkeen maailmanlaajuisessa kilpailussa. Tällä olisi kielteisiä vaikutuksia teollisuuden kehittymiselle ja alan työllisyydelle. |
| --- | --- |

3.6

Jos tutkimuksen ja kehittämisen alalla ei tapahdu uutta ja konkreettista edistymistä, vaarana on, että polttokenno- ja vetyteknologia-alan kaltaisen keskeisen tärkeän alan teollisessa kehittämisessä jäädään yhä enemmän jälkeen maailmanlaajuisessa kilpailussa. Tällä olisi kielteisiä vaikutuksia teollisuuden kehittymiselle ja alan työllisyydelle.

| 3.7 | Komission toteuttamista analyyseistä ja kuulemisista käy ilmi, että pääasialliset ongelmat johtuvat alalla tarvittavien tutkimusten mutkikkuudesta sekä siitä, ettei yhteisön tasolla ole päästy konkreettiseen sopimukseen pitkän aikavälin investointisuunnitelmasta. |
| --- | --- |

3.7

Komission toteuttamista analyyseistä ja kuulemisista käy ilmi, että pääasialliset ongelmat johtuvat alalla tarvittavien tutkimusten mutkikkuudesta sekä siitä, ettei yhteisön tasolla ole päästy konkreettiseen sopimukseen pitkän aikavälin investointisuunnitelmasta.

| 3.8 | Kun otetaan huomioon, että innovaation alalla tarvittavat toimet edellyttävät huomattavia varoja, vaikuttaa selvältä, ettei mikään yritys tai laitos pysty toteuttamaan tarvittavaa tutkimusta yksin. |
| --- | --- |

3.8

Kun otetaan huomioon, että innovaation alalla tarvittavat toimet edellyttävät huomattavia varoja, vaikuttaa selvältä, ettei mikään yritys tai laitos pysty toteuttamaan tarvittavaa tutkimusta yksin.

| 3.9 | Tällä hetkellä käytössä olevat varat ovat riittämättömät, eikä niitä hyödynnetä parhaalla mahdollisella tavalla. Tämä osoittaa, että ohjelmissa on puutteita ja/tai että niissä on tarpeettomia päällekkäisyyksiä. Varat eivät riitä rahoittamaan laaja-alaista EU-tason ohjelmaa. |
| --- | --- |

3.9

Tällä hetkellä käytössä olevat varat ovat riittämättömät, eikä niitä hyödynnetä parhaalla mahdollisella tavalla. Tämä osoittaa, että ohjelmissa on puutteita ja/tai että niissä on tarpeettomia päällekkäisyyksiä. Varat eivät riitä rahoittamaan laaja-alaista EU-tason ohjelmaa.

| 3.10 | Lisäksi Euroopan polttokennosektorin koordinointi eri maiden ja toimintaympäristöjen (korkeakoulut, uudet teollisuusyritykset, huipputeknologian pk-yritykset jne.) välillä on riittämätöntä. Tämä rajoittaa tietojen ja kokemusten yhdistämistä, haittaa materiaalien suorituskyvyn parantamiseksi tarvittavaa teknistä kehitystä ja estää kustannusten supistumisen. Kaikki edellä mainitut ovat tekijöitä, jotka mahdollistaisivat uusien potentiaalisten asiakkaiden odotuksiin vastaamisen. |
| --- | --- |

3.10

Lisäksi Euroopan polttokennosektorin koordinointi eri maiden ja toimintaympäristöjen (korkeakoulut, uudet teollisuusyritykset, huipputeknologian pk-yritykset jne.) välillä on riittämätöntä. Tämä rajoittaa tietojen ja kokemusten yhdistämistä, haittaa materiaalien suorituskyvyn parantamiseksi tarvittavaa teknistä kehitystä ja estää kustannusten supistumisen. Kaikki edellä mainitut ovat tekijöitä, jotka mahdollistaisivat uusien potentiaalisten asiakkaiden odotuksiin vastaamisen.

| 3.11 | Eurooppalaisen ulottuvuuden luominen polttokenno- ja vetyteknologia-alan tutkimukselle on välttämätön valinta. Näyttää itse asiassa siltä, että se on ainut mahdollinen ratkaisu alan vaikeiden haasteiden ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

3.11

Eurooppalaisen ulottuvuuden luominen polttokenno- ja vetyteknologia-alan tutkimukselle on välttämätön valinta. Näyttää itse asiassa siltä, että se on ainut mahdollinen ratkaisu alan vaikeiden haasteiden ratkaisemiseksi.

| 3.12 | Kun valitaan julkisen ja yksityisen sektorin yhteisyritys, alalla tehtävän yhteisön tason tutkimus- ja kehittämistyön tulisi tehostua. Tällä hetkellä tutkimuksessa on vaikeuksia saavuttaa tarvittava kriittinen massa. Tämä vaikuttaa oleellisen tärkeältä, jotta voidaan poistaa eri jäsenvaltioissa toteutettavien tutkimusohjelmien nykyinen pirstaleisuus. Jäsenvaltiot eivät pysty saavuttamaan välttämätöntä kriittistä massaa, sillä niillä ei ole riittävästi resursseja tarvittavien ohjelmien rahoittamiseksi. |
| --- | --- |

3.12

Kun valitaan julkisen ja yksityisen sektorin yhteisyritys, alalla tehtävän yhteisön tason tutkimus- ja kehittämistyön tulisi tehostua. Tällä hetkellä tutkimuksessa on vaikeuksia saavuttaa tarvittava kriittinen massa. Tämä vaikuttaa oleellisen tärkeältä, jotta voidaan poistaa eri jäsenvaltioissa toteutettavien tutkimusohjelmien nykyinen pirstaleisuus. Jäsenvaltiot eivät pysty saavuttamaan välttämätöntä kriittistä massaa, sillä niillä ei ole riittävästi resursseja tarvittavien ohjelmien rahoittamiseksi.

4.   Johdonmukaisuus

| 4.1 | Tutkimusohjelmien lähtökohtana on seitsemäs puiteohjelma. Jos halutaan saavuttaa kilpailukykyinen ja dynaaminen talous, on vauhditettava tutkimukseen ja kehittämiseen suunnattavia investointeja. |
| --- | --- |

4.1

Tutkimusohjelmien lähtökohtana on seitsemäs puiteohjelma. Jos halutaan saavuttaa kilpailukykyinen ja dynaaminen talous, on vauhditettava tutkimukseen ja kehittämiseen suunnattavia investointeja.

| 4.2 | Käsillä oleva asetus näyttää olevan johdonmukainen yhteisön tutkimuspolitiikan ja Lissabonin strategian (kilpailukyky) sekä Barcelonan tavoitteiden (tutkimukseen varattavat määrärahat) kanssa. Barcelonan tavoitteiden mukaan BKT:sta tulisi investoida 3 prosenttia tutkimukseen vuoteen 2010 mennessä. |
| --- | --- |

4.2

Käsillä oleva asetus näyttää olevan johdonmukainen yhteisön tutkimuspolitiikan ja Lissabonin strategian (kilpailukyky) sekä Barcelonan tavoitteiden (tutkimukseen varattavat määrärahat) kanssa. Barcelonan tavoitteiden mukaan BKT:sta tulisi investoida 3 prosenttia tutkimukseen vuoteen 2010 mennessä.

| 4.3 | Lisäksi se vaikuttaa johdonmukaiselta komission tammikuussa 2007 julkaiseman tiedonannon ”Energiapolitiikka Euroopalle” kanssa sekä Euroopan strategisen energiateknologiasuunnitelman (SET-suunnitelma) kanssa. Komitea laatii parhaillaan lausuntoa (1) Euroopan strategisesta energiateknologiasuunnitelmasta, jonka on tarkoitus olla perustana energiateknologian suuntaviivoille seuraavina vuosikymmeninä. Ehdotettu asetus on myös johdonmukainen yhteisön muiden toiminta-alojen, kuten ympäristön ja kestävän kehityksen kanssa. |
| --- | --- |

4.3

Lisäksi se vaikuttaa johdonmukaiselta komission tammikuussa 2007 julkaiseman tiedonannon ”Energiapolitiikka Euroopalle” kanssa sekä Euroopan strategisen energiateknologiasuunnitelman (SET-suunnitelma) kanssa. Komitea laatii parhaillaan lausuntoa (1) Euroopan strategisesta energiateknologiasuunnitelmasta, jonka on tarkoitus olla perustana energiateknologian suuntaviivoille seuraavina vuosikymmeninä. Ehdotettu asetus on myös johdonmukainen yhteisön muiden toiminta-alojen, kuten ympäristön ja kestävän kehityksen kanssa.

5.   Komission ehdotus

| 5.1 | Asiakirjan (KOM(2007) 571 lopullinen) aiheena oleva ehdotettu asetus polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen perustamisesta juontaa juurensa seitsemättä puiteohjelmaa koskevasta päätöksestä N:o 1982/2006/EY, jossa määrätään, että yhteisö osallistuu tieteellistä tutkimusta koskevien julkisen ja yksityisen sektorin pitkäaikaisten kumppanuuksien luomiseen unionitasolla. |
| --- | --- |

5.1

Asiakirjan (KOM(2007) 571 lopullinen) aiheena oleva ehdotettu asetus polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen perustamisesta juontaa juurensa seitsemättä puiteohjelmaa koskevasta päätöksestä N:o 1982/2006/EY, jossa määrätään, että yhteisö osallistuu tieteellistä tutkimusta koskevien julkisen ja yksityisen sektorin pitkäaikaisten kumppanuuksien luomiseen unionitasolla.

| 5.2 | Kumppanuudet toteutetaan yhteisten teknologia-aloitteiden muodossa, ja ne pohjautuvat aiempiin eurooppalaisiin teknologiayhteisöihin. |
| --- | --- |

5.2

Kumppanuudet toteutetaan yhteisten teknologia-aloitteiden muodossa, ja ne pohjautuvat aiempiin eurooppalaisiin teknologiayhteisöihin.

| 5.3 | Neuvosto korostaa erityisohjelmaa ”Yhteistyö” koskevassa päätöksessään 2006/971/EY tarvetta muodostaa julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyökumppanuuksia ja mainitsee kuusi alaa, joilla yhteisten teknologia-aloitteiden perustaminen on tarkoituksenmukaista eurooppalaisen tutkimustoiminnan elvyttämiseksi:






  — | vety- ja polttokennot |
| --- | --- | --- |

5.3

Neuvosto korostaa erityisohjelmaa ”Yhteistyö” koskevassa päätöksessään 2006/971/EY tarvetta muodostaa julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyökumppanuuksia ja mainitsee kuusi alaa, joilla yhteisten teknologia-aloitteiden perustaminen on tarkoituksenmukaista eurooppalaisen tutkimustoiminnan elvyttämiseksi:

—

vety- ja polttokennot

| — | ilmailu ja lentoliikenne (2) |
| --- | --- |

—

ilmailu ja lentoliikenne (2)

| — | innovatiiviset lääkkeet (3) |
| --- | --- |

—

innovatiiviset lääkkeet (3)

| — | sulautetut tietotekniikkajärjestelmät (4) |
| --- | --- |

—

sulautetut tietotekniikkajärjestelmät (4)

| — | nanoelektroniikka (5) |
| --- | --- |

—

nanoelektroniikka (5)

| — | GMES (ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta). |
| --- | --- |

—

GMES (ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta).

| 5.4 | Tämän yleisen strategian yhteydessä käsillä olevassa ehdotetussa asetuksessa (KOM(2007) 571 lopullinen) säädetään yhteisen teknologia-aloitteen käynnistämisestä polttokenno- ja vetyteknologian alalla siten, että perustetaan polttokenno- ja vety-yhteisyritys. |
| --- | --- |

5.4

Tämän yleisen strategian yhteydessä käsillä olevassa ehdotetussa asetuksessa (KOM(2007) 571 lopullinen) säädetään yhteisen teknologia-aloitteen käynnistämisestä polttokenno- ja vetyteknologian alalla siten, että perustetaan polttokenno- ja vety-yhteisyritys.

| 5.5 | Yhteisyritys katsotaan 31. maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/17/EY 22 artiklassa ja direktiivin 2004/18/EY 15 artiklassa tarkoitetuksi kansainväliseksi elimeksi, jolla on oikeushenkilöllisyys. Yhteisyrityksen kotipaikaksi tulee Bryssel, ja yrityksen toiminta päättyy 31. joulukuuta 2017, ellei neuvosto päätä muuttaa asetusta ja jatkaa toimikautta. |
| --- | --- |

5.5

Yhteisyritys katsotaan 31. maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/17/EY 22 artiklassa ja direktiivin 2004/18/EY 15 artiklassa tarkoitetuksi kansainväliseksi elimeksi, jolla on oikeushenkilöllisyys. Yhteisyrityksen kotipaikaksi tulee Bryssel, ja yrityksen toiminta päättyy 31. joulukuuta 2017, ellei neuvosto päätä muuttaa asetusta ja jatkaa toimikautta.

| 5.6 | Yhteisyrityksen perustamista koskevan komission suunnitelman keskeiset tavoitteet esitetään yksityiskohtaisesti ehdotettuun asetukseen liitetyn yhteisyrityksen yhtiöjärjestyksen I.2 artiklassa:






  — | Euroopan saattaminen polttokenno- ja vetyteknologioiden eturintamaan koko maailmassa |
| --- | --- | --- |

5.6

Yhteisyrityksen perustamista koskevan komission suunnitelman keskeiset tavoitteet esitetään yksityiskohtaisesti ehdotettuun asetukseen liitetyn yhteisyrityksen yhtiöjärjestyksen I.2 artiklassa:

—

Euroopan saattaminen polttokenno- ja vetyteknologioiden eturintamaan koko maailmassa

| — | polttokenno- ja vetyteknologioiden läpimurto markkinoille, jolloin markkinavoimat voivat tuottaa merkittävää yleistä hyötyä |
| --- | --- |

—

polttokenno- ja vetyteknologioiden läpimurto markkinoille, jolloin markkinavoimat voivat tuottaa merkittävää yleistä hyötyä

| — | kriittisen tutkimusmassan saavuttaminen, jotta teollisuus, julkiset ja yksityiset investoijat, päätöksentekijät ja muut sidosryhmät voisivat sitoutua luottavaisesti pitkän aikavälin ohjelmaan |
| --- | --- |

—

kriittisen tutkimusmassan saavuttaminen, jotta teollisuus, julkiset ja yksityiset investoijat, päätöksentekijät ja muut sidosryhmät voisivat sitoutua luottavaisesti pitkän aikavälin ohjelmaan

| — | tutkimukseen, teknologian kehittämiseen ja demonstrointiin tarkoitettujen uusien investointien houkutteleminen teollisuudelta sekä kansallisilta ja alueellisilta tahoilta |
| --- | --- |

—

tutkimukseen, teknologian kehittämiseen ja demonstrointiin tarkoitettujen uusien investointien houkutteleminen teollisuudelta sekä kansallisilta ja alueellisilta tahoilta

| — | Euroopan tutkimusalueen kehittäminen |
| --- | --- |

—

Euroopan tutkimusalueen kehittäminen

| — | innovoinnin rohkaiseminen ja uusien arvoketjujen syntyminen myös pk-yrityksissä |
| --- | --- |

—

innovoinnin rohkaiseminen ja uusien arvoketjujen syntyminen myös pk-yrityksissä

| — | perustutkimusta koskevan vuorovaikutuksen helpottaminen teollisuuden, yliopistojen ja tutkimuskeskusten välillä |
| --- | --- |

—

perustutkimusta koskevan vuorovaikutuksen helpottaminen teollisuuden, yliopistojen ja tutkimuskeskusten välillä

| — | uusien jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden rohkaiseminen osallistumaan hankkeeseen |
| --- | --- |

—

uusien jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden rohkaiseminen osallistumaan hankkeeseen

| — | sellaisten uusien asetusten, määräysten tai standardien laatimisen tukeminen, joilla poistetaan vetykaupan keinotekoisia esteitä |
| --- | --- |

—

sellaisten uusien asetusten, määräysten tai standardien laatimisen tukeminen, joilla poistetaan vetykaupan keinotekoisia esteitä

| — | luotettavan tiedon antaminen yleisölle vedyn turvallisuudesta ja hyödyistä, joita uusista tekniikoista on ympäristölle, toimitusvarmuudelle, energiakustannuksille ja työllisyydelle. |
| --- | --- |

—

luotettavan tiedon antaminen yleisölle vedyn turvallisuudesta ja hyödyistä, joita uusista tekniikoista on ympäristölle, toimitusvarmuudelle, energiakustannuksille ja työllisyydelle.

6.   Oikeusperusta

| 6.1 | Ehdotukseen sisältyy neuvoston asetus ja sen liitteenä oleva yhteisyrityksen yhtiöjärjestys. Ehdotus pohjautuu perustamissopimuksen 171 artiklaan. Yhteisyritys on yhteisön elin, jonka tilinpäätöksen valvonnassa sovelletaan neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklaa. Onkin otettava huomioon, että aloite kuuluu julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin, joissa yksityisen sektorin osuus on vähintään yhtä suuri kuin julkisen sektorin osuus. |
| --- | --- |

6.1

Ehdotukseen sisältyy neuvoston asetus ja sen liitteenä oleva yhteisyrityksen yhtiöjärjestys. Ehdotus pohjautuu perustamissopimuksen 171 artiklaan. Yhteisyritys on yhteisön elin, jonka tilinpäätöksen valvonnassa sovelletaan neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklaa. Onkin otettava huomioon, että aloite kuuluu julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin, joissa yksityisen sektorin osuus on vähintään yhtä suuri kuin julkisen sektorin osuus.

7.   Perustaminen

| 7.1 | Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen perustajajäsenet ovat






  a) | Euroopan yhteisö, jota edustaa Euroopan komissio |
| --- | --- | --- |

7.1

Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen perustajajäsenet ovat

a)

Euroopan yhteisö, jota edustaa Euroopan komissio

| b) | polttokenno- ja vetyteknologia-alan yhteisen teknologia-aloitteen teollisuus-ryhmittymä. |
| --- | --- |

b)

polttokenno- ja vetyteknologia-alan yhteisen teknologia-aloitteen teollisuus-ryhmittymä.

| 7.2 | Tutkimusryhmittymä, joka edustaa voittoa tavoittelemattomia tutkimusorganisaatioita, voisi tulla jäseneksi polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen perustamisen jälkeen, kunhan on perustettu tutkimusyhteisöä edustava elin. |
| --- | --- |

7.2

Tutkimusryhmittymä, joka edustaa voittoa tavoittelemattomia tutkimusorganisaatioita, voisi tulla jäseneksi polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen perustamisen jälkeen, kunhan on perustettu tutkimusyhteisöä edustava elin.

8.   Rahoitus

| 8.1 | Yhteisyrityksen juoksevat menot, jotka on esitelty yksityiskohtaisesti asetuksen 5 artiklassa, rahoitetaan yhteisesti perustajajäsenten rahoitusosuuksilla. |
| --- | --- |

8.1

Yhteisyrityksen juoksevat menot, jotka on esitelty yksityiskohtaisesti asetuksen 5 artiklassa, rahoitetaan yhteisesti perustajajäsenten rahoitusosuuksilla.

| 8.2 | Tutkimus- ja kehittämistoiminnan kustannukset rahoitetaan yhteisesti yhteisön rahoitusosuudella ja yhteisyritykseen osallistuvien yksityisten oikeussubjektien luontaissuorituksilla. Yksityisten oikeussubjektien rahoitusosuuden on vastattava vähintään yhteisön rahoitusosuutta. |
| --- | --- |

8.2

Tutkimus- ja kehittämistoiminnan kustannukset rahoitetaan yhteisesti yhteisön rahoitusosuudella ja yhteisyritykseen osallistuvien yksityisten oikeussubjektien luontaissuorituksilla. Yksityisten oikeussubjektien rahoitusosuuden on vastattava vähintään yhteisön rahoitusosuutta.

| 8.3 | Yhteisö osallistuu yhteisyrityksen juokseviin menoihin ja toimintamenoihin enintään 470 miljoonalla eurolla. Komitean mielestä summa olisi voinut olla suurempi, kun otetaan huomioon kyseiseen yhteiseen teknologia-aloitteeseen kuuluvan tutkimusalan merkitys. Juoksevien kustannusten arvioidaan lisäksi olevan korkeintaan 20 miljoonaa euroa. Rahoitusosuus tulee seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta ”Yhteistyö”-erityisohjelmasta neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 54 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

8.3

Yhteisö osallistuu yhteisyrityksen juokseviin menoihin ja toimintamenoihin enintään 470 miljoonalla eurolla. Komitean mielestä summa olisi voinut olla suurempi, kun otetaan huomioon kyseiseen yhteiseen teknologia-aloitteeseen kuuluvan tutkimusalan merkitys. Juoksevien kustannusten arvioidaan lisäksi olevan korkeintaan 20 miljoonaa euroa. Rahoitusosuus tulee seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta ”Yhteistyö”-erityisohjelmasta neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 54 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti.

| 8.4 | Jos perustetaan tutkimusryhmittymä (ks. kohta 7.2), sen on vastattava 1/12:sta juoksevia menoja. Komission osuus pienenee tässä tapauksessa vastaavasti. |
| --- | --- |

8.4

Jos perustetaan tutkimusryhmittymä (ks. kohta 7.2), sen on vastattava 1/12:sta juoksevia menoja. Komission osuus pienenee tässä tapauksessa vastaavasti.

| 8.5 | Mikäli rahoitusta ei anneta vuoden 2013 jälkeen (kun seitsemäs puiteohjelma loppuu), vain sellaisia hankkeita voidaan jatkaa vuosina 2014–2017, joille on allekirjoitettu avustussopimus viimeistään 31. joulukuuta 2013. |
| --- | --- |

8.5

Mikäli rahoitusta ei anneta vuoden 2013 jälkeen (kun seitsemäs puiteohjelma loppuu), vain sellaisia hankkeita voidaan jatkaa vuosina 2014–2017, joille on allekirjoitettu avustussopimus viimeistään 31. joulukuuta 2013.

9.   Yleistä

| 9.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti päätökseen perustaa polttokenno- ja vety-yhteisyritys ja kannattaa päätökseen liittyvää ehdotusta asetukseksi (KOM(2007) 571 lopullinen). Komitea painottaa ennen kaikkea sitä, kuinka tärkeä ehdotettu tutkimusinvestointeja ja koordinointia koskeva ehdotettu strategia on Euroopan unionille, sillä se monipuolistaa kyseisen yhteisen teknologia-aloitteen kohdalla erityisesti liikenteen energiavalikoimaa. (6) |
| --- | --- |

9.1

ETSK suhtautuu myönteisesti päätökseen perustaa polttokenno- ja vety-yhteisyritys ja kannattaa päätökseen liittyvää ehdotusta asetukseksi (KOM(2007) 571 lopullinen). Komitea painottaa ennen kaikkea sitä, kuinka tärkeä ehdotettu tutkimusinvestointeja ja koordinointia koskeva ehdotettu strategia on Euroopan unionille, sillä se monipuolistaa kyseisen yhteisen teknologia-aloitteen kohdalla erityisesti liikenteen energiavalikoimaa. (6)

| 9.2 | Kuten komitea on jo todennut aikaisemmissa lausunnoissaan, jotka se on antanut erityisohjelmaa ”Yhteistyö” koskevan neuvoston päätöksen 2006/971/EY perusteella annetuista muista asetuksista, ETSK katsoo, että tutkimus- ja kehittämisinvestointien vauhdittaminen on asianmukainen tapa luoda yrityksille vakaa viitekehys, jonka avulla voidaan yhtenäistää yhteisön tarjoamaa rahoitusta sekä välttää ohjelmien hajanaisuus. |
| --- | --- |

9.2

Kuten komitea on jo todennut aikaisemmissa lausunnoissaan, jotka se on antanut erityisohjelmaa ”Yhteistyö” koskevan neuvoston päätöksen 2006/971/EY perusteella annetuista muista asetuksista, ETSK katsoo, että tutkimus- ja kehittämisinvestointien vauhdittaminen on asianmukainen tapa luoda yrityksille vakaa viitekehys, jonka avulla voidaan yhtenäistää yhteisön tarjoamaa rahoitusta sekä välttää ohjelmien hajanaisuus.

| 9.3 | ETSK on kannattanut alusta lähtien vakaasti useissa lausunnoissaan vaatimusta, jonka mukaan EU:n tulee toimia yhä aktiivisemmin tutkimuksen ja kehittämisen alalla. Kaikkien kannanottojen luetteloiminen on mahdotonta, joten viitattakoon tässä yhteydessä kahteen viimeisimpään lausuntoon, jotka hyväksyttiin suurella äänten enemmistöllä 24.–25. lokakuuta 2007 pidetyssä täysistunnossa. Kyseiset lausunnot koskivat Clean Sky -yhteisyritystä ja ENIAC-yhteisyritystä. |
| --- | --- |

9.3

ETSK on kannattanut alusta lähtien vakaasti useissa lausunnoissaan vaatimusta, jonka mukaan EU:n tulee toimia yhä aktiivisemmin tutkimuksen ja kehittämisen alalla. Kaikkien kannanottojen luetteloiminen on mahdotonta, joten viitattakoon tässä yhteydessä kahteen viimeisimpään lausuntoon, jotka hyväksyttiin suurella äänten enemmistöllä 24.–25. lokakuuta 2007 pidetyssä täysistunnossa. Kyseiset lausunnot koskivat Clean Sky -yhteisyritystä ja ENIAC-yhteisyritystä.

| 9.4 | Yleisellä tasolla ETSK toteaa lausunnossaan (7) aiheesta ”Vihreä kirja — Eurooppalainen tutkimusalue: uudet näköalat” seuraavaa: ”Komitea tukee tavoitetta luoda maailmanluokan tieteellis-teknisiä tutkimusinfrastruktuureja, joita on myös tuettava jatkuvasti ja luotettavasti.” Komitea muistuttaa kuitenkin, että ”[n]iiden menestyminen ja olemassaolo edellyttää jäsenvaltioihin sijoittuneiden asianomaisten tutkimuslaitosten ja korkeakoulujen ryhmittymien osallistumista. Teknisissä hankkeissa tarvitaan teollisuuden sitoutunutta osallistumista.” |
| --- | --- |

9.4

Yleisellä tasolla ETSK toteaa lausunnossaan (7) aiheesta ”Vihreä kirja — Eurooppalainen tutkimusalue: uudet näköalat” seuraavaa: ”Komitea tukee tavoitetta luoda maailmanluokan tieteellis-teknisiä tutkimusinfrastruktuureja, joita on myös tuettava jatkuvasti ja luotettavasti.” Komitea muistuttaa kuitenkin, että ”[n]iiden menestyminen ja olemassaolo edellyttää jäsenvaltioihin sijoittuneiden asianomaisten tutkimuslaitosten ja korkeakoulujen ryhmittymien osallistumista. Teknisissä hankkeissa tarvitaan teollisuuden sitoutunutta osallistumista.”

| 9.5 | Erityisellä tasolla ETSK painottaa lausunnossaan (8) aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Kertomus biopolttoaineiden ja muiden uusiutuvien polttoaineiden käytössä Euroopan unionin jäsenvaltioissa saavutetusta edistymisestä” käsillä olevan asetuksen alaa koskevien tutkimusohjelmien kehittämisen merkitystä. |
| --- | --- |

9.5

Erityisellä tasolla ETSK painottaa lausunnossaan (8) aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Kertomus biopolttoaineiden ja muiden uusiutuvien polttoaineiden käytössä Euroopan unionin jäsenvaltioissa saavutetusta edistymisestä” käsillä olevan asetuksen alaa koskevien tutkimusohjelmien kehittämisen merkitystä.

| 9.5.1 | ETSK muistuttaa lausunnossaan, että ”on kiinnitettävä erityistä huomiota biopolttoainealan tutkimukseen ja etenkin toisen sukupolven polttoaineisiin unohtamatta kuitenkaan muita mahdollisuuksia, kuten aurinkovety- tai biomassaprosessin avulla tuotettuja polttoaineita”. |
| --- | --- |

9.5.1

ETSK muistuttaa lausunnossaan, että ”on kiinnitettävä erityistä huomiota biopolttoainealan tutkimukseen ja etenkin toisen sukupolven polttoaineisiin unohtamatta kuitenkaan muita mahdollisuuksia, kuten aurinkovety- tai biomassaprosessin avulla tuotettuja polttoaineita”.

| 9.5.2 | Komitea toteaa, että ”[v]aikka vetyä tuotetaankin viimeaikaisen tutkimuksen ansiosta biomassasta käyttämällä muun muassa bioteknologiaa tai uusiutuvia energianlähteitä, vetyautojen mahdollista laajaa käyttöä ja markkinointia rajoittaa polttokennojen korkea hinta”, ja huomauttaa lopuksi, että ”[t]uotantokustannusten on laskettava, jos vedyn halutaan olevan taloudellisesti käyttökelpoinen vaihtoehtoinen energianlähde”. ”Komitean mielestä on edistettävä biopolttokennotekniikan tutkimusta. Biopolttokennot hyödyntävät biokatalysaattoreita muuntaessaan kemiallista energiaa sähköenergiaksi.” |
| --- | --- |

9.5.2

Komitea toteaa, että ”[v]aikka vetyä tuotetaankin viimeaikaisen tutkimuksen ansiosta biomassasta käyttämällä muun muassa bioteknologiaa tai uusiutuvia energianlähteitä, vetyautojen mahdollista laajaa käyttöä ja markkinointia rajoittaa polttokennojen korkea hinta”, ja huomauttaa lopuksi, että ”[t]uotantokustannusten on laskettava, jos vedyn halutaan olevan taloudellisesti käyttökelpoinen vaihtoehtoinen energianlähde”. ”Komitean mielestä on edistettävä biopolttokennotekniikan tutkimusta. Biopolttokennot hyödyntävät biokatalysaattoreita muuntaessaan kemiallista energiaa sähköenergiaksi.”

10.   Erityistä

| 10.1 | Komitea katsoo, että tutkimuksen lopputuotteiden käyttö ja jako tulisi määritellä nykyistä tarkemmin, kun otetaan huomioon monimuotoinen rahoitusjärjestelmä ja toimintaan varattavan yhteisön rahoituksen suuruus. Patentteja ja teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyviä kysymyksiä, joita käsitellään ehdotetun asetuksen 17 artiklassa ja liitteenä olevan yhteisyrityksen yhtiöjärjestyksen I.24 artiklassa vain pääpiirteittäin, olisi sen vuoksi syytä tarkastella täsmällisemmin ja selvemmin, sillä ne voivat muuten haitata polttokenno- ja vetyteknologia-alan yhteisen teknologia-aloitteen sujuvaa toteuttamista ja toimintaa. ETSK on ottanut tämän puutteen esille jo lausunnoissaan, joissa käsiteltiin Innovatiiviset lääkkeet -aloitetta varten perustettavaa yhteisyritystä sekä Clean Sky -yhteisyrityksen perustamista. Käsillä olevassa yhteisessä teknologia-aloitteessa vaarana on, että tämä puute osoittautuu entistä ongelmallisemmaksi, sillä lopputuote kiinnostaa markkinoilla välittömässä kilpailuasemassa olevia yrityksiä, erityisesti autonvalmistajia, joista useat ovat mukana yhteisyrityksessä. Yhteisön rahoitusosuuden merkittävän määrän vuoksi olisi syytä pohtia mekanismeja, jotka parantaisivat yhteisön investointien tuottoa, tai tämä huolenaihe tulisi edes ottaa esille käsillä olevassa asiakirjassa. |
| --- | --- |

10.1

Komitea katsoo, että tutkimuksen lopputuotteiden käyttö ja jako tulisi määritellä nykyistä tarkemmin, kun otetaan huomioon monimuotoinen rahoitusjärjestelmä ja toimintaan varattavan yhteisön rahoituksen suuruus. Patentteja ja teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyviä kysymyksiä, joita käsitellään ehdotetun asetuksen 17 artiklassa ja liitteenä olevan yhteisyrityksen yhtiöjärjestyksen I.24 artiklassa vain pääpiirteittäin, olisi sen vuoksi syytä tarkastella täsmällisemmin ja selvemmin, sillä ne voivat muuten haitata polttokenno- ja vetyteknologia-alan yhteisen teknologia-aloitteen sujuvaa toteuttamista ja toimintaa. ETSK on ottanut tämän puutteen esille jo lausunnoissaan, joissa käsiteltiin Innovatiiviset lääkkeet -aloitetta varten perustettavaa yhteisyritystä sekä Clean Sky -yhteisyrityksen perustamista. Käsillä olevassa yhteisessä teknologia-aloitteessa vaarana on, että tämä puute osoittautuu entistä ongelmallisemmaksi, sillä lopputuote kiinnostaa markkinoilla välittömässä kilpailuasemassa olevia yrityksiä, erityisesti autonvalmistajia, joista useat ovat mukana yhteisyrityksessä. Yhteisön rahoitusosuuden merkittävän määrän vuoksi olisi syytä pohtia mekanismeja, jotka parantaisivat yhteisön investointien tuottoa, tai tämä huolenaihe tulisi edes ottaa esille käsillä olevassa asiakirjassa.

| 10.2 | Kuten kohdassa 5.2 todetaan, yhteiset teknologia-aloitteet rakentuvat aiemmin perustettujen eurooppalaisten teknologiayhteisöjen työlle. Eurooppalaiset teknologiayhteisöt eivät kuitenkaan toisinaan ole saavuttaneet niille asetettua tavoitetta Euroopan tutkimustoiminnan strategisesta elvyttämisestä. Eurooppalaisten teknologiayhteisöjen pääasiallisena tehtävänä oli olennaisen panoksen antaminen teollisuuden kilpailukyvyn edistämiseen. Yhteisten teknologia-aloitteiden käynnistäminen perustuukin erityisesti eurooppalaisten teknologiayhteisöjen mahdollisesti kohtaamiin ongelmiin. |
| --- | --- |

10.2

Kuten kohdassa 5.2 todetaan, yhteiset teknologia-aloitteet rakentuvat aiemmin perustettujen eurooppalaisten teknologiayhteisöjen työlle. Eurooppalaiset teknologiayhteisöt eivät kuitenkaan toisinaan ole saavuttaneet niille asetettua tavoitetta Euroopan tutkimustoiminnan strategisesta elvyttämisestä. Eurooppalaisten teknologiayhteisöjen pääasiallisena tehtävänä oli olennaisen panoksen antaminen teollisuuden kilpailukyvyn edistämiseen. Yhteisten teknologia-aloitteiden käynnistäminen perustuukin erityisesti eurooppalaisten teknologiayhteisöjen mahdollisesti kohtaamiin ongelmiin.

| 10.2.1 | ETSK pahoitteleekin, ettei komission ehdotuksessa esitellä yksityiskohtaisemmin eurooppalaisten teknologiayhteisöjen aiemmin tekemää työtä. Komission asiakirjassa ei kartoiteta millään tavalla niiden toimintaa tai saavuttamia tuloksia eikä mainita minkäänlaista julkaisuluetteloa. Syvällinen katsaus eurooppalaisten teknologiayhteisöjen mahdollisesti kohtaamien ongelmien syiden tarkaksi selvittämiseksi olisi saattanut auttaa välttämään ongelmat uudessa järjestelmässä. |
| --- | --- |

10.2.1

ETSK pahoitteleekin, ettei komission ehdotuksessa esitellä yksityiskohtaisemmin eurooppalaisten teknologiayhteisöjen aiemmin tekemää työtä. Komission asiakirjassa ei kartoiteta millään tavalla niiden toimintaa tai saavuttamia tuloksia eikä mainita minkäänlaista julkaisuluetteloa. Syvällinen katsaus eurooppalaisten teknologiayhteisöjen mahdollisesti kohtaamien ongelmien syiden tarkaksi selvittämiseksi olisi saattanut auttaa välttämään ongelmat uudessa järjestelmässä.

| 10.3 | ETSK katsoo, että polttokenno- ja vetyteknologia-alan yhteiselle teknologia-aloitteelle asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ja uuden järjestelmän potentiaalin hyödyntämiseksi mahdollisimman tarkoin on tarpeen toimia seuraavasti:






  — | Menettelyitä tulee yksinkertaistaa toden teolla erityisesti siksi, että monimutkaisella hallinnolla on ollut kielteinen vaikutus aiemmissa tutkimus- ja kehittämisohjelmissa. Lisäksi komitea kiinnittää erityistä huomiota tarpeeseen antaa kaikille osapuolille mahdollisuus osallistua tavoitteiden valintaan ja lopputulosten analysointiin. |
| --- | --- | --- |

10.3

ETSK katsoo, että polttokenno- ja vetyteknologia-alan yhteiselle teknologia-aloitteelle asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ja uuden järjestelmän potentiaalin hyödyntämiseksi mahdollisimman tarkoin on tarpeen toimia seuraavasti:

—

Menettelyitä tulee yksinkertaistaa toden teolla erityisesti siksi, että monimutkaisella hallinnolla on ollut kielteinen vaikutus aiemmissa tutkimus- ja kehittämisohjelmissa. Lisäksi komitea kiinnittää erityistä huomiota tarpeeseen antaa kaikille osapuolille mahdollisuus osallistua tavoitteiden valintaan ja lopputulosten analysointiin.

| — | On järjestettävä laaja tiedotuskampanja, jonka avulla esitellään yhteisen teknologia-aloitteen tarjoamia mahdollisuuksia ja tiedotetaan etenkin siitä, että yhteisyrityksen avulla on mahdollista saada tarvittavat taloudelliset resurssit uusia rahoitusmuotoja varten. |
| --- | --- |

—

On järjestettävä laaja tiedotuskampanja, jonka avulla esitellään yhteisen teknologia-aloitteen tarjoamia mahdollisuuksia ja tiedotetaan etenkin siitä, että yhteisyrityksen avulla on mahdollista saada tarvittavat taloudelliset resurssit uusia rahoitusmuotoja varten.

| — | On pantava toimeen asianmukaisia ammatillisen koulutuksen ohjelmia sen varmistamiseksi, että saatavilla on korkeasti koulutettua työvoimaa, jolla on yhteisyrityksen avulla tuettavan tutkimus- ja kehittämistoiminnan edellyttämä asiantuntemus. Tällainen osaaminen on strategisesti EU:n teollisuuden tulevaisuuden kannalta erittäin tärkeää. Korkeatasoinen ammattipätevyys, joka liittyy tulevissa tutkimus- ja kehittämisalan työpaikoissa tarvittavaan tekniseen huippuosaamiseen, kaiken lisäksi hidastaa tutkijoiden siirtymistä muualle ja on yksi perusedellytyksistä sen varmistamiseksi, että näillä teollisuuden ja ympäristön kannalta strategisesti tärkeillä aloilla saavutetaan johtoasema. |
| --- | --- |

—

On pantava toimeen asianmukaisia ammatillisen koulutuksen ohjelmia sen varmistamiseksi, että saatavilla on korkeasti koulutettua työvoimaa, jolla on yhteisyrityksen avulla tuettavan tutkimus- ja kehittämistoiminnan edellyttämä asiantuntemus. Tällainen osaaminen on strategisesti EU:n teollisuuden tulevaisuuden kannalta erittäin tärkeää. Korkeatasoinen ammattipätevyys, joka liittyy tulevissa tutkimus- ja kehittämisalan työpaikoissa tarvittavaan tekniseen huippuosaamiseen, kaiken lisäksi hidastaa tutkijoiden siirtymistä muualle ja on yksi perusedellytyksistä sen varmistamiseksi, että näillä teollisuuden ja ympäristön kannalta strategisesti tärkeillä aloilla saavutetaan johtoasema.

Bryssel 12. maaliskuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  TEN/332, ”Euroopan strateginen energiateknologiasuunnitelma”, esittelijä: Josef Zbořil.

1

(2)  EUVL C 44, 16.2.2008, s. 11.

2

(3)  EUVL C 44, 16.2.2008, s. 1.

3

(4)  EUVL C 44, 16.2.2008, s. 15.

4

(5)  EUVL C 44, 16.2.2008, s. 19.

5

(6)  CESE 269/2008 — TEN/297, ”Liikenteen energialähteiden yhdistelmä”, esittelijä: Edgardo Maria Iozia.

6

(7)  EUVL C 44, 16.2.2008, s. 1.

7

(8)  EUVL C 44, 16.2.2008, s. 39.

8

---

| 9.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 204/24 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 204/24

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi .../.../EY, tietokoneohjelmien oikeudellisesta suojasta (kodifioitu toisinto)

KOM(2008) 23 lopullinen — 2008/0019 COD

(2008/C 204/05)

Euroopan neuvosto päätti 13. helmikuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi .../.../EY, tietokoneohjelmien oikeudellisesta suojasta (kodifioitu toisinto)

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on täysin hyväksyttävä, eikä sillä ole siihen kommentoitavaa, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 12.–13. maaliskuuta 2008 pitämässään 443. täysistunnossa (maaliskuun 12. päivän kokouksessa) antaa sille esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon. Äänestyksessä annettiin 126 ääntä puolesta 2:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 12. maaliskuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 9.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 204/24 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 204/24

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi osakeyhtiöiden sulautumisesta (kodifioitu toisinto)

KOM(2008) 26 lopullinen — 2008/0009 COD

(2008/C 204/06)

Euroopan unionin neuvosto päätti 14. helmikuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi osakeyhtiöiden sulautumisesta (kodifioitu toisinto)

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on täysin hyväksyttävä, eikä sillä ole siihen kommentoitavaa, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 12.–13. maaliskuuta 2008 pitämässään 443. täysistunnossa (maaliskuun 12. päivän kokouksessa) antaa sille esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon. Äänestyksessä annettiin 117 ääntä puolesta ja 1 vastaan 7:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 12. maaliskuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 9.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 204/25 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 204/25

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi .../.../EY annettu [...] niiden takeiden yhteensovittamisesta samanveroisiksi, joita jäsenvaltioissa vaaditaan perustamissopimuksen 48 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilta yhtiöiltä niiden jäsenten sekä ulkopuolisten etujen suojaamiseksi (kodifioitu toisinto)

KOM(2008) 39 lopullinen — 2008/0022 COD

(2008/C 204/07)

Euroopan unionin neuvosto päätti 14. helmikuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi .../.../EY annettu [...] niiden takeiden yhteensovittamisesta samanveroisiksi, joita jäsenvaltioissa vaaditaan perustamissopimuksen 48 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilta yhtiöiltä niiden jäsenten sekä ulkopuolisten etujen suojaamiseksi (kodifioitu toisinto)

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on täysin hyväksyttävä, eikä sillä ole siihen kommentoitavaa, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 12.–13. maaliskuuta 2008 pitämässään 443. täysistunnossa (maaliskuun 12. päivän kokouksessa) antaa sille esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon. Äänestyksessä annettiin 125 ääntä puolesta 6:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 12. maaliskuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 9.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 204/25 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 204/25

---

Komission tiedonanto — Euroopan laajuiset verkot: kohti yhdennettyä lähestymistapaa

KOM(2007) 135 lopullinen

(2008/C 204/08)

Euroopan komissio päätti 21. maaliskuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission tiedonanto — Euroopan laajuiset verkot: kohti yhdennettyä lähestymistapaa

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 19. helmikuuta 2008. Esittelijä oli Marian Krzaklewski.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. maaliskuuta 2008 pitämässään 443. täysistunnossa (maaliskuun 13. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 64 ääntä puolesta 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) toteaa, että yhdennetty lähestymistapa Euroopan laajuisiin verkkoihin on yksi niistä keinoista, joilla päästään Euroopan unionin kestävän kehityksen tavoitteeseen. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) toteaa, että yhdennetty lähestymistapa Euroopan laajuisiin verkkoihin on yksi niistä keinoista, joilla päästään Euroopan unionin kestävän kehityksen tavoitteeseen.

| 1.2 | ETSK on vakuuttunut, että Euroopan laajuisia verkkoja koskevan yhdennetyn lähestymistavan noudattaminen jouduttaa suunniteltujen Euroopan laajuisten verkkojen toteuttamista ja laskee verkkojen rakennuskustannuksia verrattuna niihin kustannuksiin, jotka syntyisivät sellaista lähestymistapaa noudattamalla, jossa ei oteta huomioon erityyppisten verkkojen mahdollista yhteisvaikutusta. |
| --- | --- |

1.2

ETSK on vakuuttunut, että Euroopan laajuisia verkkoja koskevan yhdennetyn lähestymistavan noudattaminen jouduttaa suunniteltujen Euroopan laajuisten verkkojen toteuttamista ja laskee verkkojen rakennuskustannuksia verrattuna niihin kustannuksiin, jotka syntyisivät sellaista lähestymistapaa noudattamalla, jossa ei oteta huomioon erityyppisten verkkojen mahdollista yhteisvaikutusta.

| 1.2.1 | Näin ollen komitea kehottaa Euroopan komissiota tekemään ennen lähestyvää väliarviointia ehdotuksen Euroopan laajuisia verkkoja (laajasti ymmärrettyinä eli verkon sivuhaarat mukaan luettuina) koskevan yhdennetyn lähestymistavan rahoitustuen laajentamiseksi — yhdennetyn lähestymistavan rahastojen muodossa. |
| --- | --- |

1.2.1

Näin ollen komitea kehottaa Euroopan komissiota tekemään ennen lähestyvää väliarviointia ehdotuksen Euroopan laajuisia verkkoja (laajasti ymmärrettyinä eli verkon sivuhaarat mukaan luettuina) koskevan yhdennetyn lähestymistavan rahoitustuen laajentamiseksi — yhdennetyn lähestymistavan rahastojen muodossa.

| 1.3 | Tarkasteltaessa olosuhteita, joissa voidaan noudattaa tehokkaasti yhdennettyä lähestymistapaa Euroopan laajuisiin verkkoihin nähden (niiden koko laajuudessa), ETSK katsoo, että yhteisvaikutusta voidaan luoda tehokkaasti vain eri sektorien lähentymisprosesseissa (1). Yhdennetyn lähestymistavan tehostamisen olennainen edellytys on komitean mielestä myös tämäntyyppisen verkon perusrakenteen mahdollisimman pikainen luominen. |
| --- | --- |

1.3

Tarkasteltaessa olosuhteita, joissa voidaan noudattaa tehokkaasti yhdennettyä lähestymistapaa Euroopan laajuisiin verkkoihin nähden (niiden koko laajuudessa), ETSK katsoo, että yhteisvaikutusta voidaan luoda tehokkaasti vain eri sektorien lähentymisprosesseissa (1). Yhdennetyn lähestymistavan tehostamisen olennainen edellytys on komitean mielestä myös tämäntyyppisen verkon perusrakenteen mahdollisimman pikainen luominen.

| 1.4 | ETSK viittaa suoraan komission tiedonannon sisältöön ja ehdottaa, että sitä laajennettaisiin analysoimalla, minkä verran 12 uuden jäsenvaltion liittyminen myöhemmin EU:hun voi vaikuttaa mahdollisuuteen noudattaa näissä maissa yhdennettyä lähestymistapaa sekä noudattamisen laajuuteen. |
| --- | --- |

1.4

ETSK viittaa suoraan komission tiedonannon sisältöön ja ehdottaa, että sitä laajennettaisiin analysoimalla, minkä verran 12 uuden jäsenvaltion liittyminen myöhemmin EU:hun voi vaikuttaa mahdollisuuteen noudattaa näissä maissa yhdennettyä lähestymistapaa sekä noudattamisen laajuuteen.

| 1.5 | Komitea toteaa, että Euroopan laajuisia verkkoja koskevalla yhdennetyllä lähestymistavalla on erityistä merkitystä seuraavissa kysymyksissä:






  — | ympäristöhaittojen vähentäminen verkostojen rakentamisen ja hyödyntämisen aikana |
| --- | --- | --- |

1.5

Komitea toteaa, että Euroopan laajuisia verkkoja koskevalla yhdennetyllä lähestymistavalla on erityistä merkitystä seuraavissa kysymyksissä:

—

ympäristöhaittojen vähentäminen verkostojen rakentamisen ja hyödyntämisen aikana

| — | erimielisyyksien vähentäminen ja lieventäminen verkostojen rakentamisen ja hyödyntämisen aikana ilmenevissä eturistiriitatapauksissa. |
| --- | --- |

—

erimielisyyksien vähentäminen ja lieventäminen verkostojen rakentamisen ja hyödyntämisen aikana ilmenevissä eturistiriitatapauksissa.

| 1.6 | ETSK katsoo, että tieteellisellä tutkimuksella, niin yleiseurooppalaisella kuin maakohtaisellakin, on erityismerkitystä Euroopan laajuisia verkkoja koskevan yhdennetyn lähestymistavan optimaalisten vaikutusten saavuttamisessa. Komitea toteaa, että nykyisille tutkimuksille on tyypillistä jakautuminen aiheittain ja aloittain. Sen vuoksi ETSK kehottaa komissiota ja neuvostoa suunnittelemaan, käynnistämään ja toteuttamaan koko eurooppalaisen tieteellisen tutkimuksen alalla ohjelmia, jotka koskevat yhteisvaikutuksia Euroopan laajuisten verkkojen kokonaisrakenteen muodostavien eri verkkojen välillä. |
| --- | --- |

1.6

ETSK katsoo, että tieteellisellä tutkimuksella, niin yleiseurooppalaisella kuin maakohtaisellakin, on erityismerkitystä Euroopan laajuisia verkkoja koskevan yhdennetyn lähestymistavan optimaalisten vaikutusten saavuttamisessa. Komitea toteaa, että nykyisille tutkimuksille on tyypillistä jakautuminen aiheittain ja aloittain. Sen vuoksi ETSK kehottaa komissiota ja neuvostoa suunnittelemaan, käynnistämään ja toteuttamaan koko eurooppalaisen tieteellisen tutkimuksen alalla ohjelmia, jotka koskevat yhteisvaikutuksia Euroopan laajuisten verkkojen kokonaisrakenteen muodostavien eri verkkojen välillä.

| 1.7 | Kun otetaan huomioon, että eräissä EU-maissa on valokaapelirunkoverkkoja, jotka on kehitetty vastaamaan muihin valtiotasoisten infrastruktuurien tarpeisiin (kuten sähkö- ja rautatieverkot), ETSK on vakuuttunut, että yhdennettyä lähestymistapaa toteutettaessa valokaapeliverkkoja tulee hyödyntää kaupallisesti nykyistä enemmän (televiestintäpalvelut, tiedonsiirto jne.). |
| --- | --- |

1.7

Kun otetaan huomioon, että eräissä EU-maissa on valokaapelirunkoverkkoja, jotka on kehitetty vastaamaan muihin valtiotasoisten infrastruktuurien tarpeisiin (kuten sähkö- ja rautatieverkot), ETSK on vakuuttunut, että yhdennettyä lähestymistapaa toteutettaessa valokaapeliverkkoja tulee hyödyntää kaupallisesti nykyistä enemmän (televiestintäpalvelut, tiedonsiirto jne.).

| 1.7.1 | Samalla komitea katsoo, että monissa EU-maissa paikallinen (kunnallinen) infrastruktuuri kehittyy voimakkaasti, minkä vuoksi tulee hyödyntää — yhdennetty lähestymistapa huomioon ottaen — näiden uusien infrastruktuurien rakentamista valokaapeliliityntäverkkojen kehityksen tehostamiseksi ja älykkäiden kunnallisten infrastruktuurien (2) rakentamiseksi. GIS-karttojen tulisi olla erottamaton osa älykkäitä kunnallisia infrastruktuureja (3). Tällä tavoin noudatetaan yhdennettyä lähestymistapaa kunnalliseen verkkoinfrastruktuuriin nähden tietoteknisen järjestelmän (älykkään infrastruktuurin hallintajärjestelmän) avulla. |
| --- | --- |

1.7.1

Samalla komitea katsoo, että monissa EU-maissa paikallinen (kunnallinen) infrastruktuuri kehittyy voimakkaasti, minkä vuoksi tulee hyödyntää — yhdennetty lähestymistapa huomioon ottaen — näiden uusien infrastruktuurien rakentamista valokaapeliliityntäverkkojen kehityksen tehostamiseksi ja älykkäiden kunnallisten infrastruktuurien (2) rakentamiseksi. GIS-karttojen tulisi olla erottamaton osa älykkäitä kunnallisia infrastruktuureja (3). Tällä tavoin noudatetaan yhdennettyä lähestymistapaa kunnalliseen verkkoinfrastruktuuriin nähden tietoteknisen järjestelmän (älykkään infrastruktuurin hallintajärjestelmän) avulla.

| 1.8 | Komitea ehdottaa, että komissio ottaisi Euroopan laajuisia verkkoja koskevaa yhdennettyä lähestymistapaa koskevissa suunnitelmissaan huomioon kaasun ja uusiutuvat energianlähteet yhdistävän teknologian sekä ympäristöystävällisen energiantuotannon integroidut teknologiat. Nämä teknologiat, jotka tuovat sähköenergian tuotannon lähemmäs loppukäyttäjiä, mahdollistavat hiilidioksidipäästöjen vähentämisen. |
| --- | --- |

1.8

Komitea ehdottaa, että komissio ottaisi Euroopan laajuisia verkkoja koskevaa yhdennettyä lähestymistapaa koskevissa suunnitelmissaan huomioon kaasun ja uusiutuvat energianlähteet yhdistävän teknologian sekä ympäristöystävällisen energiantuotannon integroidut teknologiat. Nämä teknologiat, jotka tuovat sähköenergian tuotannon lähemmäs loppukäyttäjiä, mahdollistavat hiilidioksidipäästöjen vähentämisen.

| 1.8.1 | Tässä lähestymistavassa tulee pyrkiä yhteisvaikutusten, koordinoinnin ja taloudellisuuden tavoitteisiin. Ne on mahdollista saavuttaa kehittämällä bioteknologiaa ja kaasuun perustuvaa energiateknologiaa. |
| --- | --- |

1.8.1

Tässä lähestymistavassa tulee pyrkiä yhteisvaikutusten, koordinoinnin ja taloudellisuuden tavoitteisiin. Ne on mahdollista saavuttaa kehittämällä bioteknologiaa ja kaasuun perustuvaa energiateknologiaa.

| 1.9 | Kun tarkastellaan Euroopan laajuisten energiaverkkojen mahdollisia yhteisvaikutuksia EU:hun myöhemmin liittyneissä Baltian maissa, ETSK katsoo, että yhdennetyn lähestymistavan puitteissa tulee käyttää jotakin mahdollisista keinoista päästä nopeasti tavoitteeseen ja yhdentää Baltian maiden järjestelmät EU:n järjestelmien kanssa energiasillan avulla. Tämän hankkeen toteuttamisessa tulee kuitenkin välttää hukkakustannuksia (4) siirtoverkkojen alalla pitkällä aikavälillä (vuoteen 2020). |
| --- | --- |

1.9

Kun tarkastellaan Euroopan laajuisten energiaverkkojen mahdollisia yhteisvaikutuksia EU:hun myöhemmin liittyneissä Baltian maissa, ETSK katsoo, että yhdennetyn lähestymistavan puitteissa tulee käyttää jotakin mahdollisista keinoista päästä nopeasti tavoitteeseen ja yhdentää Baltian maiden järjestelmät EU:n järjestelmien kanssa energiasillan avulla. Tämän hankkeen toteuttamisessa tulee kuitenkin välttää hukkakustannuksia (4) siirtoverkkojen alalla pitkällä aikavälillä (vuoteen 2020).

2.   Johdanto

| 2.1 | Perustamissopimukseen (5) sekä Lissabonin strategiaan perustuviin kasvua ja työllisyyttä koskeviin yhdennettyihin suuntaviivoihin (6) on kirjattu kunnianhimoisia tavoitteita, jotka liittyvät Euroopan energia-, liikenne- ja televiestintäinfrastruktuurin kehittämiseen, yhdistämiseen ja yhdentämiseen sekä niiden kehittämistyön yhteensovittamiseen. |
| --- | --- |

2.1

Perustamissopimukseen (5) sekä Lissabonin strategiaan perustuviin kasvua ja työllisyyttä koskeviin yhdennettyihin suuntaviivoihin (6) on kirjattu kunnianhimoisia tavoitteita, jotka liittyvät Euroopan energia-, liikenne- ja televiestintäinfrastruktuurin kehittämiseen, yhdistämiseen ja yhdentämiseen sekä niiden kehittämistyön yhteensovittamiseen.

| 2.2 | Perustamissopimuksen 154–156 artiklassa ja kasvua ja työllisyyttä koskevissa yhdennetyissä suuntaviivoissa on määritetty tavoitteet, jotka koskevat energia-, liikenne- ja televiestintäinfrastruktuurin kehittämistä ja yhdistämistä sekä niiden yhdentämisen ja koordinoinnin tehostamista. |
| --- | --- |

2.2

Perustamissopimuksen 154–156 artiklassa ja kasvua ja työllisyyttä koskevissa yhdennetyissä suuntaviivoissa on määritetty tavoitteet, jotka koskevat energia-, liikenne- ja televiestintäinfrastruktuurin kehittämistä ja yhdistämistä sekä niiden yhdentämisen ja koordinoinnin tehostamista.

| 2.3 | Näiden perustamissopimuksen määräysten ja mainittujen suuntaviivojen pohjalta syntyi ajatus Euroopan laajuisista liikenne-, energia- ja televiestintäverkoista, jotka ovat kuin talouden verenkierto. |
| --- | --- |

2.3

Näiden perustamissopimuksen määräysten ja mainittujen suuntaviivojen pohjalta syntyi ajatus Euroopan laajuisista liikenne-, energia- ja televiestintäverkoista, jotka ovat kuin talouden verenkierto.

| 2.4 | Jotta Euroopan laajuisten verkkojen toiminnasta voidaan saada parhaat tulokset, erityisesti Euroopan unionin kilpailukyvyn parantamisen kannalta, Euroopan komissio perusti vuoden 2005 heinäkuussa tätä tarkoitusta varten erityisryhmän. Sen tehtävä on määritellä yhteinen lähestymistapa, jotta Euroopan laajuisten liikenne-, energia- ja televiestintäverkkojen toteuttamista tukevat yhteisön toimet voitaisiin sovittaa paremmin yhteen. |
| --- | --- |

2.4

Jotta Euroopan laajuisten verkkojen toiminnasta voidaan saada parhaat tulokset, erityisesti Euroopan unionin kilpailukyvyn parantamisen kannalta, Euroopan komissio perusti vuoden 2005 heinäkuussa tätä tarkoitusta varten erityisryhmän. Sen tehtävä on määritellä yhteinen lähestymistapa, jotta Euroopan laajuisten liikenne-, energia- ja televiestintäverkkojen toteuttamista tukevat yhteisön toimet voitaisiin sovittaa paremmin yhteen.

| 2.4.1 | Erityisryhmä käsittelee varsinkin seuraavia kysymyksiä:






  — | Euroopan laajuisten verkkojen keskinäinen synergia |
| --- | --- | --- |

2.4.1

Erityisryhmä käsittelee varsinkin seuraavia kysymyksiä:

—

Euroopan laajuisten verkkojen keskinäinen synergia

| — | ympäristönsuojelu ja Euroopan laajuiset verkot |
| --- | --- |

—

ympäristönsuojelu ja Euroopan laajuiset verkot

| — | uuden teknologian hyödyntäminen Euroopan laajuisessa liikenneverkossa |
| --- | --- |

—

uuden teknologian hyödyntäminen Euroopan laajuisessa liikenneverkossa

| — | Euroopan laajuisten verkkojen rahoitus ja tässä yhteydessä






  — | rahastojen yhdistäminen |
| --- | --- | --- |

—

Euroopan laajuisten verkkojen rahoitus ja tässä yhteydessä

—

rahastojen yhdistäminen

| — | suurten ensisijaisten hankkeiden rahoittaminen |
| --- | --- |

—

suurten ensisijaisten hankkeiden rahoittaminen

| — | julkisten ja yksityisten tahojen kumppanuuksien toteuttaminen Euroopan laajuisten verkkojen rahoittamisessa. |
| --- | --- |

—

julkisten ja yksityisten tahojen kumppanuuksien toteuttaminen Euroopan laajuisten verkkojen rahoittamisessa.

| 2.5 | Tämän ETSK:n lausunnon aiheena on komission tiedonanto ”Euroopan laajuiset verkot: kohti yhdennettyä lähestymistapaa” KOM(2007) 135 lopullinen, joka on laadittu erityisryhmän työskentelyn pohjalta. |
| --- | --- |

2.5

Tämän ETSK:n lausunnon aiheena on komission tiedonanto ”Euroopan laajuiset verkot: kohti yhdennettyä lähestymistapaa” KOM(2007) 135 lopullinen, joka on laadittu erityisryhmän työskentelyn pohjalta.

3.   Yleistä

Euroopan laajuisten verkkojen toteuttamisen nykytilanne

3.1   Euroopan laajuinen liikenneverkko TEN-T

| 3.1.1 | EU:n viimeisimmän laajentumisen jälkeen Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon sisältyy nyt 30 ensisijaista hanketta, jotka on määrä toteuttaa vuoteen 2020 mennessä. Lisäksi komissio on viime aikoina korostanut, että Euroopan laajuiset verkot tulisi ulottaa myös naapurimaihin (7). |
| --- | --- |

3.1.1

EU:n viimeisimmän laajentumisen jälkeen Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon sisältyy nyt 30 ensisijaista hanketta, jotka on määrä toteuttaa vuoteen 2020 mennessä. Lisäksi komissio on viime aikoina korostanut, että Euroopan laajuiset verkot tulisi ulottaa myös naapurimaihin (7).

| 3.1.2 | Näiden suurten hankkeiden toteuttaminen on myöhästynyt alkuperäisestä aikataulusta. Vaikka osa näistä hankkeista on saatu päätökseen tai on juuri päättymässä (8), ensisijaisina pidettävien kuljetusreittien rakentamisvauhti on vielä liian hidas. ETSK:n oma-aloitteisessa lausunnossa (9) tarkastellaan yksityiskohtaisesti tämän tilanteen syitä. |
| --- | --- |

3.1.2

Näiden suurten hankkeiden toteuttaminen on myöhästynyt alkuperäisestä aikataulusta. Vaikka osa näistä hankkeista on saatu päätökseen tai on juuri päättymässä (8), ensisijaisina pidettävien kuljetusreittien rakentamisvauhti on vielä liian hidas. ETSK:n oma-aloitteisessa lausunnossa (9) tarkastellaan yksityiskohtaisesti tämän tilanteen syitä.

| 3.1.3 | Määritellyistä 30 ensisijaisesta hankkeesta 18 koskee rautateitä ja 2 sisävesi- ja meriliikennettä. Niissä siis annetaan suuri painoarvo ympäristöä säästäville liikennemuodoille. Ecorysin Euroopan komissiolle laatimassa selvityksessä (10) on kaksi karttaa, joissa esitetään 30 ensisijaisen hankkeen edistyminen tähän mennessä sekä monivuotisen rahoituskehyskauden päättyessä vuonna 2013. Karttojen tarkastelu osoittaa, miten keskeneräinen verkko vielä on. |
| --- | --- |

3.1.3

Määritellyistä 30 ensisijaisesta hankkeesta 18 koskee rautateitä ja 2 sisävesi- ja meriliikennettä. Niissä siis annetaan suuri painoarvo ympäristöä säästäville liikennemuodoille. Ecorysin Euroopan komissiolle laatimassa selvityksessä (10) on kaksi karttaa, joissa esitetään 30 ensisijaisen hankkeen edistyminen tähän mennessä sekä monivuotisen rahoituskehyskauden päättyessä vuonna 2013. Karttojen tarkastelu osoittaa, miten keskeneräinen verkko vielä on.

| 3.1.4 | Tämän lausunnon aiheena olevassa komission tiedonannossa luodaan katsaus Euroopan laajuisen liikenneverkon toteuttamiseen osoitettuihin taloudellisiin resursseihin rahoituskaudella 2000–2006 sekä esitellään vuosien 2007–2013 rahoituskehyksen rahoitusmekanismeja. Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseen on osoitettu tällä rahoituskaudella 8,013 miljardia euroa suoraan EU:n talousarviosta. |
| --- | --- |

3.1.4

Tämän lausunnon aiheena olevassa komission tiedonannossa luodaan katsaus Euroopan laajuisen liikenneverkon toteuttamiseen osoitettuihin taloudellisiin resursseihin rahoituskaudella 2000–2006 sekä esitellään vuosien 2007–2013 rahoituskehyksen rahoitusmekanismeja. Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseen on osoitettu tällä rahoituskaudella 8,013 miljardia euroa suoraan EU:n talousarviosta.

| 3.1.5 | EAKR ja koheesiorahasto ovat edelleen rahoituskaudella 2007–2013 Euroopan laajuisen liikenneverkon hankkeiden tärkeimmät yhteisön yhteisrahoituksen lähteet. Yhteisön osallistuminen Euroopan laajuisen liikenneverkon toteuttamiseen olisi yleisesti keskitettävä rajatylittäviin osuuksiin ja liikenteen pullonkauloihin. |
| --- | --- |

3.1.5

EAKR ja koheesiorahasto ovat edelleen rahoituskaudella 2007–2013 Euroopan laajuisen liikenneverkon hankkeiden tärkeimmät yhteisön yhteisrahoituksen lähteet. Yhteisön osallistuminen Euroopan laajuisen liikenneverkon toteuttamiseen olisi yleisesti keskitettävä rajatylittäviin osuuksiin ja liikenteen pullonkauloihin.

| 3.1.6 | EIP jatkaa liikenneinfrastruktuurin rahoittamista lainoilla sekä myös erityisen vakuusvälineen kautta, johon on osoitettu 500 miljoonaa euroa EIP:n omista varoista ja 500 miljoonaa euroa Euroopan laajuisen liikenneverkon talousarviosta (6,25 TEN-T-verkkojen kokonaisahoituksesta). |
| --- | --- |

3.1.6

EIP jatkaa liikenneinfrastruktuurin rahoittamista lainoilla sekä myös erityisen vakuusvälineen kautta, johon on osoitettu 500 miljoonaa euroa EIP:n omista varoista ja 500 miljoonaa euroa Euroopan laajuisen liikenneverkon talousarviosta (6,25 TEN-T-verkkojen kokonaisahoituksesta).

3.2   Euroopan laajuinen energiaverkko (TEN-E)

| 3.2.1 | Komissio arvioi tärkeimpiä yhteenliitäntöjä koskevassa suunnitelmassa vuoden 2007 tammikuussa koko Euroopan etua koskevien hankkeiden etenemistä. Sähköhankkeista ainoastaan 12 hanketta 32:sta on toteutettu aikataulussa, ja vain 5 hanketta on saatettu tosiasiallisesti päätökseen (11). |
| --- | --- |

3.2.1

Komissio arvioi tärkeimpiä yhteenliitäntöjä koskevassa suunnitelmassa vuoden 2007 tammikuussa koko Euroopan etua koskevien hankkeiden etenemistä. Sähköhankkeista ainoastaan 12 hanketta 32:sta on toteutettu aikataulussa, ja vain 5 hanketta on saatettu tosiasiallisesti päätökseen (11).

| 3.2.2 | Kaasun osalta tilanne on parempi: 7 hankkeen 10:stä on määrä olla valmiita vuosina 2010–2013. Toisaalta 29 nesteytetyn maakaasun (12) vastaanottoaseman ja kaasusäiliön rakentaminen on myöhässä: 9:n rakentamisesta on luovuttu, ja viiden rakennustyöt on keskeytetty. |
| --- | --- |

3.2.2

Kaasun osalta tilanne on parempi: 7 hankkeen 10:stä on määrä olla valmiita vuosina 2010–2013. Toisaalta 29 nesteytetyn maakaasun (12) vastaanottoaseman ja kaasusäiliön rakentaminen on myöhässä: 9:n rakentamisesta on luovuttu, ja viiden rakennustyöt on keskeytetty.

| 3.2.2.1 | Viivästymisien ja puutteiden pääsyiksi komissio mainitsee suunnittelun ja lupamenettelyjen monimutkaisuuden. Muita syitä ovat muun muassa yleisen mielipiteen vastaisuus, riittämätön rahoitus ja energiayritysten vertikaalisesti integroitunut rakenne. |
| --- | --- |

3.2.2.1

Viivästymisien ja puutteiden pääsyiksi komissio mainitsee suunnittelun ja lupamenettelyjen monimutkaisuuden. Muita syitä ovat muun muassa yleisen mielipiteen vastaisuus, riittämätön rahoitus ja energiayritysten vertikaalisesti integroitunut rakenne.

| 3.2.3 | EU:n täytyy investoida ainakin 30 miljardia euroa infrastruktuureihin ennen vuotta 2013 (6 miljardia sähkön kantaverkkoihin, 19 miljardia kaasuputkiin ja 5 miljardia nesteytetyn maakaasun [LNG] terminaaleihin), mikäli esitetyt ensisijaiset hankkeet aiotaan toteuttaa täysimääräisesti. Investoinnit ovat välttämättömiä paitsi rajatylittävissä yhteenliitännöissä myös energiantuotannossa. |
| --- | --- |

3.2.3

EU:n täytyy investoida ainakin 30 miljardia euroa infrastruktuureihin ennen vuotta 2013 (6 miljardia sähkön kantaverkkoihin, 19 miljardia kaasuputkiin ja 5 miljardia nesteytetyn maakaasun [LNG] terminaaleihin), mikäli esitetyt ensisijaiset hankkeet aiotaan toteuttaa täysimääräisesti. Investoinnit ovat välttämättömiä paitsi rajatylittävissä yhteenliitännöissä myös energiantuotannossa.

| 3.2.4 | Taloudellista tukea voidaan antaa ainoastaan erityisissä ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, ja sitä myönnetään Euroopan laajuisiin energiaverkkoihin (TEN–E) Euroopan unionin talousarvion siitä budjettikohdasta, josta osoitetaan määrärahoja ainoastaan Euroopan laajuisiin verkkoihin käytettäväksi. Tukea voi saada myös koheesio- ja rakennerahastoista (rahastot muodostavat yli kolmasosan talousarviosta, ja niistä rahoitetaan aluekehitystä muun muassa energiaverkkojen alalla). |
| --- | --- |

3.2.4

Taloudellista tukea voidaan antaa ainoastaan erityisissä ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, ja sitä myönnetään Euroopan laajuisiin energiaverkkoihin (TEN–E) Euroopan unionin talousarvion siitä budjettikohdasta, josta osoitetaan määrärahoja ainoastaan Euroopan laajuisiin verkkoihin käytettäväksi. Tukea voi saada myös koheesio- ja rakennerahastoista (rahastot muodostavat yli kolmasosan talousarviosta, ja niistä rahoitetaan aluekehitystä muun muassa energiaverkkojen alalla).

| 3.2.5 | Investointien toteuttamisvaiheessa rahoitusta voidaan saada myös hyödyntämällä muita rahoitusvälineitä (rahastoja, luottoja). Euroopan investointipankki on Euroopan laajuisten verkkojen tärkein rahoituslähde. Vuosina 1993–2005 kaikkien Euroopan laajuisten verkkojen rahoitukseen osoitettujen luottojen yhteismäärä oli 69,3 miljardia euroa, josta 9,1 miljardia euroa oli osoitettu energiaverkkoihin käytettäväksi. |
| --- | --- |

3.2.5

Investointien toteuttamisvaiheessa rahoitusta voidaan saada myös hyödyntämällä muita rahoitusvälineitä (rahastoja, luottoja). Euroopan investointipankki on Euroopan laajuisten verkkojen tärkein rahoituslähde. Vuosina 1993–2005 kaikkien Euroopan laajuisten verkkojen rahoitukseen osoitettujen luottojen yhteismäärä oli 69,3 miljardia euroa, josta 9,1 miljardia euroa oli osoitettu energiaverkkoihin käytettäväksi.

3.3   Euroopan laajuiset televiestintäverkot

| 3.3.1 | Kaikista Euroopan laajuisista verkoista televiestintäverkkojen (eTEN) infrastruktuurin rakentaminen on edistynyt parhaiten. Vuodesta 1988 alkaen vähitellen toteutetusta televiestintäpalvelujen avaamisella kilpailulle on ollut merkittäviä vaikutuksia. Kilpailun lisääntyminen on lisännyt investointeja ja innovaatioita, tuonut markkinoille uusia palveluja ja alentanut selvästi kuluttajahintoja. |
| --- | --- |

3.3.1

Kaikista Euroopan laajuisista verkoista televiestintäverkkojen (eTEN) infrastruktuurin rakentaminen on edistynyt parhaiten. Vuodesta 1988 alkaen vähitellen toteutetusta televiestintäpalvelujen avaamisella kilpailulle on ollut merkittäviä vaikutuksia. Kilpailun lisääntyminen on lisännyt investointeja ja innovaatioita, tuonut markkinoille uusia palveluja ja alentanut selvästi kuluttajahintoja.

| 3.3.2 | Nykyisin investoidaan eniten olemassa olevien verkkojen päivittämiseen seuraavan sukupolven teknologiaan, kolmannen sukupolven matkaviestinnän ja muun langattoman infrastruktuurin käyttöönottoon sekä laajakaistasovelluksiin EU:n maaseutualueilla. |
| --- | --- |

3.3.2

Nykyisin investoidaan eniten olemassa olevien verkkojen päivittämiseen seuraavan sukupolven teknologiaan, kolmannen sukupolven matkaviestinnän ja muun langattoman infrastruktuurin käyttöönottoon sekä laajakaistasovelluksiin EU:n maaseutualueilla.

| 3.3.2.1 | Investointeihin voi sisältyä valokaapeliverkkoja, joiden osalta rakennustöiden ja rakennusten sisällä tehtävän kaapeloinnin osuus on 70 prosenttia käyttöönottokustannuksista. Teiden, rautateiden ja energialinjojen rakentaminen voi helpottaa edellä mainittujen verkkojen käyttöönottoa vaikeasti saavutettavilla alueilla. |
| --- | --- |

3.3.2.1

Investointeihin voi sisältyä valokaapeliverkkoja, joiden osalta rakennustöiden ja rakennusten sisällä tehtävän kaapeloinnin osuus on 70 prosenttia käyttöönottokustannuksista. Teiden, rautateiden ja energialinjojen rakentaminen voi helpottaa edellä mainittujen verkkojen käyttöönottoa vaikeasti saavutettavilla alueilla.

| 3.3.3 | Eurooppalaiseen televiestintäverkkoon liittyvä olennainen ongelma on laajakaistan levinneisyyserojen umpeen kurominen. Eroja on kaupunkien ja maaseudun välillä, ja tässä tilanteessa jäsenvaltioiden on toteutettava konkreettisia toimia ja asetettava tavoitteita erojen umpeen kuromiseksi vuoteen 2010 mennessä. |
| --- | --- |

3.3.3

Eurooppalaiseen televiestintäverkkoon liittyvä olennainen ongelma on laajakaistan levinneisyyserojen umpeen kurominen. Eroja on kaupunkien ja maaseudun välillä, ja tässä tilanteessa jäsenvaltioiden on toteutettava konkreettisia toimia ja asetettava tavoitteita erojen umpeen kuromiseksi vuoteen 2010 mennessä.

| 3.3.4 | Eri rahoituslähteiden (rakennerahastot, maaseudun kehittämisrahasto, TEN ja kansalliset varat) koordinointia ja yhdentämistä olisi tehostettava, jotta voitaisiin varmistaa suunnittelun johdonmukaisuus ja täydentää laajakaistan kattavuus. |
| --- | --- |

3.3.4

Eri rahoituslähteiden (rakennerahastot, maaseudun kehittämisrahasto, TEN ja kansalliset varat) koordinointia ja yhdentämistä olisi tehostettava, jotta voitaisiin varmistaa suunnittelun johdonmukaisuus ja täydentää laajakaistan kattavuus.

Euroopan laajuisia verkkoja koskevan yhdennetyn lähestymistavan piiriin kuuluvat alat

3.4   Euroopan laajuisten verkkojen keskinäinen synergia

| 3.4.1 | Ensimmäinen esimerkki Euroopan laajuisten verkkojen synergiasta on rautatie- ja maantieliikenteen yhdistäminen (13). Yhdistämisen hyödyt on esitetty komission tiedonannossa aiheesta ”Euroopan laajuisten tärkeimpien liikennereittien jatkaminen naapurimaihin — Liikennettä koskevat suuntaviivat Euroopassa ja naapurialueilla” (14). Tärkeimmät niistä ovat maankäytön tehostaminen, rakennustöiden yhteinen toteuttaminen, ympäristön esteettisiin arvoihin kohdistuvien vaikutusten ja maiseman pirstoutumisen vähentäminen. Lisäksi on toteutettu toimenpiteitä, joilla lievennetään yhteisen infrastruktuurin vaikutuksia (esim. meluaidat ja ylimenopaikat eläimille). Yhdistetyn infrastruktuurin käyttö tarjoaa lisäksi todellisia mahdollisuuksia vähentää kustannuksia ja haitallisia ympäristövaikutuksia. |
| --- | --- |

3.4.1

Ensimmäinen esimerkki Euroopan laajuisten verkkojen synergiasta on rautatie- ja maantieliikenteen yhdistäminen (13). Yhdistämisen hyödyt on esitetty komission tiedonannossa aiheesta ”Euroopan laajuisten tärkeimpien liikennereittien jatkaminen naapurimaihin — Liikennettä koskevat suuntaviivat Euroopassa ja naapurialueilla” (14). Tärkeimmät niistä ovat maankäytön tehostaminen, rakennustöiden yhteinen toteuttaminen, ympäristön esteettisiin arvoihin kohdistuvien vaikutusten ja maiseman pirstoutumisen vähentäminen. Lisäksi on toteutettu toimenpiteitä, joilla lievennetään yhteisen infrastruktuurin vaikutuksia (esim. meluaidat ja ylimenopaikat eläimille). Yhdistetyn infrastruktuurin käyttö tarjoaa lisäksi todellisia mahdollisuuksia vähentää kustannuksia ja haitallisia ympäristövaikutuksia.

| 3.4.2 | On tutkittu (15) mahdollisuuksia kehittää myös muita yhdistelmiä, kuten suurjännitelinjan sijoittamista rautatietunneliin ja televiestintäkaapelin ja erityisesti valokaapelin yhdistämistä rautatielinjoihin. Tutkimuksissa on tarkasteltu teknistä toteutettavuutta, vaikutuksia hankkeiden kustannuksiin sekä menettelyjen monimutkaisuutta. Tutkimuksen tuloksia esitellään tuonnempana. |
| --- | --- |

3.4.2

On tutkittu (15) mahdollisuuksia kehittää myös muita yhdistelmiä, kuten suurjännitelinjan sijoittamista rautatietunneliin ja televiestintäkaapelin ja erityisesti valokaapelin yhdistämistä rautatielinjoihin. Tutkimuksissa on tarkasteltu teknistä toteutettavuutta, vaikutuksia hankkeiden kustannuksiin sekä menettelyjen monimutkaisuutta. Tutkimuksen tuloksia esitellään tuonnempana.

| 3.4.2.1 | Kaasuputkien ja muun infrastruktuurin yhdistämisen lisäksi — mikä voi olla teknisesti vaikeaa toteuttaa, koska se vaatisi laajat suoja-alueet — muiden Euroopan laajuisten verkkojen yhdistämisestä keskenään voi todella olla saatavissa etuja. |
| --- | --- |

3.4.2.1

Kaasuputkien ja muun infrastruktuurin yhdistämisen lisäksi — mikä voi olla teknisesti vaikeaa toteuttaa, koska se vaatisi laajat suoja-alueet — muiden Euroopan laajuisten verkkojen yhdistämisestä keskenään voi todella olla saatavissa etuja.

| 3.4.2.2 | Televiestintä- ja liikenneverkkojen välinen synergia näyttää kaikkein lupaavimmalta. Liikenneverkkoja voidaan optimoida varustamalla ne omilla viestintäverkoilla, joita käytetään verkon hallintaan. Useimmilla rautatie- ja moottoritieverkoilla on jo käytössään tällaisia viestintäverkkoja. Joissakin tapauksissa niiden ylikapasiteettia käytetään muihin tarkoituksiin, kuten tiedonsiirtoon. |
| --- | --- |

3.4.2.2

Televiestintä- ja liikenneverkkojen välinen synergia näyttää kaikkein lupaavimmalta. Liikenneverkkoja voidaan optimoida varustamalla ne omilla viestintäverkoilla, joita käytetään verkon hallintaan. Useimmilla rautatie- ja moottoritieverkoilla on jo käytössään tällaisia viestintäverkkoja. Joissakin tapauksissa niiden ylikapasiteettia käytetään muihin tarkoituksiin, kuten tiedonsiirtoon.

| 3.4.2.3 | Infrastruktuurin hallintaverkon ja televiestintäverkon välisen synergian järjestelmällinen tavoittelu on toistaiseksi ollut harvinaista. |
| --- | --- |

3.4.2.3

Infrastruktuurin hallintaverkon ja televiestintäverkon välisen synergian järjestelmällinen tavoittelu on toistaiseksi ollut harvinaista.

| 3.4.2.4 | Mielenkiintoisia sähköverkkojen tai liikenne- ja televiestintäinfrastruktuurien yhteenliittämiseen perustuvia ratkaisuja olisivat muun muassa kanavien ja jokien varsille sijoitetut suurjännitekaapelit, pienen jännitteen yhteenliitokset (2 x 2,5 kV) suurnopeusradoilla tai maanalaisten suurjännitelinjojen (300–700 kV) järjestelmällinen yhteenliittäminen liikenneverkkojen väylillä. Näillä ehdotuksilla ei kuitenkaan voi poistaa kansallisten suurjänniteverkkojen välittömän yhteenliittämisen tarvetta, vaan ne tähtäävät kansallisten sähköverkkojen tihentämiseen pidemmällä aikavälillä, samassa tahdissa mittavien infrastruktuurihankkeiden toteuttamisen kanssa. |
| --- | --- |

3.4.2.4

Mielenkiintoisia sähköverkkojen tai liikenne- ja televiestintäinfrastruktuurien yhteenliittämiseen perustuvia ratkaisuja olisivat muun muassa kanavien ja jokien varsille sijoitetut suurjännitekaapelit, pienen jännitteen yhteenliitokset (2 x 2,5 kV) suurnopeusradoilla tai maanalaisten suurjännitelinjojen (300–700 kV) järjestelmällinen yhteenliittäminen liikenneverkkojen väylillä. Näillä ehdotuksilla ei kuitenkaan voi poistaa kansallisten suurjänniteverkkojen välittömän yhteenliittämisen tarvetta, vaan ne tähtäävät kansallisten sähköverkkojen tihentämiseen pidemmällä aikavälillä, samassa tahdissa mittavien infrastruktuurihankkeiden toteuttamisen kanssa.

3.5   Ympäristönsuojelukysymykset ja Euroopan laajuiset verkot

| 3.5.1 | Kasvua ja työllisyyttä koskevassa Lissabonin strategiassa kehotetaan noudattamaan Euroopan laajuisten verkkojen toteuttamisessa lähestymistapaa, joka on kestävän kehityksen periaatteen mukainen. |
| --- | --- |

3.5.1

Kasvua ja työllisyyttä koskevassa Lissabonin strategiassa kehotetaan noudattamaan Euroopan laajuisten verkkojen toteuttamisessa lähestymistapaa, joka on kestävän kehityksen periaatteen mukainen.

| 3.5.2 | Euroopan laajuisten liikenneverkkojen ensisijaisista hankkeista useimmissa suositaan ympäristöä säästäviä ja vähän energiaa kuluttavia liikennemuotoja kuten rautatie- ja vesiliikennettä. Euroopan laajuisen liikenneverkon toteuttaminen vaikuttaa myönteisesti ympäristöön. Nykyvauhdilla liikenteen CO2 -päästöt ovat vuoteen 2020 mennessä 38 prosenttia nykyistä tasoa korkeammat. Komission näkemyksen mukaan kolmenkymmenen ensisijaisen hankkeen toteuttaminen vähentää tätä nousua noin 4 prosenttia, mikä vastaa CO2 -päästöjen 6,3 miljoonan tonnin vähennystä vuosittain. |
| --- | --- |

3.5.2

Euroopan laajuisten liikenneverkkojen ensisijaisista hankkeista useimmissa suositaan ympäristöä säästäviä ja vähän energiaa kuluttavia liikennemuotoja kuten rautatie- ja vesiliikennettä. Euroopan laajuisen liikenneverkon toteuttaminen vaikuttaa myönteisesti ympäristöön. Nykyvauhdilla liikenteen CO2 -päästöt ovat vuoteen 2020 mennessä 38 prosenttia nykyistä tasoa korkeammat. Komission näkemyksen mukaan kolmenkymmenen ensisijaisen hankkeen toteuttaminen vähentää tätä nousua noin 4 prosenttia, mikä vastaa CO2 -päästöjen 6,3 miljoonan tonnin vähennystä vuosittain.

| 3.5.3 | Kansallisten energiaverkkojen yhteenliittäminen ja uusiutuvien energialähteiden yhdistäminen mahdollistavat kapasiteetin parhaan mahdollisen käytön kaikissa jäsenvaltioissa, mikä puolestaan lieventää haitallisia ympäristövaikutuksia. |
| --- | --- |

3.5.3

Kansallisten energiaverkkojen yhteenliittäminen ja uusiutuvien energialähteiden yhdistäminen mahdollistavat kapasiteetin parhaan mahdollisen käytön kaikissa jäsenvaltioissa, mikä puolestaan lieventää haitallisia ympäristövaikutuksia.

| 3.5.4 | Yhteisön ympäristölainsäädännössä määritetään selkeät puitteet suurten hankkeiden toteuttamiselle. Myös Euroopan laajuisen verkon kehittämistä koskevissa yhteisön suuntaviivoissa on yksiselitteinen viittaus näihin puitteisiin (16). Jokaisesta uudesta Euroopan laajuisten verkkojen infrastruktuuriohjelmasta on tehtävä strateginen ympäristöanalyysi (17) ja jokainen hanke on arvioitava erikseen (18). Näitä arviointeja voidaan käyttää hyväksi tutkittaessa mahdollisia synergiaetuja. |
| --- | --- |

3.5.4

Yhteisön ympäristölainsäädännössä määritetään selkeät puitteet suurten hankkeiden toteuttamiselle. Myös Euroopan laajuisen verkon kehittämistä koskevissa yhteisön suuntaviivoissa on yksiselitteinen viittaus näihin puitteisiin (16). Jokaisesta uudesta Euroopan laajuisten verkkojen infrastruktuuriohjelmasta on tehtävä strateginen ympäristöanalyysi (17) ja jokainen hanke on arvioitava erikseen (18). Näitä arviointeja voidaan käyttää hyväksi tutkittaessa mahdollisia synergiaetuja.

| 3.5.5 | Jokaisessa hankkeessa on noudatettava melua, vedenlaatua sekä kasviston ja eläimistön suojelua koskevaa yhteisön lainsäädäntöä (19). |
| --- | --- |

3.5.5

Jokaisessa hankkeessa on noudatettava melua, vedenlaatua sekä kasviston ja eläimistön suojelua koskevaa yhteisön lainsäädäntöä (19).

| 3.5.6 | Jos mikään vaihtoehdoista yleishyödyllisiksi hankkeiksi ei tarjoa optimaalista ratkaisua yhteisön lainsäädännön mukaisesti, voidaan hyväksyä toimenpiteitä, joilla mahdollistetaan hankkeen toteuttaminen sekä kompensoidaan sen mahdollisia kielteisiä seurauksia. |
| --- | --- |

3.5.6

Jos mikään vaihtoehdoista yleishyödyllisiksi hankkeiksi ei tarjoa optimaalista ratkaisua yhteisön lainsäädännön mukaisesti, voidaan hyväksyä toimenpiteitä, joilla mahdollistetaan hankkeen toteuttaminen sekä kompensoidaan sen mahdollisia kielteisiä seurauksia.

3.6   Yhdennetty lähestymistapa Euroopan laajuisten verkkojen rahoitukseen

| 3.6.1 | Rahastojen yhdistämiseen Euroopan laajuisia liikenneverkkoja toteutettaessa liittyy suuria ongelmia ja jopa riitoja. Komissio on kantanut jatkuvasti huolta siitä, että samaa hanketta rahoitetaan mahdollisesti samanaikaisesti yhteisön eri lähteistä. Tilintarkastustuomioistuin on korostanut tätä kysymystä kertomuksissaan, jotka koskevat komission toteuttamaa Euroopan laajuisten verkkojen täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

3.6.1

Rahastojen yhdistämiseen Euroopan laajuisia liikenneverkkoja toteutettaessa liittyy suuria ongelmia ja jopa riitoja. Komissio on kantanut jatkuvasti huolta siitä, että samaa hanketta rahoitetaan mahdollisesti samanaikaisesti yhteisön eri lähteistä. Tilintarkastustuomioistuin on korostanut tätä kysymystä kertomuksissaan, jotka koskevat komission toteuttamaa Euroopan laajuisten verkkojen täytäntöönpanoa.

| 3.6.2 | Tässä lausunnossa käsiteltävässä tiedonannossa erityisryhmä tulee siihen tulokseen, että tuen antaminen yhdelle hankkeelle yhteisön eri rahastoista tulisi estää. Talousarviota koskevan avoimuuden ja moitteettoman varainhoidon varmistamiseksi varainhoitoasetuksessa ja/tai jo hyväksytyissä tai hyväksyttävinä olevissa alakohtaisissa perussäädöksissä ei anneta mahdollisuutta myöntää samaan hankkeeseen tukea yhteisön eri rahoitusvälineistä. |
| --- | --- |

3.6.2

Tässä lausunnossa käsiteltävässä tiedonannossa erityisryhmä tulee siihen tulokseen, että tuen antaminen yhdelle hankkeelle yhteisön eri rahastoista tulisi estää. Talousarviota koskevan avoimuuden ja moitteettoman varainhoidon varmistamiseksi varainhoitoasetuksessa ja/tai jo hyväksytyissä tai hyväksyttävinä olevissa alakohtaisissa perussäädöksissä ei anneta mahdollisuutta myöntää samaan hankkeeseen tukea yhteisön eri rahoitusvälineistä.

| 3.6.3 | Tiedonantoon sisältyy myös tärkeä tieto, joka vaikuttaa suuresti Euroopan laajuisten verkkojen puitteissa yhdistettyihin investointeihin. Sen mukaan rakennerahastoista tai koheesiorahastosta rahoitustukea saavaan toimintaohjelmaan kuuluvan hankkeen kuluihin ei voi saada rahoitusta muista yhteisön rahoitusvälineistä. |
| --- | --- |

3.6.3

Tiedonantoon sisältyy myös tärkeä tieto, joka vaikuttaa suuresti Euroopan laajuisten verkkojen puitteissa yhdistettyihin investointeihin. Sen mukaan rakennerahastoista tai koheesiorahastosta rahoitustukea saavaan toimintaohjelmaan kuuluvan hankkeen kuluihin ei voi saada rahoitusta muista yhteisön rahoitusvälineistä.

| 3.6.3.1 | Tästä seuraa, että jos kuluihin, esimerkiksi ERTMS-laitteistojen hankintaan tai rautatielinjan sähköistykseen, ei saada rahoitustukea rakennerahastoista ja/tai koheesiorahastosta, niihin voi saada TEN-rahoitusta. Rautatielinjan varsinaisia rakennustöitä voidaan rahoittaa Euroopan aluekehitysrahastosta tai koheesiorahastosta. Hankkeet voidaan myös jakaa maantieteellisiin osiin, jotka voivat saada joko yhteisrahoitusta aluekehitysrahastosta tai koheesiorahastosta taikka TEN-rahoitusta. |
| --- | --- |

3.6.3.1

Tästä seuraa, että jos kuluihin, esimerkiksi ERTMS-laitteistojen hankintaan tai rautatielinjan sähköistykseen, ei saada rahoitustukea rakennerahastoista ja/tai koheesiorahastosta, niihin voi saada TEN-rahoitusta. Rautatielinjan varsinaisia rakennustöitä voidaan rahoittaa Euroopan aluekehitysrahastosta tai koheesiorahastosta. Hankkeet voidaan myös jakaa maantieteellisiin osiin, jotka voivat saada joko yhteisrahoitusta aluekehitysrahastosta tai koheesiorahastosta taikka TEN-rahoitusta.

4.   Erityistä

4.1   Yhdennetty lähestymistapa energiaverkkojen kehitykseen: sähkö ja kaasu

| 4.1.1 | Kaasuntuotantoteknologioiden (kombitekniikan (20) sekä lämmön ja sähkön yhteistuotannon (21)) kehityksen vuoksi investointiriski kasvaa sähköverkkojen alalla (sähkönsiirto korvataan maakaasun kuljetuksella sekä paikallisten kaasuun perustuvien sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten, pienimuotoisen yhteistuotannon ja mikroyhteistuotannon kehittämisellä). |
| --- | --- |

4.1.1

Kaasuntuotantoteknologioiden (kombitekniikan (20) sekä lämmön ja sähkön yhteistuotannon (21)) kehityksen vuoksi investointiriski kasvaa sähköverkkojen alalla (sähkönsiirto korvataan maakaasun kuljetuksella sekä paikallisten kaasuun perustuvien sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten, pienimuotoisen yhteistuotannon ja mikroyhteistuotannon kehittämisellä).

| 4.1.2 | Kaasunsiirron uusien tekniikoiden kehityksen vuoksi investointiriski kasvaa maakaasuverkkojen alalla (maakaasun siirtoverkko korvataan meri- ja maantiekuljetuksilla hyödyntäen CNG (22)- ja LNG- teknologiaa (paineistettu maakaasu ja nesteytetty maakaasu). |
| --- | --- |

4.1.2

Kaasunsiirron uusien tekniikoiden kehityksen vuoksi investointiriski kasvaa maakaasuverkkojen alalla (maakaasun siirtoverkko korvataan meri- ja maantiekuljetuksilla hyödyntäen CNG (22)- ja LNG- teknologiaa (paineistettu maakaasu ja nesteytetty maakaasu).

| 4.1.3 | Sähkö- ja kaasusektorin (näiden sektorien yritysten) lähentyminen eli omistussuhteiden, hallinnoinnin ja organisoinnin alan lähentyminen on yhdennetyn teknologisen lähestymistavan edellytys maakaasun hyödyntämisessä sekä sähkön- ja lämmöntuotannossa. Sen vuoksi on välttämätöntä rikkoa sektorirajat (luopua sähkön ja kaasun molemminpuolisesta erillään pitämisestä). Erityisen tärkeää on kiirehtiä sähkö- ja kaasualan lähentymistä EU:n uusissa jäsenvaltioissa (Keski- ja Itä-Euroopassa) ja ottaa samalla huomioon yhteiskunnalliset seuraukset, joita siitä aina aiheutuu asianomaisissa jäsenvaltiossa, olivatpa ne sitten ”uusia” tai ”vanhoja” jäsenvaltioita. |
| --- | --- |

4.1.3

Sähkö- ja kaasusektorin (näiden sektorien yritysten) lähentyminen eli omistussuhteiden, hallinnoinnin ja organisoinnin alan lähentyminen on yhdennetyn teknologisen lähestymistavan edellytys maakaasun hyödyntämisessä sekä sähkön- ja lämmöntuotannossa. Sen vuoksi on välttämätöntä rikkoa sektorirajat (luopua sähkön ja kaasun molemminpuolisesta erillään pitämisestä). Erityisen tärkeää on kiirehtiä sähkö- ja kaasualan lähentymistä EU:n uusissa jäsenvaltioissa (Keski- ja Itä-Euroopassa) ja ottaa samalla huomioon yhteiskunnalliset seuraukset, joita siitä aina aiheutuu asianomaisissa jäsenvaltiossa, olivatpa ne sitten ”uusia” tai ”vanhoja” jäsenvaltioita.

4.2   Yhdennetty lähestymistapa valokaapeliverkkojen kehitykseen

| 4.2.1 | Osassa EU-maita, joihin kuuluu myös uusia jäsenvaltioita (esimerkiksi Puola) on rakennettu suuria valokaapeliverkkoja teknologiseen käyttöön eli sähköntuotantoa (23) tai rautateitä (24) varten. Näiden verkkojen kaupallinen hyödyntäminen etenee kyllä (25), mutta niiden merkittävää yhdentymispotentiaalia ei vielä käytetä hyväksi. Esimerkiksi kaasusektorilla on vielä tätä hyödyntämätöntä potentiaalia. Ennen kaikkea yhdentymispotentiaalia on kuitenkin eri infrastruktuurien käyttöön tarkoitettujen teknologisten valokaapeliverkkojen (sähkö, rautatiet) yhdistämisessä televiestintäverkkoon, jotta voidaan rakentaa tehokas liityntäverkko. |
| --- | --- |

4.2.1

Osassa EU-maita, joihin kuuluu myös uusia jäsenvaltioita (esimerkiksi Puola) on rakennettu suuria valokaapeliverkkoja teknologiseen käyttöön eli sähköntuotantoa (23) tai rautateitä (24) varten. Näiden verkkojen kaupallinen hyödyntäminen etenee kyllä (25), mutta niiden merkittävää yhdentymispotentiaalia ei vielä käytetä hyväksi. Esimerkiksi kaasusektorilla on vielä tätä hyödyntämätöntä potentiaalia. Ennen kaikkea yhdentymispotentiaalia on kuitenkin eri infrastruktuurien käyttöön tarkoitettujen teknologisten valokaapeliverkkojen (sähkö, rautatiet) yhdistämisessä televiestintäverkkoon, jotta voidaan rakentaa tehokas liityntäverkko.

| 4.2.2 | Useissa EU-maissa ja erityisesti uusissa jäsenvaltioissa rakennetaan intensiivisesti kunnallisia infrastruktuureja kuten vesiputkistoja sekä viemäriverkostoja. Niihin saadaan osarahoitusta EU:lta ja ennen kaikkea aluekehitysrahastoista ja koheesiorahastoista. Se on ainutlaatuinen tilaisuus yhdentää valokaapeliliitäntäverkot näiden perusrakenteiden kanssa. Euroopan maaseudulle ja pienille paikkakunnille se on tilaisuus ottaa edistysaskel. Puheena olevaa konkreettista lähentymistä voitaisiin tukea tehokkaasti edistämällä sellaisia järjestelyjä, joilla myönnetään unionin varoja kunnallisten infrastruktuurien kehitykseen. Tämä voisi tapahtua esimerkiksi edistämällä yhdennettyjen infrastruktuurien rakentamista. |
| --- | --- |

4.2.2

Useissa EU-maissa ja erityisesti uusissa jäsenvaltioissa rakennetaan intensiivisesti kunnallisia infrastruktuureja kuten vesiputkistoja sekä viemäriverkostoja. Niihin saadaan osarahoitusta EU:lta ja ennen kaikkea aluekehitysrahastoista ja koheesiorahastoista. Se on ainutlaatuinen tilaisuus yhdentää valokaapeliliitäntäverkot näiden perusrakenteiden kanssa. Euroopan maaseudulle ja pienille paikkakunnille se on tilaisuus ottaa edistysaskel. Puheena olevaa konkreettista lähentymistä voitaisiin tukea tehokkaasti edistämällä sellaisia järjestelyjä, joilla myönnetään unionin varoja kunnallisten infrastruktuurien kehitykseen. Tämä voisi tapahtua esimerkiksi edistämällä yhdennettyjen infrastruktuurien rakentamista.

| 4.2.3 | Valokaapeliliityntäverkko voi olla älykkäiden kunnallisten infrastruktuurien rakentamisen perusta. Kyseinen infrastruktuuri kattaa perusrakenteiden (älykkäiden) osatekijöiden (vesiputkien, viemäriverkon, liikenteen, lämpöverkkojen, yleisen turvallisuuden) (teknisen) hallinnan sekä mainittujen infrastruktuurien hallinnoinnin (teknisen valvonnan osalta ja palvelumarkkinoilla). GIS-karttojen tulisi olla erottamaton osa älykkäitä kunnallisia infrastruktuureja. (Niiden tulisi olla kunnan tai hallintopiirin hallinnoimia ja kaikkien kyseisellä alueella toimivien infrastruktuuriyritysten saatavilla). GIS-kartat tarjoavat tällä hetkellä parhaat mahdollisuudet kunnan infrastruktuurin verkostojen yhdentämiseen. |
| --- | --- |

4.2.3

Valokaapeliliityntäverkko voi olla älykkäiden kunnallisten infrastruktuurien rakentamisen perusta. Kyseinen infrastruktuuri kattaa perusrakenteiden (älykkäiden) osatekijöiden (vesiputkien, viemäriverkon, liikenteen, lämpöverkkojen, yleisen turvallisuuden) (teknisen) hallinnan sekä mainittujen infrastruktuurien hallinnoinnin (teknisen valvonnan osalta ja palvelumarkkinoilla). GIS-karttojen tulisi olla erottamaton osa älykkäitä kunnallisia infrastruktuureja. (Niiden tulisi olla kunnan tai hallintopiirin hallinnoimia ja kaikkien kyseisellä alueella toimivien infrastruktuuriyritysten saatavilla). GIS-kartat tarjoavat tällä hetkellä parhaat mahdollisuudet kunnan infrastruktuurin verkostojen yhdentämiseen.

4.3   Yhdennetty lähestymistapa sekä kaasun ja uusiutuvat energianlähteet yhdistävä ja ympäristöystävällisen energiantuotannon teknologia

| 4.3.1 | Kaasun ja uusiutuvat energianlähteet yhdistävä teknologia (pienimuotoinen tuotanto, yhteistuotanto (26), suurilla maatiloilla tapahtuvaan biomassan kaasuunnuttamiseen perustuva tuotanto) antaa mahdollisuuden rajoittaa sähköverkkojen laajentamista ja vähentää verkkohävikkiä sekä tehostaa primäärienergian hyödyntämistä. Samalla voidaan vähentää hiilidioksidipäästöjä. |
| --- | --- |

4.3.1

Kaasun ja uusiutuvat energianlähteet yhdistävä teknologia (pienimuotoinen tuotanto, yhteistuotanto (26), suurilla maatiloilla tapahtuvaan biomassan kaasuunnuttamiseen perustuva tuotanto) antaa mahdollisuuden rajoittaa sähköverkkojen laajentamista ja vähentää verkkohävikkiä sekä tehostaa primäärienergian hyödyntämistä. Samalla voidaan vähentää hiilidioksidipäästöjä.

| 4.3.2 | Erittäin tärkeän integroitujen teknologioiden ryhmän muodostavat ympäristöystävällisen energiantuotannon teknologiat (ympäristöystävällinen yhteistuotanto), jotka tuottavat energiaa (sähkö- ja lämpöenergiaa) ja hyödyntävät jätteitä (yhdyskuntajätettä, maatalousjätettä ja maa- ja elintarviketalouden tuottamaa jätettä). |
| --- | --- |

4.3.2

Erittäin tärkeän integroitujen teknologioiden ryhmän muodostavat ympäristöystävällisen energiantuotannon teknologiat (ympäristöystävällinen yhteistuotanto), jotka tuottavat energiaa (sähkö- ja lämpöenergiaa) ja hyödyntävät jätteitä (yhdyskuntajätettä, maatalousjätettä ja maa- ja elintarviketalouden tuottamaa jätettä).

4.4   Yhdennetty lähestymistapa infrastruktuurirakenteiden verkostojen rahoitukseen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien muodossa

| 4.4.1 | Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien muodossa tapahtuvan infrastruktuurien yhdennetyn rahoituksen tavoitteena on tehostaa infrastruktuurien kehittämiseen osoitettujen unionin varojen hyödyntämistä erityisesti uusissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

4.4.1

Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien muodossa tapahtuvan infrastruktuurien yhdennetyn rahoituksen tavoitteena on tehostaa infrastruktuurien kehittämiseen osoitettujen unionin varojen hyödyntämistä erityisesti uusissa jäsenvaltioissa.

| 4.4.2 | Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista saadut kokemukset, jotka on kerätty 15 ”vanhassa” jäsenvaltiossa, koskevat suurten infrastruktuuri-investointien rahoitusta. Uusissa jäsenvaltioissa (Itä- ja Keski-Euroopan maissa) on tarpeen hyödyntää julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia pienten infrastruktuuri-investointien rahoitukseen kunnissa. Sen vuoksi nyt on yhä tärkeämpää siirtää kumppanuuksien toteuttamisesta saatuja kokemuksia vanhoista jäsenvaltioista uusiin. (On kuitenkin otettava huomioon, että kokemusten suora siirtäminen ei ole mahdollista, samoin kuin ei ole mahdollista verrata suoraan yksittäisten suurten infrastruktuurihankkeiden rahoitusta pienten, mutta lukuisten hankkeiden rahoitukseen.) |
| --- | --- |

4.4.2

Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista saadut kokemukset, jotka on kerätty 15 ”vanhassa” jäsenvaltiossa, koskevat suurten infrastruktuuri-investointien rahoitusta. Uusissa jäsenvaltioissa (Itä- ja Keski-Euroopan maissa) on tarpeen hyödyntää julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia pienten infrastruktuuri-investointien rahoitukseen kunnissa. Sen vuoksi nyt on yhä tärkeämpää siirtää kumppanuuksien toteuttamisesta saatuja kokemuksia vanhoista jäsenvaltioista uusiin. (On kuitenkin otettava huomioon, että kokemusten suora siirtäminen ei ole mahdollista, samoin kuin ei ole mahdollista verrata suoraan yksittäisten suurten infrastruktuurihankkeiden rahoitusta pienten, mutta lukuisten hankkeiden rahoitukseen.)

| 4.4.3 | Unionin varojen saatavuuden vuoksi joidenkin jäsenvaltioiden (myös Keski- ja Itä-Euroopassa sijaitsevien) kunnissa hyväksytään usein yli-investoinnit alakohtaisiin infrastruktuureihin, erityisesti sellaisiin rakenteisiin kuin vesiputkisto tai viemäriverkko, mutta toisaalta ei hyödynnetä alakohtaisten infrastruktuurien yhdentämismahdollisuuksia investointivaiheessa. Se on hyvin vaarallista, sillä näin menetetään mahdollisuus laskea infrastruktuuri-investointien kustannuksia (unionin varojen hyödyntämisen tehokkuuden lasku) sekä lisätään kunnan rasitteita perusteettomilla liian suurten investointien käyttökustannuksilla tulevaisuudessa (lisätään infrastruktuurin pysyviä käyttökustannuksia, jotka kunnan asukkaat maksavat). Yksityisen pääoman käyttö infrastruktuurin rahoittamiseen on tehokas tapa hyödyntää yhdentämismahdollisuuksia ja vähentää yli-investoinnin vaaraa. |
| --- | --- |

4.4.3

Unionin varojen saatavuuden vuoksi joidenkin jäsenvaltioiden (myös Keski- ja Itä-Euroopassa sijaitsevien) kunnissa hyväksytään usein yli-investoinnit alakohtaisiin infrastruktuureihin, erityisesti sellaisiin rakenteisiin kuin vesiputkisto tai viemäriverkko, mutta toisaalta ei hyödynnetä alakohtaisten infrastruktuurien yhdentämismahdollisuuksia investointivaiheessa. Se on hyvin vaarallista, sillä näin menetetään mahdollisuus laskea infrastruktuuri-investointien kustannuksia (unionin varojen hyödyntämisen tehokkuuden lasku) sekä lisätään kunnan rasitteita perusteettomilla liian suurten investointien käyttökustannuksilla tulevaisuudessa (lisätään infrastruktuurin pysyviä käyttökustannuksia, jotka kunnan asukkaat maksavat). Yksityisen pääoman käyttö infrastruktuurin rahoittamiseen on tehokas tapa hyödyntää yhdentämismahdollisuuksia ja vähentää yli-investoinnin vaaraa.

Bryssel 13. maaliskuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Tällä tarkoitetaan organisatorista, yritykset kattavaa eri sektorien lähentymistä.

1

(2)  Älykkäisiin infrastruktuureihin kuuluu kiinteitä tai sisäänrakennettuja osia, jotka voivat kerätä ja välittää tietoa infrastruktuurin tilasta keskustietokoneeseen ja joissakin tapauksissa ottaa vastaan ohjeita tietokoneelta, joka käynnistää ohjauslaitteet. (U of T Civil Engineering, viimeksi päivitetty 9.11.2001.

2

U of T Civil Engineering

(3)  Ks. kohdan 4.2.3 erityishuomiot.

3

(4)  Hukkakustannukset (stranded costs) ovat yksinomaan menneisyydessä syntyneitä investointikustannuksia ja velvoitteita (historialliset kustannukset), joita investoija ei ole vielä saanut takaisin sähkön myynnistä ja muista palveluista, eikä niitä voi saada takaisin kilpailuun perustuvilla markkinoilla. Viimeinen ajankohta kulujen kattamiseen on yleensä energiamarkkinoiden luominen tai vapauttaminen.

4

Hukkakustannukset

stranded costs

(5)  Perustamissopimuksen 154, 155 ja 156 artikla.

5

(6)  Kasvua ja työllisyyttä koskevat yhdennetyt suuntaviivat (2005–2008) 9, 10, 11 ja 16.

6

(7)  KOM(2007) 32, 31.1.2007.

7

(8)  Juutinrauman kiinteä yhteys (Ruotsin ja Tanskan välillä, valmistui vuonna 2000), Malpensan lentoasema (Italia, valmistui vuonna 2001), Betuwen rata (Rotterdamista Saksan rajalle, valmistui vuonna 2007) sekä PBKAL (suurnopeuksinen rautatiereitti Pariisi–Bryssel–Köln–Amsterdam–Lontoo, valmistui vuonna 2007).

8

(9)  EUVL C 115, 28.6.2005, s. 130.

9

(10)  Synergies between Trans-European Networks, Evaluations of potential areas for synergetic impacts, ECORYS, elokuu 2006.

10

Synergies between Trans-European Networks, Evaluations of potential areas for synergetic impacts

(11)  Aleksandra Gawlikowska-Fryk, Transeuropejskie sieci energetyczne [Euroopan laajuiset energiaverkot], v. 2007.

11

Transeuropejskie sieci energetyczne

(12)  LNG, Liquid Natural Gas.

12

Liquid Natural Gas

(13)  Synergian tavoittelu on lakisääteinen velvollisuus eräissä jäsenvaltioissa, erityisesti Saksassa, jossa liittovaltion luonnonsuojelulain 2 pykälässä säädetään yhdistämisvelvoitteesta (Bundesnaturschutzgesetz, 2 pykälä, Bündelungsgebot).

13

Bundesnaturschutzgesetz

Bündelungsgebot

(14)  KOM(2007) 32 lopullinen, 31.1.2007.

14

(15)  Synergies between Trans-European Networks, Evaluations of potential areas for synergetic impacts, ECORYS, elokuu 2006.

15

Synergies between Trans-European Networks, Evaluations of potential areas for synergetic impacts

(16)  Edellä mainitun päätöksen 884/2004/EY 8 artikla.

16

(17)  Tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista annettu direktiivi 2001/42/EY.

17

(18)  Tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annettu direktiivi 85/337/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiiveillä 97/11/EY ja 2003/35/EY.

18

(19)  Lintudirektiivi 79/409/ETY, luontotyyppidirektiivi 92/43/ETY ja vesipolitiikan puitedirektiivi 2000/60/EY.

19

(20)  Höyry-/kaasuturbiinit, joiden yksikköteho vaihtelee muutaman kymmenen ja 200 MPa:n välillä — Jan Popczyk: ”Co dalej z elektroenergetyką?” [Mikä on sähköenergian tulevaisuus?] Miesięcznik Stowarzyszenia Elektryków Polskich, VI 2000.

20

Co dalej z elektroenergetyką?

Miesięcznik Stowarzyszenia Elektryków Polskich

(21)  Ks. alaviite 25.

21

(22)  CNG (Compressed Natural Gas) on polttoaine, joka on 20–25 MPa:n paineeseen puristettua paineistettua maakaasua.

22

Compressed Natural Gas

(23)  Esimerkiksi Puolassa tällainen valokaapeliverkko on ”TelEnergo”.

23

TelEnergo

(24)  Esimerkkinä on Puolan valokaapeliverkko ”Telekomunikacja Kolejowa — Grupa PKP”.

24

Telekomunikacja Kolejowa

Grupa PKP

(25)  Esimerkkinä tällaisesta yhteenliittämisestä Puolassa on TelEnergon ja Telbankin fuusio, jonka tuloksena syntyi Exatel, joka on nykyaikainen yritys televiestintä- ja tietotekniikkapalvelujen markkinoilla.

25

(26)  Yhteistuotanto (eli sähkön ja lämmön yhteistuotanto — CHP Combined Heat and Power) on tekninen prosessi, jossa synnytetään samalla sähköä ja hyötylämpöenergiaa yhteistuotantolaitoksissa. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta

26

Yhteistuotanto

Combined Heat and Power

---

| 9.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 204/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 204/31

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi maanteiden kansainvälisen tavaraliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä (uudelleenlaadittu)

KOM(2007) 265 lopullinen/3 — 2007/0099 COD

(2008/C 204/09)

Neuvosto päätti 16. heinäkuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 71 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi maanteiden kansainvälisen tavaraliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä (uudelleenlaadittu)

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 19. helmikuuta 2008. Esittelijä oli Eduardo Chagas.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. maaliskuuta 2008 pitämässään 443. täysistunnossa (maaliskuun 12. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 65 ääntä puolesta ja 21 vastaan 6:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK pitää ehdotusta asetukseksi maanteiden kansainvälisen tavaraliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä mielenkiintoisena. Komission valitsema vaihtoehto eli asetuksen täytäntöönpanon yhdenmukaistaminen vastaa alan ammattilaisten enemmistön vaatimuksia. Se mahdollistaisi kabotaasin tarkan määrittelyn ja helpottaisi sen soveltamista sekä parantaisi selvästi noudattamista ja valvontaa koskevia sääntöjä. |
| --- | --- |

1.1

ETSK pitää ehdotusta asetukseksi maanteiden kansainvälisen tavaraliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä mielenkiintoisena. Komission valitsema vaihtoehto eli asetuksen täytäntöönpanon yhdenmukaistaminen vastaa alan ammattilaisten enemmistön vaatimuksia. Se mahdollistaisi kabotaasin tarkan määrittelyn ja helpottaisi sen soveltamista sekä parantaisi selvästi noudattamista ja valvontaa koskevia sääntöjä.

| 1.2 | ETSK on kuitenkin sitä mieltä, että maanteiden kansainvälisen tavaraliikenteen markkinoille pääsyn sosiaaliseen ulottuvuuteen on kiinnitettävä enemmän huomiota. Kabotaasi sekä kolmansien maiden välinen liikenne (1) voivat aiheuttaa alalla epätervettä kilpailua ja sosiaalista polkumyyntiä, jotka ovat seurausta uusien ja vanhojen jäsenvaltioiden kuljettajien palkkaeroista. |
| --- | --- |

1.2

ETSK on kuitenkin sitä mieltä, että maanteiden kansainvälisen tavaraliikenteen markkinoille pääsyn sosiaaliseen ulottuvuuteen on kiinnitettävä enemmän huomiota. Kabotaasi sekä kolmansien maiden välinen liikenne (1) voivat aiheuttaa alalla epätervettä kilpailua ja sosiaalista polkumyyntiä, jotka ovat seurausta uusien ja vanhojen jäsenvaltioiden kuljettajien palkkaeroista.

| 1.3 | ETSK katsoo, että edellytys tehdä kabotaasikuljetus seitsemän päivän sisällä voi helpottaa kabotaasin valvontaa. Kabotaasi voidaan hyväksyä vain silloin, kun se seuraa välittömästi kansainvälistä kuljetusta. |
| --- | --- |

1.3

ETSK katsoo, että edellytys tehdä kabotaasikuljetus seitsemän päivän sisällä voi helpottaa kabotaasin valvontaa. Kabotaasi voidaan hyväksyä vain silloin, kun se seuraa välittömästi kansainvälistä kuljetusta.

| 1.4 | Kabotaasin valvonnan tulee olla osa maantieliikennettä koskevan lainsäädännön soveltamisen valvonnan kansallista strategiaa sekä komission tasolla tapahtuvaa koordinointia. ETSK vastustaa sitä, että Euroopan tasolle syntyy joukko erilaisia komiteoita, ja toivoo, että perustetaan yksi ainut komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista sekä tarkkailijoina toimivista työmarkkinaosapuolien edustajista. |
| --- | --- |

1.4

Kabotaasin valvonnan tulee olla osa maantieliikennettä koskevan lainsäädännön soveltamisen valvonnan kansallista strategiaa sekä komission tasolla tapahtuvaa koordinointia. ETSK vastustaa sitä, että Euroopan tasolle syntyy joukko erilaisia komiteoita, ja toivoo, että perustetaan yksi ainut komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista sekä tarkkailijoina toimivista työmarkkinaosapuolien edustajista.

| 1.5 | Komitea kehottaa komissiota tekemään pidemmällä aikavälillä analyysejä siitä, miten sisämarkkinat voidaan toteuttaa nykyistä paremmin siten, että samalla jatketaan laatustandardien, työsuojelun sekä verotuksellisten ja sosiaalisten puitteiden yhdenmukaistamista sekä myös palkkaerojen pienentämistä. |
| --- | --- |

1.5

Komitea kehottaa komissiota tekemään pidemmällä aikavälillä analyysejä siitä, miten sisämarkkinat voidaan toteuttaa nykyistä paremmin siten, että samalla jatketaan laatustandardien, työsuojelun sekä verotuksellisten ja sosiaalisten puitteiden yhdenmukaistamista sekä myös palkkaerojen pienentämistä.

2.   Johdanto

| 2.1 | Asetusehdotus maanteiden kansainvälisen tavaraliikenteen markkinoille pääsystä sivuaa tekijöitä, jotka kuuluvat maantieliikenteen sisämarkkinoiden peruspilareihin. |
| --- | --- |

2.1

Asetusehdotus maanteiden kansainvälisen tavaraliikenteen markkinoille pääsystä sivuaa tekijöitä, jotka kuuluvat maantieliikenteen sisämarkkinoiden peruspilareihin.

| 2.2 | Nämä pilarit muodostuvat oikeudellisesta kehyksestä, jossa määritellään eurooppalaiset säännöt eli yhteiset säännöt, joita on sovellettava EU:ssa tapahtuvassa maanteiden kansainvälisessä tavara- ja henkilöliikenteessä (eli silloin, kun kuljetus tapahtuu jäsenvaltion alueelta tai sen alueelle taikka yhden tai useamman jäsenvaltion alueen kautta). |
| --- | --- |

2.2

Nämä pilarit muodostuvat oikeudellisesta kehyksestä, jossa määritellään eurooppalaiset säännöt eli yhteiset säännöt, joita on sovellettava EU:ssa tapahtuvassa maanteiden kansainvälisessä tavara- ja henkilöliikenteessä (eli silloin, kun kuljetus tapahtuu jäsenvaltion alueelta tai sen alueelle taikka yhden tai useamman jäsenvaltion alueen kautta).

| 2.3 | Kehyksessä






  — | asetetaan vähimmäislaatuvaatimukset, jotka on täytettävä ammattiin pääsemiseksi |
| --- | --- | --- |

2.3

Kehyksessä

—

asetetaan vähimmäislaatuvaatimukset, jotka on täytettävä ammattiin pääsemiseksi

| — | vapautetaan maanteiden kansainvälinen tavaraliikenne ja satunnainen matkustajaliikenne kilpailulle |
| --- | --- |

—

vapautetaan maanteiden kansainvälinen tavaraliikenne ja satunnainen matkustajaliikenne kilpailulle

| — | vahvistetaan kilpailusäännöt säännöllisille matkustajaliikennepalveluille ja muiden kuin jäsenvaltiosta olevien liikenteenharjoittajien harjoittamille tietyille tavaraliikennetoimille. |
| --- | --- |

—

vahvistetaan kilpailusäännöt säännöllisille matkustajaliikennepalveluille ja muiden kuin jäsenvaltiosta olevien liikenteenharjoittajien harjoittamille tietyille tavaraliikennetoimille.

| 2.4 | Oikeudellisen kehyksen tavoitteena on edistää liikenteen sisämarkkinoiden esteetöntä toimintaa, mutta sitä luotaessa ei ole aina otettu huomioon sen sosiaalisia vaikutuksia eli vaikutuksia linja-auton tai kuorma-auton ammattikuljettajien työllisyys- ja työolosuhteisiin. Maantieliikenteen sisämarkkinoiden sosiaalinen ulottuvuus tai liikenteen kestävyys eivät olleet aikanaan (ensimmäinen direktiivi on vuodelta 1962) alan politiikan varsinaisia huolenaiheita. |
| --- | --- |

2.4

Oikeudellisen kehyksen tavoitteena on edistää liikenteen sisämarkkinoiden esteetöntä toimintaa, mutta sitä luotaessa ei ole aina otettu huomioon sen sosiaalisia vaikutuksia eli vaikutuksia linja-auton tai kuorma-auton ammattikuljettajien työllisyys- ja työolosuhteisiin. Maantieliikenteen sisämarkkinoiden sosiaalinen ulottuvuus tai liikenteen kestävyys eivät olleet aikanaan (ensimmäinen direktiivi on vuodelta 1962) alan politiikan varsinaisia huolenaiheita.

3.   Komission ehdotus

| 3.1 | Komission ehdotuksessa esitetään neljä poliittista vaihtoehtoa, jotka ulottuvat siitä, että mitään ei muuteta, aina täyteen vapauttamiseen, jossa kabotaasiliikenteelle ei käytännössä asetettaisi minkäänlaisia määrällisiä rajoituksia. Komitean mielestä standardit vaihtelevat EU:ssa nykyään liian paljon, jotta täydellinen vapauttaminen olisi mahdollista heikentämättä standardeja ja palvelun laatua sekä alalla jo kauan sitten vakiintuneita työsuojelu- ja työolonormeja. Sen vuoksi komitea ehdottaa tässä vaiheessa, että valitaan rajallisempi väliratkaisu eli yhdenmukaistamista koskeva vaihtoehto, johon sisältyisi selvä ja sovellettavissa oleva määritelmä siitä, missä oloissa kabotaasiliikenteen tulisi olla sallittua, sekä nykyistä paremmat menettelyt sääntöjen noudattamisen ja täytäntöönpanon varmistamiseksi ja asiaan liittyvän paperityön yhdenmukaistamiseksi ja yksinkertaistamiseksi. |
| --- | --- |

3.1

Komission ehdotuksessa esitetään neljä poliittista vaihtoehtoa, jotka ulottuvat siitä, että mitään ei muuteta, aina täyteen vapauttamiseen, jossa kabotaasiliikenteelle ei käytännössä asetettaisi minkäänlaisia määrällisiä rajoituksia. Komitean mielestä standardit vaihtelevat EU:ssa nykyään liian paljon, jotta täydellinen vapauttaminen olisi mahdollista heikentämättä standardeja ja palvelun laatua sekä alalla jo kauan sitten vakiintuneita työsuojelu- ja työolonormeja. Sen vuoksi komitea ehdottaa tässä vaiheessa, että valitaan rajallisempi väliratkaisu eli yhdenmukaistamista koskeva vaihtoehto, johon sisältyisi selvä ja sovellettavissa oleva määritelmä siitä, missä oloissa kabotaasiliikenteen tulisi olla sallittua, sekä nykyistä paremmat menettelyt sääntöjen noudattamisen ja täytäntöönpanon varmistamiseksi ja asiaan liittyvän paperityön yhdenmukaistamiseksi ja yksinkertaistamiseksi.

| 3.2 | Käsillä oleva ehdotus on osa lainsäädäntöpakettia. Pakettiin sisältyy kolme asetusehdotusta, joiden tavoitteena on ajanmukaistaa, yksinkertaistaa ja tiivistää ammattiin pääsyä sekä tavara- ja henkilöliikenteen markkinoille pääsyä koskevia sääntöjä. Siihen sisältyy myös selvitys työaikadirektiivin soveltamisesta itsenäisiin kuljettajiin. Ehdotus onkin nähtävä osana tätä kokonaisuutta. |
| --- | --- |

3.2

Käsillä oleva ehdotus on osa lainsäädäntöpakettia. Pakettiin sisältyy kolme asetusehdotusta, joiden tavoitteena on ajanmukaistaa, yksinkertaistaa ja tiivistää ammattiin pääsyä sekä tavara- ja henkilöliikenteen markkinoille pääsyä koskevia sääntöjä. Siihen sisältyy myös selvitys työaikadirektiivin soveltamisesta itsenäisiin kuljettajiin. Ehdotus onkin nähtävä osana tätä kokonaisuutta.

| 3.3 | Komissio perustelee asetusehdotusta sillä, että nykyisten sääntöjen selkeyttä, luettavuutta ja täytäntöönpanoa on parannettava. Eräitä nykyiseen lainsäädäntökehykseen sisältyviä toimenpiteitä ei sovelleta eikä valvota tasapuolisesti, koska säännöksissä on epäselvyyksiä ja puutteita. |
| --- | --- |

3.3

Komissio perustelee asetusehdotusta sillä, että nykyisten sääntöjen selkeyttä, luettavuutta ja täytäntöönpanoa on parannettava. Eräitä nykyiseen lainsäädäntökehykseen sisältyviä toimenpiteitä ei sovelleta eikä valvota tasapuolisesti, koska säännöksissä on epäselvyyksiä ja puutteita.

| 3.4 | Soveltamisessa ja/tai soveltamisen valvonnassa on ongelmia seuraavien seikkojen kohdalla:






  — | asetuksen soveltaminen yhteisön liikenteenharjoittajien kolmansiin maihin tai kolmansista maista harjoittamaan liikenteeseen |
| --- | --- | --- |

3.4

Soveltamisessa ja/tai soveltamisen valvonnassa on ongelmia seuraavien seikkojen kohdalla:

—

asetuksen soveltaminen yhteisön liikenteenharjoittajien kolmansiin maihin tai kolmansista maista harjoittamaan liikenteeseen

| — | tilapäisen kabotaasiliikenteen käsitteen soveltamisen ongelmat; vaikka vuonna 2005 julkaistiin tulkitseva tiedonanto, joka perustui yhteisöjen tuomioistuimen palvelujen tarjoamisen vapauden yhteydessä esittämään tilapäisyyden määritelmään, vaikeuksia on edelleen ja jäsenvaltioissa on usein toisistaan poikkeavia sääntöjä, jotka ovat vaikeasti valvottavissa tai aiheuttavat ylimääräisiä hallinnollisia rasitteita |
| --- | --- |

—

tilapäisen kabotaasiliikenteen käsitteen soveltamisen ongelmat; vaikka vuonna 2005 julkaistiin tulkitseva tiedonanto, joka perustui yhteisöjen tuomioistuimen palvelujen tarjoamisen vapauden yhteydessä esittämään tilapäisyyden määritelmään, vaikeuksia on edelleen ja jäsenvaltioissa on usein toisistaan poikkeavia sääntöjä, jotka ovat vaikeasti valvottavissa tai aiheuttavat ylimääräisiä hallinnollisia rasitteita

| — | jäsenvaltioiden välisen tiedonvaihdon tehottomuus; yrityksillä, jotka toimivat muussa jäsenvaltiossa kuin omassa sijoittautumisvaltiossaan, ei ole juurikaan vaaraa hallinnollisista seuraamuksista, joten kilpailu voi vääristyä, kun osalla yrityksistä ei ole samanlaista kannustinta noudattaa sääntöjä kuin muilla |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden välisen tiedonvaihdon tehottomuus; yrityksillä, jotka toimivat muussa jäsenvaltiossa kuin omassa sijoittautumisvaltiossaan, ei ole juurikaan vaaraa hallinnollisista seuraamuksista, joten kilpailu voi vääristyä, kun osalla yrityksistä ei ole samanlaista kannustinta noudattaa sääntöjä kuin muilla

| — | valvonta-asiakirjojen (yhteisön liikennelupa, oikeaksi todistetut jäljennökset ja kuljettajatodistus) erilaisuus, joka aiheuttaa ongelmia tienvarsitarkastuksissa sekä usein huomattavaa ajanhukkaa. |
| --- | --- |

—

valvonta-asiakirjojen (yhteisön liikennelupa, oikeaksi todistetut jäljennökset ja kuljettajatodistus) erilaisuus, joka aiheuttaa ongelmia tienvarsitarkastuksissa sekä usein huomattavaa ajanhukkaa.

| 3.5 | Ehdotuksen tarkoitus on asetusten (ETY) N:o 881/92 ja (ETY) N:o 3118/93 sekä direktiivin 2006/94/EY tarkistaminen ja konsolidointi. Kyseessä ei ole kuitenkaan puhdas uudelleenlaatiminen, sillä ehdotukseen sisältyy uusia elementtejä esimerkiksi kabotaasin osalta. Ehdotus perustuu perustamissopimuksen 71 artiklaan (2), jossa viitataan kansainväliseen liikenteeseen sovellettaviin yhteisiin sääntöihin sekä edellytyksiin, joilla muut kuin jäsenvaltiossa asuvat liikenteenharjoittajat saavat harjoittaa liikennettä kyseisessä jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

3.5

Ehdotuksen tarkoitus on asetusten (ETY) N:o 881/92 ja (ETY) N:o 3118/93 sekä direktiivin 2006/94/EY tarkistaminen ja konsolidointi. Kyseessä ei ole kuitenkaan puhdas uudelleenlaatiminen, sillä ehdotukseen sisältyy uusia elementtejä esimerkiksi kabotaasin osalta. Ehdotus perustuu perustamissopimuksen 71 artiklaan (2), jossa viitataan kansainväliseen liikenteeseen sovellettaviin yhteisiin sääntöihin sekä edellytyksiin, joilla muut kuin jäsenvaltiossa asuvat liikenteenharjoittajat saavat harjoittaa liikennettä kyseisessä jäsenvaltiossa.

| 3.6 | Komissio katsoo, että ehdotus on johdonmukainen sisämarkkinoiden esteettömän toiminnan tarpeen kanssa ja että se edistää Lissabonin strategian tavoitteiden toteuttamista sekä maantieliikenteen turvallisuuden ja lainsäädännön parantamista. Lisäksi se parantaa sosiaalialan sääntöjen noudattamista. |
| --- | --- |

3.6

Komissio katsoo, että ehdotus on johdonmukainen sisämarkkinoiden esteettömän toiminnan tarpeen kanssa ja että se edistää Lissabonin strategian tavoitteiden toteuttamista sekä maantieliikenteen turvallisuuden ja lainsäädännön parantamista. Lisäksi se parantaa sosiaalialan sääntöjen noudattamista.

| 3.7 | Ehdotettu teksti koskee ETA-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa alaa, minkä vuoksi se on ulotettava koskemaan Euroopan talousaluetta. |
| --- | --- |

3.7

Ehdotettu teksti koskee ETA-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa alaa, minkä vuoksi se on ulotettava koskemaan Euroopan talousaluetta.

4.   Yleistä

| 4.1 | ETSK pitää ehdotusta asetukseksi maanteiden kansainvälisen tavaraliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä mielenkiintoisena. ETSK katsoo periaatteessa, että pitkän aikavälin tavoitteena tulisi olla tieliikenteen tavarakuljetusten vapauttamisen jatkaminen EU:ssa siten että samalla pannaan asianmukaisesti täytäntöön Euroopan laajuiset työsuojelustandardit sekä jatketaan vero- ja sosiaalialojen yhdenmukaistamista ja myös palkkaerojen pienentämistä. Olisi siis pyrittävä toteuttamaan komission ehdottama vaihtoehto 5. Kyseinen vaihtoehto on asetuksen N:o 3118/93 sekä sisämarkkinapolitiikan tavoitteiden mukainen. Valitsemalla tämä vaihtoehto voitaisiin ehkä parantaa alan kilpailukykyä, mikä hyödyttäisi Euroopan koko elinkeinoelämää kuljetuspalveluiden käyttäjänä. Lisäksi ympäristö saattaisi hyötyä, kun kabotaasiliikennettä koskevista nykyisistä rajoituksista johtuvat, tyhjien tai vaan osittain lastattujen ajoneuvojen tekemät matkat vähenisivät. |
| --- | --- |

4.1

ETSK pitää ehdotusta asetukseksi maanteiden kansainvälisen tavaraliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä mielenkiintoisena. ETSK katsoo periaatteessa, että pitkän aikavälin tavoitteena tulisi olla tieliikenteen tavarakuljetusten vapauttamisen jatkaminen EU:ssa siten että samalla pannaan asianmukaisesti täytäntöön Euroopan laajuiset työsuojelustandardit sekä jatketaan vero- ja sosiaalialojen yhdenmukaistamista ja myös palkkaerojen pienentämistä. Olisi siis pyrittävä toteuttamaan komission ehdottama vaihtoehto 5. Kyseinen vaihtoehto on asetuksen N:o 3118/93 sekä sisämarkkinapolitiikan tavoitteiden mukainen. Valitsemalla tämä vaihtoehto voitaisiin ehkä parantaa alan kilpailukykyä, mikä hyödyttäisi Euroopan koko elinkeinoelämää kuljetuspalveluiden käyttäjänä. Lisäksi ympäristö saattaisi hyötyä, kun kabotaasiliikennettä koskevista nykyisistä rajoituksista johtuvat, tyhjien tai vaan osittain lastattujen ajoneuvojen tekemät matkat vähenisivät.

| 4.2 | Komitea on kuitenkin komission kanssa samaa mieltä siitä, että tavaraliikenteen markkinoiden täydellinen vapauttaminen kaikkialla Euroopassa olisi tällä hetkellä liian hajottava toimenpide. Se myös vaarantaisi vakavasti sosiaaliset ja laatustandardit ja vähentäisi niiden noudattamista. Komitea katsoo, että komissiota olisi kehotettava tekemään nykyistä perusteellisempi analyysi, joka komission ehdotuksen mukaan olisi sisällytettävä pyrkimyksiin jatkaa vapauttamista tulevaisuudessa. Komitea yhtyy kuitenkin komission näkemykseen siitä, että yhdenmukaistamista koskeva vaihtoehto on paras etenemistapa lähitulevaisuudessa. |
| --- | --- |

4.2

Komitea on kuitenkin komission kanssa samaa mieltä siitä, että tavaraliikenteen markkinoiden täydellinen vapauttaminen kaikkialla Euroopassa olisi tällä hetkellä liian hajottava toimenpide. Se myös vaarantaisi vakavasti sosiaaliset ja laatustandardit ja vähentäisi niiden noudattamista. Komitea katsoo, että komissiota olisi kehotettava tekemään nykyistä perusteellisempi analyysi, joka komission ehdotuksen mukaan olisi sisällytettävä pyrkimyksiin jatkaa vapauttamista tulevaisuudessa. Komitea yhtyy kuitenkin komission näkemykseen siitä, että yhdenmukaistamista koskeva vaihtoehto on paras etenemistapa lähitulevaisuudessa.

| 4.3 | ETSK katsoo, että erityisesti seuraavat seikat lisäävät selkeyttä ja parantavat toimenpiteiden täytäntöönpanoa:






  — | kabotaasin uusi määritelmä, jossa vahvistetaan ne edellytykset, joilla muut kuin jäsenvaltiossa asuvat liikenteenharjoittajat saavat harjoittaa liikennettä kyseisessä jäsenvaltiossa |
| --- | --- | --- |

4.3

ETSK katsoo, että erityisesti seuraavat seikat lisäävät selkeyttä ja parantavat toimenpiteiden täytäntöönpanoa:

—

kabotaasin uusi määritelmä, jossa vahvistetaan ne edellytykset, joilla muut kuin jäsenvaltiossa asuvat liikenteenharjoittajat saavat harjoittaa liikennettä kyseisessä jäsenvaltiossa

| — | vaatimus yksinkertaistetusta ja standardoidusta muodosta yhteisön liikenneluvalle, oikeaksi todistetuille jäljennöksille ja kuljettajatodistukselle |
| --- | --- |

—

vaatimus yksinkertaistetusta ja standardoidusta muodosta yhteisön liikenneluvalle, oikeaksi todistetuille jäljennöksille ja kuljettajatodistukselle

| — | nykyisten säännösten tehostaminen velvoittamalla jäsenvaltio toteuttamaan toisen jäsenvaltion pyytäessä toimia, jos jäsenvaltion myöntämän yhteisön liikenneluvan haltija rikkoo sääntöjä |
| --- | --- |

—

nykyisten säännösten tehostaminen velvoittamalla jäsenvaltio toteuttamaan toisen jäsenvaltion pyytäessä toimia, jos jäsenvaltion myöntämän yhteisön liikenneluvan haltija rikkoo sääntöjä

sijoittautumisjäsenvaltiossaan tai toisessa jäsenvaltiossa.

| 4.4 | ETSK muistuttaa, että lainsäädäntöpakettia ja erityisesti käsiteltävänä olevaa ehdotusta edeltävässä komission järjestämässä kuulemisessa enemmistö alan ammattilaisista oli sitä mieltä, että tarvitaan selkeitä, yksinkertaisia ja helposti sovellettavia sääntöjä, jotka ovat samanlaiset kaikissa jäsenvaltioissa ja joita on helppo valvoa. Komission ehdotuksessaan valitsema yhdenmukaistamisvaihtoehto vastaa alan ammattilaisten vaatimuksia. Se mahdollistaisi kabotaasin tarkan määrittelyn ja helpottaisi sen soveltamista sekä parantaisi selvästi noudattamista ja valvontaa koskevia sääntöjä. |
| --- | --- |

4.4

ETSK muistuttaa, että lainsäädäntöpakettia ja erityisesti käsiteltävänä olevaa ehdotusta edeltävässä komission järjestämässä kuulemisessa enemmistö alan ammattilaisista oli sitä mieltä, että tarvitaan selkeitä, yksinkertaisia ja helposti sovellettavia sääntöjä, jotka ovat samanlaiset kaikissa jäsenvaltioissa ja joita on helppo valvoa. Komission ehdotuksessaan valitsema yhdenmukaistamisvaihtoehto vastaa alan ammattilaisten vaatimuksia. Se mahdollistaisi kabotaasin tarkan määrittelyn ja helpottaisi sen soveltamista sekä parantaisi selvästi noudattamista ja valvontaa koskevia sääntöjä.

| 4.5 | Vaikka asetuksen (ETY) N:o 881/92 johdanto-osassa viitataan palvelujen tarjoajaan kohdistuvien kaikkien sellaisten rajoitusten poistamiseen, ”jotka perustuvat tämän kansalaisuuteen tai siihen, että tämä on sijoittautunut muuhun jäsenvaltioon kuin siihen, jossa palvelut tarjotaan”, perustamissopimuksen 71 artiklan 2 kohdan mukaisen poikkeuksen säilyttäminen, vaikkakin väliaikaisesti, on täysin perusteltua. Markkinoiden täydellinen vapauttaminen ”olisi omiaan vakavasti vaikuttamaan elintasoon ja työllisyyteen joillakin alueilla sekä kuljetuskaluston käyttöön”. |
| --- | --- |

4.5

Vaikka asetuksen (ETY) N:o 881/92 johdanto-osassa viitataan palvelujen tarjoajaan kohdistuvien kaikkien sellaisten rajoitusten poistamiseen, ”jotka perustuvat tämän kansalaisuuteen tai siihen, että tämä on sijoittautunut muuhun jäsenvaltioon kuin siihen, jossa palvelut tarjotaan”, perustamissopimuksen 71 artiklan 2 kohdan mukaisen poikkeuksen säilyttäminen, vaikkakin väliaikaisesti, on täysin perusteltua. Markkinoiden täydellinen vapauttaminen ”olisi omiaan vakavasti vaikuttamaan elintasoon ja työllisyyteen joillakin alueilla sekä kuljetuskaluston käyttöön”.

| 4.6 | ETSK on kuitenkin sitä mieltä, että maanteiden kansainvälisen tavaraliikenteen markkinoille pääsyn sosiaaliseen ulottuvuuteen on kiinnitettävä enemmän huomiota. Johdanto-osasta, tarkkaan ottaen sen 12 kappaleessa, mainitaan tosin palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon annettu direktiivi (96/71/EY), jota tulee soveltaa tapauksissa, joissa liikenteenharjoittajat lähettävät niihin työsuhteessa olevia työntekijöitä siitä jäsenvaltiosta, jossa nämä tavanomaisesti työskentelevät, toiseen jäsenvaltioon kabotaasiliikenteen suorittamiseksi. Tähän johdanto-osan kappaleeseen ei kuitenkaan viitata artikloissa eikä perusteluissa. |
| --- | --- |

4.6

ETSK on kuitenkin sitä mieltä, että maanteiden kansainvälisen tavaraliikenteen markkinoille pääsyn sosiaaliseen ulottuvuuteen on kiinnitettävä enemmän huomiota. Johdanto-osasta, tarkkaan ottaen sen 12 kappaleessa, mainitaan tosin palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon annettu direktiivi (96/71/EY), jota tulee soveltaa tapauksissa, joissa liikenteenharjoittajat lähettävät niihin työsuhteessa olevia työntekijöitä siitä jäsenvaltiosta, jossa nämä tavanomaisesti työskentelevät, toiseen jäsenvaltioon kabotaasiliikenteen suorittamiseksi. Tähän johdanto-osan kappaleeseen ei kuitenkaan viitata artikloissa eikä perusteluissa.

| 4.7 | Tämä näkökohta on erityisen tärkeä, kun otetaan huomioon, ettei maantieliikennettä koskevia yhteisön säännöksiä ja erityisesti niiden sosiaalisia osioita panna todellisuudessa täytäntöön kaikissa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

4.7

Tämä näkökohta on erityisen tärkeä, kun otetaan huomioon, ettei maantieliikennettä koskevia yhteisön säännöksiä ja erityisesti niiden sosiaalisia osioita panna todellisuudessa täytäntöön kaikissa jäsenvaltiossa.

5.   Erityistä

5.1   Soveltamisala (1 artikla)

| 5.1.1 | ETSK pahoittelee, ettei asetusta sovelleta painoltaan alle 3,5 tonnin kansainvälisiin kuljetuksiin. Kun otetaan huomioon lähetti- ja kotiinkuljetuspalvelujen kasvu mm. raja-alueilla, olisi ollut perusteltua ottaa asetukseen mukaan myös alle 3,5 tonnia painavat, alalla käytettävät ajoneuvot, jotta voitaisiin välttää epäterveen kilpailun syntyminen. |
| --- | --- |

5.1.1

ETSK pahoittelee, ettei asetusta sovelleta painoltaan alle 3,5 tonnin kansainvälisiin kuljetuksiin. Kun otetaan huomioon lähetti- ja kotiinkuljetuspalvelujen kasvu mm. raja-alueilla, olisi ollut perusteltua ottaa asetukseen mukaan myös alle 3,5 tonnia painavat, alalla käytettävät ajoneuvot, jotta voitaisiin välttää epäterveen kilpailun syntyminen.

| 5.1.2 | ETSK on huolestunut siitä, ettei asetusta sovelleta jäsenvaltiosta kolmanteen maahan tai päinvastoin tapahtuviin kansainvälisiin kuljetuksiin, kun yhteisön ja kyseisen kolmannen maan välistä sopimusta ei ole vielä tehty. ETSK pyytääkin komissiota tekemään kaikkensa, että nämä sopimukset saataisiin solmittua erityisesti niiden maiden kanssa, joilla on yhteinen raja Euroopan unionin kanssa. |
| --- | --- |

5.1.2

ETSK on huolestunut siitä, ettei asetusta sovelleta jäsenvaltiosta kolmanteen maahan tai päinvastoin tapahtuviin kansainvälisiin kuljetuksiin, kun yhteisön ja kyseisen kolmannen maan välistä sopimusta ei ole vielä tehty. ETSK pyytääkin komissiota tekemään kaikkensa, että nämä sopimukset saataisiin solmittua erityisesti niiden maiden kanssa, joilla on yhteinen raja Euroopan unionin kanssa.

5.2   Määritelmät (2 artikla)

| 5.2.1 | ETSK on tyytyväinen, että vastaanottavan jäsenvaltion, muun kuin jäsenvaltiossa olevan liikenteenharjoittajan ja kabotaasiliikenteen uusista määritelmistä on tehty entistä selkeämpiä. |
| --- | --- |

5.2.1

ETSK on tyytyväinen, että vastaanottavan jäsenvaltion, muun kuin jäsenvaltiossa olevan liikenteenharjoittajan ja kabotaasiliikenteen uusista määritelmistä on tehty entistä selkeämpiä.

5.3   Kabotaasin toiminnallinen määritelmä (2 ja 8 artikla)

| 5.3.1 | Komission ehdotuksen mukaan liikenteenharjoittajat saavat tehdä kansainvälisen matkan päätteeksi korkeintaan kolme peräkkäistä kabotaasikuljetusta, kun kansainvälisessä liikenteessä tuodut tavarat on toimitettu. Viimeinen kabotaasimatka on tehtävä seitsemän päivän kuluessa. |
| --- | --- |

5.3.1

Komission ehdotuksen mukaan liikenteenharjoittajat saavat tehdä kansainvälisen matkan päätteeksi korkeintaan kolme peräkkäistä kabotaasikuljetusta, kun kansainvälisessä liikenteessä tuodut tavarat on toimitettu. Viimeinen kabotaasimatka on tehtävä seitsemän päivän kuluessa.

| 5.3.2 | Tämän toiminnallisen määritelmän etuna on, että siinä kielletään selkeästi muiden kuin jäsenvaltiosta olevien liikenteenharjoittajien pääsy maahan tyhjän ajoneuvon kanssa. Kabotaasi on mahdollinen vain silloin, kun se tapahtuu kuormatulla ajoneuvolla tehtyä kansainvälistä matkaa ennen tai heti sen jälkeen. |
| --- | --- |

5.3.2

Tämän toiminnallisen määritelmän etuna on, että siinä kielletään selkeästi muiden kuin jäsenvaltiosta olevien liikenteenharjoittajien pääsy maahan tyhjän ajoneuvon kanssa. Kabotaasi on mahdollinen vain silloin, kun se tapahtuu kuormatulla ajoneuvolla tehtyä kansainvälistä matkaa ennen tai heti sen jälkeen.

| 5.3.3 | Haittana on, että liikenteenharjoittaja voi teoriassa tehdä seitsemän päivän jälkeen saman matkan samalle yhtiölle kuljettaen samantyyppistä kauppatavaraa samalla reitillä. Miten tässä tapauksessa varmistetaan kabotaasikuljetuksen tilapäisyys? |
| --- | --- |

5.3.3

Haittana on, että liikenteenharjoittaja voi teoriassa tehdä seitsemän päivän jälkeen saman matkan samalle yhtiölle kuljettaen samantyyppistä kauppatavaraa samalla reitillä. Miten tässä tapauksessa varmistetaan kabotaasikuljetuksen tilapäisyys?

| 5.3.4 | ETSK kehottaakin tuomaan uudessa tekstissä korostetusti esille, että tilapäisyys on kabotaasin keskeinen peruspiirre. (3) |
| --- | --- |

5.3.4

ETSK kehottaakin tuomaan uudessa tekstissä korostetusti esille, että tilapäisyys on kabotaasin keskeinen peruspiirre. (3)

| 5.3.5 | Vaikka kabotaasin osuus kansainvälisestä tavaraliikenteestä on vain 3 prosenttia (4), se on tärkeää pienille jäsenvaltioille, joissa rajoitetut kansalliset liikennemarkkinat saavat liikenteenharjoittajat etsimään rahtikuljetusmahdollisuuksia ulkomailta. Vaikka tilastot eivät ehkä ole 100-prosenttisesti luotettavat — kabotaasista ilmoittaa maa, johon liikenteenharjoittaja on rekisteröitynyt — niistä käy ilmi, että ilmiö laajenee (5). |
| --- | --- |

5.3.5

Vaikka kabotaasin osuus kansainvälisestä tavaraliikenteestä on vain 3 prosenttia (4), se on tärkeää pienille jäsenvaltioille, joissa rajoitetut kansalliset liikennemarkkinat saavat liikenteenharjoittajat etsimään rahtikuljetusmahdollisuuksia ulkomailta. Vaikka tilastot eivät ehkä ole 100-prosenttisesti luotettavat — kabotaasista ilmoittaa maa, johon liikenteenharjoittaja on rekisteröitynyt — niistä käy ilmi, että ilmiö laajenee (5).

| 5.3.6 | Vaikka tilastotiedot ovatkin kiistanalaisia niistä käy ilmi, että kabotaasi muodostaa suuren osan kansainvälisestä liikenteestä etenkin vanhojen jäsenvaltioiden pienten maiden välillä. Alankomaiden liikenteenharjoittajat ovat aktiivisimpia kabotaasimarkkinoilla. Seuraavina ovat Saksa ja Luxemburg. Näiden kolmen maan osuus 25 jäsenvaltion EU:ssa vuonna 2005 tehdyistä kabotaasikuljetuksista on puolet. Vaikka kabotaasin leviämisessä (levinneisyysaste on prosenttiosuus maan kotimaanmarkkinoilla = kansalliset kuljetukset + kabotaasi) maittain onkin tapahtunut hidasta mutta säännöllistä etenemistä, kasvu on ollut rajallista. Vuoden 1999 jälkeen leviämistä on tapahtunut eniten Belgiassa, Luxemburgissa ja Ranskassa: Belgiassa leviämisaste on 2,87 prosenttia, Ranskassa 2,50 prosenttia ja Luxemburgissa 1,99 prosenttia (6). Uusissa jäsenvaltioissa kabotaasin leviämisaste on jäänyt useimmiten alle 0,3 prosenttiin paitsi Latviassa (0,8 prosenttia). |
| --- | --- |

5.3.6

Vaikka tilastotiedot ovatkin kiistanalaisia niistä käy ilmi, että kabotaasi muodostaa suuren osan kansainvälisestä liikenteestä etenkin vanhojen jäsenvaltioiden pienten maiden välillä. Alankomaiden liikenteenharjoittajat ovat aktiivisimpia kabotaasimarkkinoilla. Seuraavina ovat Saksa ja Luxemburg. Näiden kolmen maan osuus 25 jäsenvaltion EU:ssa vuonna 2005 tehdyistä kabotaasikuljetuksista on puolet. Vaikka kabotaasin leviämisessä (levinneisyysaste on prosenttiosuus maan kotimaanmarkkinoilla = kansalliset kuljetukset + kabotaasi) maittain onkin tapahtunut hidasta mutta säännöllistä etenemistä, kasvu on ollut rajallista. Vuoden 1999 jälkeen leviämistä on tapahtunut eniten Belgiassa, Luxemburgissa ja Ranskassa: Belgiassa leviämisaste on 2,87 prosenttia, Ranskassa 2,50 prosenttia ja Luxemburgissa 1,99 prosenttia (6). Uusissa jäsenvaltioissa kabotaasin leviämisaste on jäänyt useimmiten alle 0,3 prosenttiin paitsi Latviassa (0,8 prosenttia).

| 5.3.7 | ETSK on kuitenkin huolissaan kabotaasin kielteisistä vaikutuksista alan pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. Nämä vaikutukset ovat merkittäviä, kun uusista jäsenvaltioista tulevat liikenteenharjoittajat harjoittavat kabotaasiliikennettä vanhoissa jäsenvaltioissa. Uusien jäsenvaltioiden liikenteenharjoittajat voivat lähettää kuljettajia tekemään kabotaasikuljetuksia vastaanottavan maan palkkoja pienemmillä palkoilla. (7) |
| --- | --- |

5.3.7

ETSK on kuitenkin huolissaan kabotaasin kielteisistä vaikutuksista alan pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. Nämä vaikutukset ovat merkittäviä, kun uusista jäsenvaltioista tulevat liikenteenharjoittajat harjoittavat kabotaasiliikennettä vanhoissa jäsenvaltioissa. Uusien jäsenvaltioiden liikenteenharjoittajat voivat lähettää kuljettajia tekemään kabotaasikuljetuksia vastaanottavan maan palkkoja pienemmillä palkoilla. (7)

| 5.3.8 | ETSK ei tietenkään vastusta sitä, että markkinoille tulee liikenteenharjoittajia uusista jäsenvaltioista, mutta esille nousee kuitenkin kysymys kabotaasin rajoittamisesta ja valvonnasta epäterveen kilpailun ja sosiaalisen polkumyynnin välttämiseksi. ETSK kannattaakin tästä syystä komission valintaa luoda oikeudellinen kehys, joka edistää säänneltyä kilpailua eikä kabotaasin totaalista vapauttamista. |
| --- | --- |

5.3.8

ETSK ei tietenkään vastusta sitä, että markkinoille tulee liikenteenharjoittajia uusista jäsenvaltioista, mutta esille nousee kuitenkin kysymys kabotaasin rajoittamisesta ja valvonnasta epäterveen kilpailun ja sosiaalisen polkumyynnin välttämiseksi. ETSK kannattaakin tästä syystä komission valintaa luoda oikeudellinen kehys, joka edistää säänneltyä kilpailua eikä kabotaasin totaalista vapauttamista.

| 5.3.9 | Komission ehdottamien toimien vaikutusten arvioinnissa tuodaan myös esille kolmansien maiden välisen liikenteen (jotkut puhuvat ”suurkabotaasista”) lisääntyminen. (8) Lisäksi yhä useammat liikennöitsijät ja logistiikkayritykset perustavat tytäryrityksiä uusiin jäsenvaltioihin ja lähettävät näistä maista kuljettajia tekemään kansainvälisiä kuljetuksia vanhojen jäsenvaltioiden välillä erittäin kilpailukykyisillä hinnoilla, jotka johtuvat vanhojen ja uusien jäsenvaltioiden kuljettajien palkkojen suurista eroista. Tätä epäterveen kilpailun ja sosiaalisen polkumyynnin näkökohtaa ei ole otettu huomioon asetuksessa. |
| --- | --- |

5.3.9

Komission ehdottamien toimien vaikutusten arvioinnissa tuodaan myös esille kolmansien maiden välisen liikenteen (jotkut puhuvat ”suurkabotaasista”) lisääntyminen. (8) Lisäksi yhä useammat liikennöitsijät ja logistiikkayritykset perustavat tytäryrityksiä uusiin jäsenvaltioihin ja lähettävät näistä maista kuljettajia tekemään kansainvälisiä kuljetuksia vanhojen jäsenvaltioiden välillä erittäin kilpailukykyisillä hinnoilla, jotka johtuvat vanhojen ja uusien jäsenvaltioiden kuljettajien palkkojen suurista eroista. Tätä epäterveen kilpailun ja sosiaalisen polkumyynnin näkökohtaa ei ole otettu huomioon asetuksessa.

| 5.3.10 | Myös tästä syystä ETSK pahoittelee, että lainsäädäntöpaketista ja erityisesti käsiteltävänä olevasta ehdotuksesta puuttuu sosiaalinen ulottuvuus. Uusien ja vanhojen jäsenvaltioiden välisiä alan suuria palkkaeroja ei oteta huomioon, niin kuin ei myöskään kielteisiä vaikutuksia pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, työllisyyteen ja kuljettajien palkkoihin. |
| --- | --- |

5.3.10

Myös tästä syystä ETSK pahoittelee, että lainsäädäntöpaketista ja erityisesti käsiteltävänä olevasta ehdotuksesta puuttuu sosiaalinen ulottuvuus. Uusien ja vanhojen jäsenvaltioiden välisiä alan suuria palkkaeroja ei oteta huomioon, niin kuin ei myöskään kielteisiä vaikutuksia pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, työllisyyteen ja kuljettajien palkkoihin.

| 5.3.11 | Kabotaasin valvonnassa (8 artikla) valvontaelimet voivat komission mukaan tarkastaa kabotaasin lainmukaisuuden aiempaa helpommin tutkimalla CMR-rahtikirjan, jossa ilmoitetaan kansainvälisen kuljetuksen kuormaus- ja purkamisajankohta. Lisäksi jokaisesta kabotaasimatkasta on esitettävä lähettäjää, liikenteenharjoittajaa ja vastaanottajaa koskevat tiedot sekä mainittava tavaroiden haltuunottopaikka ja -aika sekä määräpaikka, tavaralajin yleisesti käytetty nimitys ja pakkaustapa sekä, kun on kyse vaarallisista tavaroista, tavaran yleisesti hyväksytty nimitys sekä kollien määrä, niiden erityismerkinnät ja numerot. On myös mainittava tavaran kokonaispaino tai sen määrä muulla tavoin ilmaistuna sekä moottoriajoneuvon ja perävaunun rekisterinumero. Näiden tietojen avulla voidaan valvoa entistä paremmin kabotaasikuljetuksia, joita on tarkoitus tehdä seitsemän päivän kuluessa.
  ETSK on kuitenkin sitä mieltä, että seitsemän päivän edellytys kabotaasikuljetuksille voi helpottaa kabotaasin valvontaa. |
| --- | --- |

5.3.11

Kabotaasin valvonnassa (8 artikla) valvontaelimet voivat komission mukaan tarkastaa kabotaasin lainmukaisuuden aiempaa helpommin tutkimalla CMR-rahtikirjan, jossa ilmoitetaan kansainvälisen kuljetuksen kuormaus- ja purkamisajankohta. Lisäksi jokaisesta kabotaasimatkasta on esitettävä lähettäjää, liikenteenharjoittajaa ja vastaanottajaa koskevat tiedot sekä mainittava tavaroiden haltuunottopaikka ja -aika sekä määräpaikka, tavaralajin yleisesti käytetty nimitys ja pakkaustapa sekä, kun on kyse vaarallisista tavaroista, tavaran yleisesti hyväksytty nimitys sekä kollien määrä, niiden erityismerkinnät ja numerot. On myös mainittava tavaran kokonaispaino tai sen määrä muulla tavoin ilmaistuna sekä moottoriajoneuvon ja perävaunun rekisterinumero. Näiden tietojen avulla voidaan valvoa entistä paremmin kabotaasikuljetuksia, joita on tarkoitus tehdä seitsemän päivän kuluessa.

ETSK on kuitenkin sitä mieltä, että seitsemän päivän edellytys kabotaasikuljetuksille voi helpottaa kabotaasin valvontaa.

6.   Direktiivi työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon?

| 6.1 | Direktiiviä (96/71/EY) palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon tulee soveltaa tapauksissa, joissa liikenteenharjoittajat lähettävät niihin työsuhteessa olevia työntekijöitä siitä jäsenvaltiosta, jossa nämä tavanomaisesti työskentelevät, toiseen jäsenvaltioon kabotaasiliikenteen suorittamiseksi. |
| --- | --- |

6.1

Direktiiviä (96/71/EY) palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon tulee soveltaa tapauksissa, joissa liikenteenharjoittajat lähettävät niihin työsuhteessa olevia työntekijöitä siitä jäsenvaltiosta, jossa nämä tavanomaisesti työskentelevät, toiseen jäsenvaltioon kabotaasiliikenteen suorittamiseksi.

| 6.2 | Ongelmana on se, miten kyseinen direktiivi on siirretty osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä. Tässä nimenomaisessa tapauksessa se on johtanut siihen, että soveltamisessa on eroja alojen ja palvelujen tarjoamisen keston kohdalla. Eräät maat soveltavatkin direktiiviä vain rakennusalaan, toiset taas velvoittavat soveltamaan direktiiviä heti palvelujen tarjoamisen ensimmäisestä päivästä lähtien. (9) Lisäksi direktiivi antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa direktiivin soveltamisesta työehtosopimuksen nojalla, jos lähetettynä olon kesto on enintään yksi kuukausi. (10) |
| --- | --- |

6.2

Ongelmana on se, miten kyseinen direktiivi on siirretty osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä. Tässä nimenomaisessa tapauksessa se on johtanut siihen, että soveltamisessa on eroja alojen ja palvelujen tarjoamisen keston kohdalla. Eräät maat soveltavatkin direktiiviä vain rakennusalaan, toiset taas velvoittavat soveltamaan direktiiviä heti palvelujen tarjoamisen ensimmäisestä päivästä lähtien. (9) Lisäksi direktiivi antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa direktiivin soveltamisesta työehtosopimuksen nojalla, jos lähetettynä olon kesto on enintään yksi kuukausi. (10)

| 6.3 | Kun otetaan huomioon, että direktiivin nykyinen soveltaminen vaihtelee maittain, kabotaasin tapauksessa se ei ratkaise epäterveeseen kilpailuun ja sosiaaliseen polkumyyntiin liittyviä ongelmia, vaikka se pantaisiin tosiasiallisesti täytäntöön. |
| --- | --- |

6.3

Kun otetaan huomioon, että direktiivin nykyinen soveltaminen vaihtelee maittain, kabotaasin tapauksessa se ei ratkaise epäterveeseen kilpailuun ja sosiaaliseen polkumyyntiin liittyviä ongelmia, vaikka se pantaisiin tosiasiallisesti täytäntöön.

| 6.4 | Lisäksi työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen jäsenvaltioon koskevan direktiivin soveltamisen valvonta on olematonta. (11) Tämä puute on merkittävä, kun otetaan huomioon, että jokaisen jäsenvaltion tulee varmistaa niiden viranomaisten välinen yhteistyö, jotka ovat toimivaltaisia sosiaalilainsäädännön mukaisesti. Tämä velvoite on kirjattu kyseiseen direktiiviin. (12) |
| --- | --- |

6.4

Lisäksi työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen jäsenvaltioon koskevan direktiivin soveltamisen valvonta on olematonta. (11) Tämä puute on merkittävä, kun otetaan huomioon, että jokaisen jäsenvaltion tulee varmistaa niiden viranomaisten välinen yhteistyö, jotka ovat toimivaltaisia sosiaalilainsäädännön mukaisesti. Tämä velvoite on kirjattu kyseiseen direktiiviin. (12)

| 6.5 | ETSK aikookin seurata tarkkaan maantieliikennealan Euroopan työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun tuloksia tältä osin. |
| --- | --- |

6.5

ETSK aikookin seurata tarkkaan maantieliikennealan Euroopan työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun tuloksia tältä osin.

7.   Kuljettajatodistus (5 artikla)

| 7.1 | ETSK toivoo, että kolmansista maista peräisin olevien kuljettajien todistuksessa olisi myös maininta kuljettajan kuulumisesta sosiaaliturvajärjestelmän piiriin. |
| --- | --- |

7.1

ETSK toivoo, että kolmansista maista peräisin olevien kuljettajien todistuksessa olisi myös maininta kuljettajan kuulumisesta sosiaaliturvajärjestelmän piiriin.

8.   Valvonta (10–15 artikla)

| 8.1 | Ehdotetussa asetuksessa jäsenvaltiot velvoitetaan vaihtamaan tietoja kansallisten yhteyspisteiden välityksellä, joiden perustamisesta säädetään maanteiden liikenteenharjoittajan ammattiin pääsyä koskevassa asetuksessa. Nämä yhteyspisteet ovat nimettyjä viranomaisia tai hallintoelimiä, jotka vastaavat tietojen vaihdon toteutumisesta muissa jäsenvaltioissa sijaitsevien vastaavien viranomaisten tai elinten kanssa. |
| --- | --- |

8.1

Ehdotetussa asetuksessa jäsenvaltiot velvoitetaan vaihtamaan tietoja kansallisten yhteyspisteiden välityksellä, joiden perustamisesta säädetään maanteiden liikenteenharjoittajan ammattiin pääsyä koskevassa asetuksessa. Nämä yhteyspisteet ovat nimettyjä viranomaisia tai hallintoelimiä, jotka vastaavat tietojen vaihdon toteutumisesta muissa jäsenvaltioissa sijaitsevien vastaavien viranomaisten tai elinten kanssa.

| 8.2 | Lisäksi säädetään, että jäsenvaltioiden on merkittävä maantiekuljetusyrityksistä pitämäänsä kansalliseen rekisteriin kaikki liikenteenharjoittajiensa vakavat rikkomiset ja toistuvat vähäisemmät rikkomiset, jotka ovat johtaneet seuraamuksiin. |
| --- | --- |

8.2

Lisäksi säädetään, että jäsenvaltioiden on merkittävä maantiekuljetusyrityksistä pitämäänsä kansalliseen rekisteriin kaikki liikenteenharjoittajiensa vakavat rikkomiset ja toistuvat vähäisemmät rikkomiset, jotka ovat johtaneet seuraamuksiin.

| 8.3 | Ehdotetussa asetuksessa otetaan käyttöön uusi menettely, jota jäsenvaltion on noudatettava, jos se toteaa muun kuin jäsenvaltiosta olevan liikenteenharjoittajan tekemän rikkomuksen. Asianomaisella jäsenvaltiolla on kuukausi aikaa ilmoittaa tiedot muodossa, joka noudattaa tiettyjä vähimmäisvaatimuksia. Se voi pyytää sijoittautumisjäsenvaltiota toteuttamaan hallinnollisia seuraamuksia. Liikenteenharjoittajan sijoittautumisjäsenvaltiolla on kolme kuukautta aikaa ilmoittaa toiselle jäsenvaltiolle seurantatoimista. |
| --- | --- |

8.3

Ehdotetussa asetuksessa otetaan käyttöön uusi menettely, jota jäsenvaltion on noudatettava, jos se toteaa muun kuin jäsenvaltiosta olevan liikenteenharjoittajan tekemän rikkomuksen. Asianomaisella jäsenvaltiolla on kuukausi aikaa ilmoittaa tiedot muodossa, joka noudattaa tiettyjä vähimmäisvaatimuksia. Se voi pyytää sijoittautumisjäsenvaltiota toteuttamaan hallinnollisia seuraamuksia. Liikenteenharjoittajan sijoittautumisjäsenvaltiolla on kolme kuukautta aikaa ilmoittaa toiselle jäsenvaltiolle seurantatoimista.

| 8.4 | ETSK pitää näitä uusia menettelyjä edistysaskeleena. ETSK pahoittelee kuitenkin sitä, että maantiekuljetuksia koskevan yhteisön lainsäädännön valvonnan ja soveltamisen periaatteet ja menettelyt ovat hajanaisia ja moninaisia. ETSK katsoo, että ekstraterritoriaalisuuden periaatetta, jota sovelletaan ajo- ja lepoaikoja koskevassa lainsäädännössä (asetus (EY) N:o 561/2006), tulisi soveltaa myös kabotaasilainsäädännön rikkomistapauksiin. Tämä kannustaisi entistä voimakkaammin noudattamaan lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

8.4

ETSK pitää näitä uusia menettelyjä edistysaskeleena. ETSK pahoittelee kuitenkin sitä, että maantiekuljetuksia koskevan yhteisön lainsäädännön valvonnan ja soveltamisen periaatteet ja menettelyt ovat hajanaisia ja moninaisia. ETSK katsoo, että ekstraterritoriaalisuuden periaatetta, jota sovelletaan ajo- ja lepoaikoja koskevassa lainsäädännössä (asetus (EY) N:o 561/2006), tulisi soveltaa myös kabotaasilainsäädännön rikkomistapauksiin. Tämä kannustaisi entistä voimakkaammin noudattamaan lainsäädäntöä.

| 8.5 | Direktiivissä 2006/22/EY vaaditaan, että jäsenvaltiolla on johdonmukainen kansallinen valvontastrategia, ja siinä kehotetaan jäsenvaltioita nimeämään elin, joka koordinoi ajo- ja lepoaikaa koskevan lainsäädännön valvontaa. ETSK katsoo, että kabotaasin valvonnan tulisi olla osa tätä strategiaa. |
| --- | --- |

8.5

Direktiivissä 2006/22/EY vaaditaan, että jäsenvaltiolla on johdonmukainen kansallinen valvontastrategia, ja siinä kehotetaan jäsenvaltioita nimeämään elin, joka koordinoi ajo- ja lepoaikaa koskevan lainsäädännön valvontaa. ETSK katsoo, että kabotaasin valvonnan tulisi olla osa tätä strategiaa.

| 8.6 | Sama pätee komissiota avustavaan komiteaan. ETSK vastustaa lukuisten komiteoiden perustamista ja toivoo, että perustetaan vain yksi komitea, joka muodostu jäsenvaltioiden edustajista ja tarkkailijoina toimivista työmarkkinaosapuolista. Kyseisen komitean tehtävänä olisi avustaa komissiota maantiekuljetuksia koskevan yhteisön lainsäädännön valvonnassa ja täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

8.6

Sama pätee komissiota avustavaan komiteaan. ETSK vastustaa lukuisten komiteoiden perustamista ja toivoo, että perustetaan vain yksi komitea, joka muodostu jäsenvaltioiden edustajista ja tarkkailijoina toimivista työmarkkinaosapuolista. Kyseisen komitean tehtävänä olisi avustaa komissiota maantiekuljetuksia koskevan yhteisön lainsäädännön valvonnassa ja täytäntöönpanossa.

Bryssel 12. maaliskuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Kolmansien maiden välisessä liikenteessä maiden A ja B välisen kuljetuksen tekee maahan C sijoittautunut liikenteenharjoittaja.

1

(2)  EYVL C 325, 24.12.2002, s. 61, 71 artikla, jossa määrätään seuraavaa:

2

| ”1. | Neuvosto, 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen ja talous- ja sosiaalikomiteaa ja alueiden komiteaa kuultuaan, 70 artiklan täytäntöön panemiseksi ja liikenteen erityispiirteet huomioon ottaen






  a) | antaa yhteisiä sääntöjä, joita sovelletaan kansainväliseen liikenteeseen jäsenvaltion alueelle tai sen alueelta taikka yhden tai useamman jäsenvaltion alueen kautta, |
| --- | --- | --- |

”1.

Neuvosto, 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen ja talous- ja sosiaalikomiteaa ja alueiden komiteaa kuultuaan, 70 artiklan täytäntöön panemiseksi ja liikenteen erityispiirteet huomioon ottaen

a)

antaa yhteisiä sääntöjä, joita sovelletaan kansainväliseen liikenteeseen jäsenvaltion alueelle tai sen alueelta taikka yhden tai useamman jäsenvaltion alueen kautta,

| b) | vahvistaa ne edellytykset, joilla muut kuin jäsenvaltiossa asuvat liikenteenharjoittajat saavat harjoittaa liikennettä siellä, |
| --- | --- |

b)

vahvistaa ne edellytykset, joilla muut kuin jäsenvaltiossa asuvat liikenteenharjoittajat saavat harjoittaa liikennettä siellä,

| c) | toteuttaa toimenpiteet liikenneturvallisuuden parantamiseksi, |
| --- | --- |

c)

toteuttaa toimenpiteet liikenneturvallisuuden parantamiseksi,

| d) | antaa muut aiheelliset säännökset. |
| --- | --- |

d)

antaa muut aiheelliset säännökset.

| 2. | Poiketen 1 kohdassa määrätystä menettelystä neuvosto antaa sellaiset liikenteen sääntelyperiaatteita koskevat säännökset, joiden soveltaminen olisi omiaan vakavasti vaikuttamaan elintasoon ja työllisyyteen joillakin alueilla sekä kuljetuskaluston käyttöön, yksimielisesti komission ehdotuksesta sekä Euroopan parlamenttia ja talous- ja sosiaalikomiteaa kuultuaan sekä ottaen huomioon tarpeen mukautua yhteismarkkinoiden toteuttamisesta johtuvaan taloudelliseen kehitykseen.” |
| --- | --- |

2.

Poiketen 1 kohdassa määrätystä menettelystä neuvosto antaa sellaiset liikenteen sääntelyperiaatteita koskevat säännökset, joiden soveltaminen olisi omiaan vakavasti vaikuttamaan elintasoon ja työllisyyteen joillakin alueilla sekä kuljetuskaluston käyttöön, yksimielisesti komission ehdotuksesta sekä Euroopan parlamenttia ja talous- ja sosiaalikomiteaa kuultuaan sekä ottaen huomioon tarpeen mukautua yhteismarkkinoiden toteuttamisesta johtuvaan taloudelliseen kehitykseen.”

(3)  Perustuu neuvoston 25. lokakuuta 1993 antamaan asetukseen (ETY) N:o 3118/93 edellytyksistä, joilla muut kuin jäsenvaltiosta olevat liikenteenharjoittajat voivat harjoittaa kansallista maanteiden tavaraliikennettä jäsenvaltiossa (EYVL L 279, 12.11.1993, s. 1) ja komission joulukuussa 2004 antamaan selittävään tiedonantoon kabotaasin tilapäisyydestä maanteiden tavaraliikenteessä.

3

(4)  Statistics in focus 77/2007, Yves Mahieu,”Highlights of the Panorama of Transports 1990–2005”, s. 4.

4

Statistics in focus 77/2007

”Highlights of the Panorama of Transports 1990–2005”

(5)  Statistics in focus 27/2007, Simo Pasi,”Trends in road freight transport 1999–2005”, s. 6. Vuonna 2005 kasvua oli 2 prosenttia vuoteen 2004 verrattuna.

5

Statistics in focus 27/2007

”Trends in road freight transport 1999–2005”

(6)  Statistics in focus 27/2007, Simo Pasi,”Trends in road freight transport 1999–2005”, s. 6. Vuonna 2005 kasvua oli 2 prosenttia vuoteen 2004 verrattuna.

6

Statistics in focus 27/2007

”Trends in road freight transport 1999–2005”

(7)  Komission yksiköiden työasiakirja, vaikutusten arviointi, SEC(2007) 635/2. Asiakirjassa selitetään, että erityisesti työvoimakustannusten (kuljettajat) kertoimet voivat vaihdella yhdestä kolmeen, joissain tapauksissa jopa yhdestä kuuteen (s. 6).

7

(8)  Komission yksiköiden työasiakirja, vaikutusten arviointi, SEC(2007) 635/2. Asiakirjassa todetaan (s. 6), että kolmansien maiden välinen liikenne on kasvanut vuosina 1999–2003 jatkuvasti keskimäärin 4,4 prosentin vuosivauhdilla. Osuus on noussut yli 20 prosenttiin vuonna 2004 ja 2005.

8

(9)  Jan Cremers, Peter Donders (toim.), ”The free movement of workers in the European Union”, European Institute for Construction Labour Research, CLR studies 4, 2004. Muun muassa Alankomaissa direktiiviä sovelletaan rakennusalaan ja jätetään muut alat soveltamisalan ulkopuolelle. Belgiassa puolestaan direktiiviä sovelletaan heti palvelujen tarjoamisen ensimmäisestä päivästä lähtien.

9

(10)  Direktiivi 96/71/EY, 3 artiklan 4 kohta.

10

(11)  Ecorys, ”Study on road cabotage in the freight transport market”, liikenteen pääosastolle tehty selvitys, s. 8.

11

(12)  Direktiivi 96/71/EY, 3 artikla.

12

---

LIITE

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausuntoon

Seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat äänestyksessä tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä, hylättiin keskustelussa:

Kohdat 4.5 ja 4.6

Poistetaan kohdat 4.5 ja 4.6.

| ”4.5 | ETSK on kuitenkin sitä mieltä, että maanteiden kansainvälisen tavaraliikenteen markkinoille pääsyn sosiaaliseen ulottuvuuteen on kiinnitettävä enemmän huomiota. Johdanto-osasta, tarkkaan ottaen sen 12 kappaleessa, mainitaan tosin palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon annettu direktiivi (96/71/EY), jota tulee soveltaa tapauksissa, joissa liikenteenharjoittajat lähettävät niihin työsuhteessa olevia työntekijöitä siitä jäsenvaltiosta, jossa nämä tavanomaisesti työskentelevät, toiseen jäsenvaltioon kabotaasiliikenteen suorittamiseksi. Tähän johdanto-osan kappaleeseen ei kuitenkaan viitata artikloissa eikä perusteluissa. |
| --- | --- |

”4.5

| 4.6 | Tämä näkökohta on erityisen tärkeä, kun otetaan huomioon, ettei maantieliikennettä koskevia yhteisön säännöksiä ja erityisesti niiden sosiaalisia osioita panna todellisuudessa täytäntöön kaikissa jäsenvaltiossa.” |
| --- | --- |

4.6

Perustelu

Kabotaasiliikenteen sosiaalinen ulottuvuus on jo pitkälti säännelty asetuksessa (EY) N:o 561/2006 kuljettajien ajo- ja lepoajoista ja maantieliikenteen liikkuvissa tehtävissä toimivien henkilöiden työajan järjestämisestä koskevan direktiivin 2002/15/EY voimaansaattamisella jäsenvaltioiden omissa oikeusjärjestyksissä, ja sosiaalinen ulottuvuus määräytyy myös kabotaasiliikenteelle asetettujen aikarajojen perusteella.

Äänestystulos

Puolesta 27, Vastaan 41, Pidättyi 5

Kohta 4.6

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

| ”4.6 | Tämä näkökohta on erityisen tärkeä, kun otetaan huomioon, ettei maantieliikennettä koskevia yhteisön säännöksiä ja erityisesti niiden sosiaalisia osioita panna todellisuudessa täytäntöön kaikissa jäsenvaltiossa.
  Lisäksi on todettava, että lyhyt viittaus väitteisiin, jotka koskevat uusista jäsenvaltioista tulevien liikenteenharjoittajien harjoittamaa kabotaasiliikennettä, olisi ollut paikallaan, kun otetaan huomioon, että uusien jäsenvaltioiden kanssa tehdyissä liittymissopimuksissa määrätään asiaa koskevista siirtymätoimenpiteistä. Kaikki siirtymätoimenpiteet päättyvät kuitenkin viimeistään vuonna 2009, minkä jälkeen kabotaasiliikenne on sallittua.” |
| --- | --- |

”4.6

Perustelu

Uusiin jäsenvaltoihin sovellettavat siirtymätoimenpiteet päättyvät vuonna 2009, minkä jälkeen käsillä oleva asetus koskee kaikkia jäsenvaltioita yhdenvertaisesti. Todellisuudessa asetus tulee voimaan vuoden 2009 jälkeen. Tämä tosiasia on tärkeä mainita, sillä se auttanee lopettamaan spekuloinnin uusien jäsenvaltioiden taholta muihin kohdistuvasta epäterveestä kilpailusta ja sosiaalisesta polkumyynnistä.

Äänestystulos

Puolesta 27, Vastaan 47, Pidättyi 4

Kohta 5.3.9

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

| ”5.3.9 | ETSK ei tietenkään vastusta sitä, että markkinoille tulee liikenteenharjoittajia uusista jäsenvaltioista, mutta esille nousee kuitenkin kysymys kabotaasin rajoittamisesta ja valvonnasta epäterveen kilpailun ja sosiaalisen polkumyynnin välttämiseksi. ETSK kannattaakin tästä syystä komission valintaa luoda oikeudellinen kehys, joka edistää säänneltyä kilpailua eikä kabotaasin totaalista vapauttamista.
  Komission ehdottamien toimien vaikutusten arvioinnissa tuodaan esille kolmansien maiden liikenteenharjoittajien suorittamien rajatylittävien kuljetusten lisääntyminen sisämarkkinoilla.
   (1)
  Lisäksi yhä useammat liikennöitsijät ja logistiikkayritykset perustavat tytäryrityksiä uusiin jäsenvaltioihin ja lähettävät näistä maista kuljettajia tekemään kansainvälisiä kuljetuksia vanhojen jäsenvaltioiden välillä. ETSK:n mielestä tämä on kuitenkin EU:n laajentumisen luonnollinen seuraus ja sisämarkkinoiden tavoitteiden mukaista.” |
| --- | --- |

”5.3.9

Perustelu

Kohdassa toistetaan jo edellä todettua ja lietsotaan jälleen epäterveen kilpailun ja sosiaalisen polkumyynnin pelkoa. Pikemminkin olisi mainittava, että EU:n sisämarkkinoita on kehitettävä edelleen.

Äänestystulos

Puolesta 31, Vastaan 61, Pidättyi 0

Kohta 5.3.10

Poistetaan.

| ”5.3.10 | Komission ehdottamien toimien vaikutusten arvioinnissa tuodaan myös esille kolmansien maiden välisen liikenteen (jotkut puhuvat ’suurkabotaasista’) lisääntyminen.
   (2)
  Lisäksi yhä useammat liikennöitsijät ja logistiikkayritykset perustavat tytäryrityksiä uusiin jäsenvaltioihin ja lähettävät näistä maista kuljettajia tekemään kansainvälisiä kuljetuksia vanhojen jäsenvaltioiden välillä erittäin kilpailukykyisillä hinnoilla, jotka johtuvat vanhojen ja uusien jäsenvaltioiden kuljettajien palkkojen suurista eroista. Tätä epäterveen kilpailun ja sosiaalisen polkumyynnin näkökohtaa ei ole otettu huomioon asetuksessa.” |
| --- | --- |

”5.3.10

Perustelu

Käsillä olevan asetuksen sosiaalisten näkökohtien painottamista ei tarvitse aina perustella yksinomaan uusilla jäsenvaltioilla.

Äänestystulos

Puolesta 33, Vastaan 58, Pidättyi 5

Kohta 5.3.11

Poistetaan.

| ”5.3.11 | Myös tästä syystä ETSK pahoittelee, että lainsäädäntöpaketista ja erityisesti käsiteltävänä olevasta ehdotuksesta puuttuu sosiaalinen ulottuvuus. Uusien ja vanhojen jäsenvaltioiden välisiä alan suuria palkkaeroja ei oteta huomioon, niin kuin ei myöskään kielteisiä vaikutuksia pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, työllisyyteen ja kuljettajien palkkoihin.” |
| --- | --- |

”5.3.11

Perustelu

Käsillä olevan asetuksen sosiaalisten näkökohtien painottamista ei tarvitse aina perustella yksinomaan uusilla jäsenvaltioilla.

Äänestystulos

Puolesta 27, Vastaan 62, Pidättyi 1

Kohta 6

Poistetaan kohta kokonaisuudessaan.

”6.   Direktiivi työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon

| 6.1 | Direktiiviä (96/71/EY) palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon tulee soveltaa tapauksissa, joissa liikenteenharjoittajat lähettävät niihin työsuhteessa olevia työntekijöitä siitä jäsenvaltiosta, jossa nämä tavanomaisesti työskentelevät, toiseen jäsenvaltioon kabotaasiliikenteen suorittamiseksi. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2. | Ongelmana on se, miten kyseinen direktiivi on siirretty osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä. Tässä nimenomaisessa tapauksessa se on johtanut siihen, että soveltamisessa on eroja alojen ja palvelujen tarjoamisen keston kohdalla. Eräät maat soveltavatkin direktiiviä vain rakennusalaan, toiset taas velvoittavat soveltamaan direktiiviä heti palvelujen tarjoamisen ensimmäisestä päivästä lähtien. Lisäksi direktiivi antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa direktiivin soveltamisesta työehtosopimuksen nojalla, jos lähetettynä olon kesto on enintään yksi kuukausi. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Kun otetaan huomioon, että direktiivin nykyinen soveltaminen vaihtelee maittain, kabotaasin tapauksessa se ei ratkaise epäterveeseen kilpailuun ja sosiaaliseen polkumyyntiin liittyviä ongelmia, vaikka se pantaisiin tosiasiallisesti täytäntöön. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Lisäksi työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen jäsenvaltioon koskevan direktiivin soveltamisen valvonta on olematonta. Tämä puute on merkittävä, kun otetaan huomioon, että jokaisen jäsenvaltion tulee varmistaa niiden viranomaisten välinen yhteistyö, jotka ovat toimivaltaisia sosiaalilainsäädännön mukaisesti. Tämä velvoite on kirjattu kyseiseen direktiiviin. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | ETSK aikookin seurata tarkkaan maantieliikennealan Euroopan työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun tuloksia tältä osin.” |
| --- | --- |

6.5.

Perustelu

Kuljetusalan erityispiirteisiin liittyviä sosiaalisia näkökohtia säännellään jo työaikoja koskevassa direktiivissä 2002/15/EY ja kuljettajien ajo- ja lepoaikoja sekä digitaalisen ajopiirturin käyttöä koskevassa asetuksessa N:o 561/2006.

Muiden sosiaalisten näkökohtien osalta direktiivin 96/71/EY soveltaminen vaihtelee sen mukaan, onko kyseessä rakennusalan kaltainen sektori, jolla työntekijöitä lähetetään pitkiksi ajoiksi työhön ulkomaille, vai tavaraliikenne, johon kansainvälisten kuljetusten osana liittyvät yksittäiset kabotaasipalvelut. Jälkimmäisessä tapauksessa kuljettajan lähettämistä ulkomaille ei katsota varsinaiseksi työntekijän lähettämiseksi, vaan se kuuluu hänen työhönsä kansainvälisen liikenteen kuljettajana ja kuuluu yhteisön liikenneluvan piiriin.

Äänestystulos

Puolesta 24, Vastaan 63, Pidättyi 2

Kohta 6.3

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

| ”6.3 | Kun otetaan huomioon, että direktiivin nykyinen soveltaminen vaihtelee maittain, kabotaasin tapauksessa se ei ratkaise epäterveeseen kilpailuun ja sosiaaliseen polkumyyntiin
  asiaan liittyviä ongelmia, vaikka se pantaisiin tosiasiallisesti täytäntöön.” |
| --- | --- |

”6.3

Kun otetaan huomioon, että direktiivin nykyinen soveltaminen vaihtelee maittain, kabotaasin tapauksessa se ei ratkaise epäterveeseen kilpailuun ja sosiaaliseen polkumyyntiin
  asiaan liittyviä ongelmia, vaikka se pantaisiin tosiasiallisesti täytäntöön.”

Perustelu

Käsillä olevan asetuksen sosiaalisten näkökohtien painottamista ei tarvitse aina perustella yksinomaan uusilla jäsenvaltioilla.

Äänestystulos

Puolesta 32, Vastaan 57, Pidättyi 2

Kohta 1.2

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

| ”1.2 | ETSK on kuitenkin sitä mieltä, että maanteiden kansainvälisen tavaraliikenteen markkinoille pääsyn sosiaaliseen ulottuvuuteen on
  olisi ehkä kiinnitettävä enemmän huomiota. Kabotaasi sekä kolmansien maiden välinen liikenne
   (3)
  voivat aiheuttaa alalla epätervettä kilpailua ja sosiaalista polkumyyntiä, jotka ovat seurausta uusien ja vanhojen jäsenvaltioiden kuljettajien palkkaeroista.” |
| --- | --- |

”1.2

ETSK on kuitenkin sitä mieltä, että maanteiden kansainvälisen tavaraliikenteen markkinoille pääsyn sosiaaliseen ulottuvuuteen on
  olisi ehkä kiinnitettävä enemmän huomiota. Kabotaasi sekä kolmansien maiden välinen liikenne
   (3)
  voivat aiheuttaa alalla epätervettä kilpailua ja sosiaalista polkumyyntiä, jotka ovat seurausta uusien ja vanhojen jäsenvaltioiden kuljettajien palkkaeroista.”

Perustelu

Sosiaalisen ulottuvuuden korostamista käsillä olevassa asetuksessa ei tarvitse perustella uusilla jäsenvaltioilla. Epätervettä kilpailua voi ilmetä missä tahansa jäsenvaltiossa tai minkä hyvänsä jäsenvaltion taholta. Sosiaalisesta polkumyynnistä todettakoon, että mikäli missä tahansa EU:ssa toimivien yritysten tai henkilöiden toiminta on täysin laillista, ei kyseinen käsite päde.

Äänestystulos

Puolesta 28, Vastaan 61, Pidättyi 1

---

(1)  Komission yksiköiden työasiakirja, vaikutusten arviointi, SEC(2007) 635/2. Asiakirjassa todetaan (s. 6), että kolmansien maiden välinen liikenne on kasvanut vuosina 1999–2003 jatkuvasti keskimäärin 4,4 prosentin vuosivauhdilla. Osuus on noussut yli 20 prosenttiin vuonna 2004 ja 2005.

1

Komission yksiköiden työasiakirja, vaikutusten arviointi, SEC(2007) 635/2. Asiakirjassa todetaan (s. 6), että kolmansien maiden välinen liikenne on kasvanut vuosina 1999–2003 jatkuvasti keskimäärin 4,4 prosentin vuosivauhdilla. Osuus on noussut yli 20 prosenttiin vuonna 2004 ja 2005.

(2)  Komission yksiköiden työasiakirja, vaikutusten arviointi, SEC(2007) 635/2. Asiakirjassa todetaan (s. 6), että kolmansien maiden välinen liikenne on kasvanut vuosina 1999–2003 jatkuvasti keskimäärin 4,4 prosentin vuosivauhdilla. Osuus on noussut yli 20 prosenttiin vuonna 2004 ja 2005.

2

Komission yksiköiden työasiakirja, vaikutusten arviointi, SEC(2007) 635/2. Asiakirjassa todetaan (s. 6), että kolmansien maiden välinen liikenne on kasvanut vuosina 1999–2003 jatkuvasti keskimäärin 4,4 prosentin vuosivauhdilla. Osuus on noussut yli 20 prosenttiin vuonna 2004 ja 2005.

(3)  Kolmansien maiden välisessä liikenteessä maiden A ja B välisen kuljetuksen tekee maahan C sijoittautunut liikenteenharjoittaja.

3

Kolmansien maiden välisessä liikenteessä maiden A ja B välisen kuljetuksen tekee maahan C sijoittautunut liikenteenharjoittaja.

---

| 9.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 204/39 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 204/39

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Lentoasemien hiilidioksidipäästöjen vähentäminen asemien uudenlaisen hallinnoinnin avulla (valmisteleva lausunto)

(2008/C 204/10)

Portugalin liikenneministeri pyysi Portugalin puheenjohtajakauden yhteydessä 4. heinäkuuta 2007 päivätyssä kirjeessä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan valmistelevan lausunnon aiheesta

Lentoasemien hiilidioksidipäästöjen vähentäminen asemien uudenlaisen hallinnoinnin avulla.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 19. helmikuuta 2008. Esittelijä oli Thomas McDonogh.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. maaliskuuta 2008 pitämässään 443. täysistunnossa (maaliskuun 13. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 103 ääntä puolesta 5:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Suositukset

| — | Kannustetaan lentoasemia soveltamaan lentoaseman hiilidioksidipäästöjä vähentäviä hallintostrategioita ja ottamaan käyttöön ilmanlaatumalli, jossa tunnistetaan kaikki typen oksidien päästölähteet ja asetetaan tavoitteet hiilidioksidipäästöjen vähentämiselle. Malli tulisi tarkistaa lentoaseman ilmanlaadun valvontapisteiden perusteella. Keskeisiä alueita mallissa ovat kiitorata, lentoasemarakennukset (terminaali ja siihen liittyvät palvelutilat), pysäköintitilat ja tuloliittymät. |
| --- | --- |

—

Kannustetaan lentoasemia soveltamaan lentoaseman hiilidioksidipäästöjä vähentäviä hallintostrategioita ja ottamaan käyttöön ilmanlaatumalli, jossa tunnistetaan kaikki typen oksidien päästölähteet ja asetetaan tavoitteet hiilidioksidipäästöjen vähentämiselle. Malli tulisi tarkistaa lentoaseman ilmanlaadun valvontapisteiden perusteella. Keskeisiä alueita mallissa ovat kiitorata, lentoasemarakennukset (terminaali ja siihen liittyvät palvelutilat), pysäköintitilat ja tuloliittymät.

| — | Kannustetaan soveltamaan tunnustettuja rakennusstandardeja ja kansainvälisiä hyviksi osoittautuneita käytänteitä rakennettaessa ja käytettäessä lentoaseman infrastruktuuria, jotta siihen liittyvä ekologinen jalanjälki olisi mahdollisimman pieni. Keskeisinä esimerkkeinä mainittakoon eristys, luonnonvalon ja auringonlämmön maksimaalinen hyödyntäminen, sadeveden keruu, aurinkoenergia, sähkön ja lämmön yhteistuotanto, älykkäät rakennusten hallintajärjestelmät sekä lämmönvaihtimet. |
| --- | --- |

—

Kannustetaan soveltamaan tunnustettuja rakennusstandardeja ja kansainvälisiä hyviksi osoittautuneita käytänteitä rakennettaessa ja käytettäessä lentoaseman infrastruktuuria, jotta siihen liittyvä ekologinen jalanjälki olisi mahdollisimman pieni. Keskeisinä esimerkkeinä mainittakoon eristys, luonnonvalon ja auringonlämmön maksimaalinen hyödyntäminen, sadeveden keruu, aurinkoenergia, sähkön ja lämmön yhteistuotanto, älykkäät rakennusten hallintajärjestelmät sekä lämmönvaihtimet.

| — | Kannustetaan lentoasemia käyttämään uudistuvista energialähteistä saatavaa energiaa. |
| --- | --- |

—

Kannustetaan lentoasemia käyttämään uudistuvista energialähteistä saatavaa energiaa.

| — | Kannustetaan käyttämään ympäristöystävällistä maakalustoa lentoasemilla, joilla on hyvin paljon ilma-alusten lähtövalmisteluihin liittyvää maakalustoliikennettä. Lentoasemilla voitaisiin myös rohkaista matkustajia käyttämään ympäristöystävällisiä ajoneuvoja soveltamalla niihin pysäköintialueilla edullisempaa hinnoittelua sekä antamalla niille etusija pysäköintipaikkoja osoitettaessa. |
| --- | --- |

—

Kannustetaan käyttämään ympäristöystävällistä maakalustoa lentoasemilla, joilla on hyvin paljon ilma-alusten lähtövalmisteluihin liittyvää maakalustoliikennettä. Lentoasemilla voitaisiin myös rohkaista matkustajia käyttämään ympäristöystävällisiä ajoneuvoja soveltamalla niihin pysäköintialueilla edullisempaa hinnoittelua sekä antamalla niille etusija pysäköintipaikkoja osoitettaessa.

| — | Kannustetaan lentoasemia minimoimaan lentoasemilla syntyvä jäte parhaiden kierrätysmenetelmien avulla. Matkustajaa kohti syntyvä jäte olisi hyödyllinen pääasiallinen ympäristöindikaattori. |
| --- | --- |

—

Kannustetaan lentoasemia minimoimaan lentoasemilla syntyvä jäte parhaiden kierrätysmenetelmien avulla. Matkustajaa kohti syntyvä jäte olisi hyödyllinen pääasiallinen ympäristöindikaattori.

| — | Minimoidaan lentoasemille tulevan ajoneuvoliikenteen vaikutukset luomalla ympäristön kannalta kestäviä vaihtoehtoja niin matkustajille kuin henkilöstölle. Esimerkkeinä mainittakoon juna- ja bussiyhteydet sekä auton yhteiskäyttöä ja pyöräilyä edistävät aloitteet. |
| --- | --- |

—

Minimoidaan lentoasemille tulevan ajoneuvoliikenteen vaikutukset luomalla ympäristön kannalta kestäviä vaihtoehtoja niin matkustajille kuin henkilöstölle. Esimerkkeinä mainittakoon juna- ja bussiyhteydet sekä auton yhteiskäyttöä ja pyöräilyä edistävät aloitteet.

| — | Kannustetaan lentoasemia mahdollisuuksien mukaan parantamaan lentoliikenteen hallintamenetelmiä lentoasemilla ja niiden läheisyydessä ilma-alusten polttoainekulutuksen vähentämiseksi. |
| --- | --- |

—

Kannustetaan lentoasemia mahdollisuuksien mukaan parantamaan lentoliikenteen hallintamenetelmiä lentoasemilla ja niiden läheisyydessä ilma-alusten polttoainekulutuksen vähentämiseksi.

| — | Vältetään mahdollisuuksien mukaan apumoottorien käyttöä maassa. Lentoasemarakennuksessa tulisi olla käytettävissä maasähköä ja ilmastoitua ilmaa. |
| --- | --- |

—

Vältetään mahdollisuuksien mukaan apumoottorien käyttöä maassa. Lentoasemarakennuksessa tulisi olla käytettävissä maasähköä ja ilmastoitua ilmaa.

| — | Estetään tai kielletään vanhoilla ja polttoainetehokkuudeltaan heikoilla moottoreilla varustettujen ilma-alusten käyttö lisäämällä kyseisten ilma-alusten laskeutumis- ja nousumaksuja eriyttämällä hinnoittelua. |
| --- | --- |

—

Estetään tai kielletään vanhoilla ja polttoainetehokkuudeltaan heikoilla moottoreilla varustettujen ilma-alusten käyttö lisäämällä kyseisten ilma-alusten laskeutumis- ja nousumaksuja eriyttämällä hinnoittelua.

| — | Pyritään vähentämään meluisien ilma-alusten käyttöä lentoasemilla soveltamalla lentokonemelun luokittelujärjestelmiä ja niihin liittyviä meluosuusjärjestelmiä. |
| --- | --- |

—

Pyritään vähentämään meluisien ilma-alusten käyttöä lentoasemilla soveltamalla lentokonemelun luokittelujärjestelmiä ja niihin liittyviä meluosuusjärjestelmiä.

| — | Vähennetään päästöjä järjestelmällisen lähestymistavan avulla. Ehdottomasti ensisijaista on turvallisuus, ja lisäksi on otettava huomioon kaikki osatekijät, mukaan luettuina lentokoneen rungon ja moottorin suunnittelu ja toiminnot, kompromissit, vaihtoehtoiset polttoaineet, maapalvelut, lentoaseman kapasiteetti ja lentoliikenteen hallinta. |
| --- | --- |

—

Vähennetään päästöjä järjestelmällisen lähestymistavan avulla. Ehdottomasti ensisijaista on turvallisuus, ja lisäksi on otettava huomioon kaikki osatekijät, mukaan luettuina lentokoneen rungon ja moottorin suunnittelu ja toiminnot, kompromissit, vaihtoehtoiset polttoaineet, maapalvelut, lentoaseman kapasiteetti ja lentoliikenteen hallinta.

| — | Noudatetaan jatkuvan liu'un CDA-menetelmää (Continuous Descent Approach), jossa ilma-alus aloittaa laskeutumisen hyvin korkealta ja liukuu jatkuvasti alaspäin. Asteittaisessa laskeutumisessa ilma-alus sitä vastoin lentää samalla korkeudella pidempään, vaatii enemmän voimaa tasaisen nopeuden säilyttämiseksi ja kuluttaa näin ollen enemmän polttoainetta. Jatkuva liuku tarkoittaa sitä, että ilma-alus laskeutuu tehokkaammalla nopeudella, mikä vähentää polttoaineenkulutusta. CDA-menetelmä vaikuttaa ilmanlaatuun todennäköisesti n. 25–35 kilometrin säteellä lentoasemasta. |
| --- | --- |

—

Noudatetaan jatkuvan liu'un CDA-menetelmää (Continuous Descent Approach), jossa ilma-alus aloittaa laskeutumisen hyvin korkealta ja liukuu jatkuvasti alaspäin. Asteittaisessa laskeutumisessa ilma-alus sitä vastoin lentää samalla korkeudella pidempään, vaatii enemmän voimaa tasaisen nopeuden säilyttämiseksi ja kuluttaa näin ollen enemmän polttoainetta. Jatkuva liuku tarkoittaa sitä, että ilma-alus laskeutuu tehokkaammalla nopeudella, mikä vähentää polttoaineenkulutusta. CDA-menetelmä vaikuttaa ilmanlaatuun todennäköisesti n. 25–35 kilometrin säteellä lentoasemasta.

| — | Käytetään turbopotkurikoneita kaikilla alle 500 km:n pituisilla lennoilla, ja silloin, jos reitillä on alle 70 matkustajaa lento-osuutta kohti ja jos lentosäde on riittävä. |
| --- | --- |

—

Käytetään turbopotkurikoneita kaikilla alle 500 km:n pituisilla lennoilla, ja silloin, jos reitillä on alle 70 matkustajaa lento-osuutta kohti ja jos lentosäde on riittävä.

| — | Vähennetään polttoaineenkulutusta sammuttamalla yhdestä kahteen moottoria ilma-aluksen rullatessa kiitoradalle ja sieltä pois. |
| --- | --- |

—

Vähennetään polttoaineenkulutusta sammuttamalla yhdestä kahteen moottoria ilma-aluksen rullatessa kiitoradalle ja sieltä pois.

2.   Johdanto

| 2.1 | Ilmailu vaikuttaa merkittävästi kasvihuonekaasupäästöihin. Ilmailun aiheuttamat päästöt ovat nykyisin noin kolme prosenttia (1) EU:n kasvihuonekaasupäästöjen kokonaismäärästä, ja ne ovat lisääntyneet 87 prosentilla vuodesta 1990. Ilmailun aiheuttamien päästöjen nopea kasvu on silmiinpistävää siksi, että monet muut taloudenalat ovat onnistuneet vähentämään päästöjään. Jollei toimiin ryhdytä, EU:n lentoasemilta lähtevien lentojen päästöt mitätöivät vuoteen 2012 mennessä yli neljänneksen kahdeksan prosentin päästövähennystavoitteesta, joka 15 EU:n jäsenvaltion on saavutettava Kioton pöytäkirjan tavoitteiden noudattamiseksi. Vuoteen 2020 mennessä ilmailun aiheuttamien päästöjen arvioidaan yli kaksinkertaistuvan nykyisestä. |
| --- | --- |

2.1

Ilmailu vaikuttaa merkittävästi kasvihuonekaasupäästöihin. Ilmailun aiheuttamat päästöt ovat nykyisin noin kolme prosenttia (1) EU:n kasvihuonekaasupäästöjen kokonaismäärästä, ja ne ovat lisääntyneet 87 prosentilla vuodesta 1990. Ilmailun aiheuttamien päästöjen nopea kasvu on silmiinpistävää siksi, että monet muut taloudenalat ovat onnistuneet vähentämään päästöjään. Jollei toimiin ryhdytä, EU:n lentoasemilta lähtevien lentojen päästöt mitätöivät vuoteen 2012 mennessä yli neljänneksen kahdeksan prosentin päästövähennystavoitteesta, joka 15 EU:n jäsenvaltion on saavutettava Kioton pöytäkirjan tavoitteiden noudattamiseksi. Vuoteen 2020 mennessä ilmailun aiheuttamien päästöjen arvioidaan yli kaksinkertaistuvan nykyisestä.

| 2.2 | Ilmailu edistää taloutta, kauppaa ja matkailua, kehittää liiketoimintamahdollisuuksia ja lisää mahdollisuuksia parantaa elämänlaatua sekä kehittyneillä että kehittyvillä alueilla. |
| --- | --- |

2.2

Ilmailu edistää taloutta, kauppaa ja matkailua, kehittää liiketoimintamahdollisuuksia ja lisää mahdollisuuksia parantaa elämänlaatua sekä kehittyneillä että kehittyvillä alueilla.

| 2.3 | Ilmateitse liikkuu vuosittain kaksi miljardia matkustajaa ja 40 prosenttia alueidenvälisestä tavaraviennistä (niiden arvolla mitattuna). Kansainvälisistä matkustajista 40 prosenttia matkustaa lentäen. Ilmailuala tarjoaa maailmanlaajuisesti 29 miljoonaa työpaikkaa. Alan maailmanlaajuisen taloudellisen vaikutuksen arvioidaan olevan 2 960 miljardia dollaria, joka on kahdeksan prosenttia maailman bkt:stä. |
| --- | --- |

2.3

Ilmateitse liikkuu vuosittain kaksi miljardia matkustajaa ja 40 prosenttia alueidenvälisestä tavaraviennistä (niiden arvolla mitattuna). Kansainvälisistä matkustajista 40 prosenttia matkustaa lentäen. Ilmailuala tarjoaa maailmanlaajuisesti 29 miljoonaa työpaikkaa. Alan maailmanlaajuisen taloudellisen vaikutuksen arvioidaan olevan 2 960 miljardia dollaria, joka on kahdeksan prosenttia maailman bkt:stä.

| 2.4 | Lentoasemien tulisi olla paikallisen infrastruktuurin kiinteä osa, ja niillä pitäisi olla ensisijainen rooli paikallistason ympäristönsuojelussa. |
| --- | --- |

2.4

Lentoasemien tulisi olla paikallisen infrastruktuurin kiinteä osa, ja niillä pitäisi olla ensisijainen rooli paikallistason ympäristönsuojelussa.

| 2.5 | Lentoasemien infrastruktuurin tehokkuus ja maksimaalinen käyttöaste riippuu pitkälti lennonjohdosta. Tehokkaan lennonjohdon edistäminen niin lentoasemilla kuin niiden läheisyydessä saattaa rajoittaa rullaamisen, lentoon lähdön ja laskeutumisen aikana käytetyn polttoaineen määrää. |
| --- | --- |

2.5

Lentoasemien infrastruktuurin tehokkuus ja maksimaalinen käyttöaste riippuu pitkälti lennonjohdosta. Tehokkaan lennonjohdon edistäminen niin lentoasemilla kuin niiden läheisyydessä saattaa rajoittaa rullaamisen, lentoon lähdön ja laskeutumisen aikana käytetyn polttoaineen määrää.

| 2.6 | Monet lentoasemat, kuten Lontoon Gatwick, Pariisin Orly ja Milanon Linate, ovat jo aivan kapasiteettinsa rajoilla. Vuoteen 2010 mennessä viitisentoista eurooppalaista lentoasemaa on samassa tilanteessa. Muun muassa Yhdistyneen kuningaskunnan siviili-ilmailuviranomaiset katsovat, että jotta niukkoja resursseja kannustettaisiin hyödyntämään nykyistä paremmin, lentoyhtiöille tulisi huutokaupata lähtö- ja saapumisaikoja, ja sen jälkeen niillä tulisi käydä kauppaa avoimilla jälkimarkkinoilla. |
| --- | --- |

2.6

Monet lentoasemat, kuten Lontoon Gatwick, Pariisin Orly ja Milanon Linate, ovat jo aivan kapasiteettinsa rajoilla. Vuoteen 2010 mennessä viitisentoista eurooppalaista lentoasemaa on samassa tilanteessa. Muun muassa Yhdistyneen kuningaskunnan siviili-ilmailuviranomaiset katsovat, että jotta niukkoja resursseja kannustettaisiin hyödyntämään nykyistä paremmin, lentoyhtiöille tulisi huutokaupata lähtö- ja saapumisaikoja, ja sen jälkeen niillä tulisi käydä kauppaa avoimilla jälkimarkkinoilla.

| 2.7 | Lentoasemien infrastruktuuria ja siihen liittyvää maakalustoa voitaisiin hyödyntää nykyistä tehokkaammin käyttämällä mahdollisuuksien mukaan suurempia ilma-aluksia. Vaikka monet lennot ovat täysiä, matkustajien keskimäärä jokaisessa usealle lentoasemalle lentävässä ilma-aluksessa on vain 68. Ilma-alukset ovat liian pieniä, ja lentoyhtiöillä on tuskin lainkaan kannustimia isompien ja ajanmukaisempien ilma-alusten käyttöön ottamiseksi, sillä tehokkaampi menettelytapa ei alenna lentokenttämaksuja. Tilanteen parantamiseksi tulisi ottaa käyttöön markkinamekanismien ja tehokkuussääntöjen yhdistelmä, jonka perusteella liikenteenharjoittajan on käytettävä lähtöporttejaan vähintään kerran tunnissa riippuen käytetystä ilma-alustyypistä tai antaa lähtöporttinsa toisen liikenteenharjoittajan käyttöön. |
| --- | --- |

2.7

Lentoasemien infrastruktuuria ja siihen liittyvää maakalustoa voitaisiin hyödyntää nykyistä tehokkaammin käyttämällä mahdollisuuksien mukaan suurempia ilma-aluksia. Vaikka monet lennot ovat täysiä, matkustajien keskimäärä jokaisessa usealle lentoasemalle lentävässä ilma-aluksessa on vain 68. Ilma-alukset ovat liian pieniä, ja lentoyhtiöillä on tuskin lainkaan kannustimia isompien ja ajanmukaisempien ilma-alusten käyttöön ottamiseksi, sillä tehokkaampi menettelytapa ei alenna lentokenttämaksuja. Tilanteen parantamiseksi tulisi ottaa käyttöön markkinamekanismien ja tehokkuussääntöjen yhdistelmä, jonka perusteella liikenteenharjoittajan on käytettävä lähtöporttejaan vähintään kerran tunnissa riippuen käytetystä ilma-alustyypistä tai antaa lähtöporttinsa toisen liikenteenharjoittajan käyttöön.

| 2.8 | Komission ehdotus perustaa yhtenäinen eurooppalainen ilmatila, jossa yhdistetään nykyiset kansalliset lennonjohtojärjestelmät (SESAR), tarjoaa mahdollisuuden tehostaa ilmatilan käyttöä huomattavasti laskeutumisen ja lentoon lähdön yhteydessä, kun laskeutumisen ja lentoon lähdön odotusajat lyhenevät. Nykyistä tehokkaammilla lennonjohtojärjestelmillä voitaisiin ilma-alusten aiheuttamia kokonaishiilidioksidipäästöjä vähentää kansainvälisen lentoliikenneliiton (International Air Transport Association, IATA) mukaan 12 prosentilla. Komitea kehottaa kaikkia asianosaisia edistymään nopeasti neuvotteluissa kyseisen uuden järjestelmän perustamiseksi sekä estämään sen juuttuminen alakohtaisiin intresseihin pohjautuviin viivästystaktiikoihin. |
| --- | --- |

2.8

Komission ehdotus perustaa yhtenäinen eurooppalainen ilmatila, jossa yhdistetään nykyiset kansalliset lennonjohtojärjestelmät (SESAR), tarjoaa mahdollisuuden tehostaa ilmatilan käyttöä huomattavasti laskeutumisen ja lentoon lähdön yhteydessä, kun laskeutumisen ja lentoon lähdön odotusajat lyhenevät. Nykyistä tehokkaammilla lennonjohtojärjestelmillä voitaisiin ilma-alusten aiheuttamia kokonaishiilidioksidipäästöjä vähentää kansainvälisen lentoliikenneliiton (International Air Transport Association, IATA) mukaan 12 prosentilla. Komitea kehottaa kaikkia asianosaisia edistymään nopeasti neuvotteluissa kyseisen uuden järjestelmän perustamiseksi sekä estämään sen juuttuminen alakohtaisiin intresseihin pohjautuviin viivästystaktiikoihin.

3.   Ilmailu — melun ja päästöjen aiheuttaja

| 3.1 | Ilmailun arvioidaan aiheuttavan kaikista kasvihuonekaasupäästöistä noin kaksi prosenttia, ja määrä saattaa kaksinkertaistua vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

3.1

Ilmailun arvioidaan aiheuttavan kaikista kasvihuonekaasupäästöistä noin kaksi prosenttia, ja määrä saattaa kaksinkertaistua vuoteen 2050 mennessä.

| 3.2 | Ilmailuteollisuus on vuosien kuluessa vähentänyt monia muita teollisuudenaloja tehokkaammin melua ja päästöjä tuotantoyksikköä kohti. Polttoainetehokkuus paranee vuosittain yhdestä kahteen prosenttia, ja ilmailun osuus kaikista hiilidioksidipäästöistä on kaksi prosenttia. Lentoliikenne lisääntyy vuosittain viisi prosenttia, kun taas energiatehokkuustoimin saadaan aikaan alle puolentoista prosentin säästöt. Ilmailualan arvellaan kuitenkin kasvavan tätä nopeammin, joten ongelmaa ei voida ratkaista pelkästään teknisin parannuksin. |
| --- | --- |

3.2

Ilmailuteollisuus on vuosien kuluessa vähentänyt monia muita teollisuudenaloja tehokkaammin melua ja päästöjä tuotantoyksikköä kohti. Polttoainetehokkuus paranee vuosittain yhdestä kahteen prosenttia, ja ilmailun osuus kaikista hiilidioksidipäästöistä on kaksi prosenttia. Lentoliikenne lisääntyy vuosittain viisi prosenttia, kun taas energiatehokkuustoimin saadaan aikaan alle puolentoista prosentin säästöt. Ilmailualan arvellaan kuitenkin kasvavan tätä nopeammin, joten ongelmaa ei voida ratkaista pelkästään teknisin parannuksin.

4.   Melu ja ilmanlaatu lentoasemien ympäristössä

| 4.1 | Ilmailuteollisuus on sitoutunut toteuttamaan Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (International Civil Aviation Organisation, ICAO) omaksuman melunhallintaa koskevan tasapainoisen lähestymistavan, jolla pyritään lieventämään väestön altistumista melulle mahdollisimman kustannustehokkaasti. |
| --- | --- |

4.1

Ilmailuteollisuus on sitoutunut toteuttamaan Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (International Civil Aviation Organisation, ICAO) omaksuman melunhallintaa koskevan tasapainoisen lähestymistavan, jolla pyritään lieventämään väestön altistumista melulle mahdollisimman kustannustehokkaasti.

| 4.2 | Avainasemassa tässä yhteydessä on melun vähentäminen lähteellä tekniikan edistymisen avulla. Kuluneina vuosikymmeninä on saatu aikaan vaikuttavia parannuksia, ja kehityksen odotetaan etenevän tulevina 15 vuotena. Euroopan komissio on antanut direktiivin (2), jossa säädetään ilma-alusten melunhallinnan periaatteista ja otetaan käyttöön toimintarajoituksia, mukaan luettuna säännös poistaa EU:n lentokenttien liikenteestä eniten melua aiheuttavat meluluokan 3 ilma-alukset. Kyseisen direktiivin vaikutuksia tulisi nyt tutkia. |
| --- | --- |

4.2

Avainasemassa tässä yhteydessä on melun vähentäminen lähteellä tekniikan edistymisen avulla. Kuluneina vuosikymmeninä on saatu aikaan vaikuttavia parannuksia, ja kehityksen odotetaan etenevän tulevina 15 vuotena. Euroopan komissio on antanut direktiivin (2), jossa säädetään ilma-alusten melunhallinnan periaatteista ja otetaan käyttöön toimintarajoituksia, mukaan luettuna säännös poistaa EU:n lentokenttien liikenteestä eniten melua aiheuttavat meluluokan 3 ilma-alukset. Kyseisen direktiivin vaikutuksia tulisi nyt tutkia.

| 4.3 | Lentoasemat ja lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat ovat sitoutuneet noudattamaan jatkuvan liu'un CDA-menetelmää sekä soveltamaan muita melua vähentäviä lentomenetelmiä samalla kun säilytetään kiitotien kapasiteetti. Kyseisiä toimia pidetään keskeisinä parannuksina pyrittäessä vähentämään lentoasemien ja niiden ympäristön hiilidioksidipäästöjä. |
| --- | --- |

4.3

Lentoasemat ja lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat ovat sitoutuneet noudattamaan jatkuvan liu'un CDA-menetelmää sekä soveltamaan muita melua vähentäviä lentomenetelmiä samalla kun säilytetään kiitotien kapasiteetti. Kyseisiä toimia pidetään keskeisinä parannuksina pyrittäessä vähentämään lentoasemien ja niiden ympäristön hiilidioksidipäästöjä.

| 4.4 | Jäsenvaltioiden on varmistettava ennaltaehkäisevä maankäytön suunnittelu ja hallinta lentoasemien ympäristössä. |
| --- | --- |

4.4

Jäsenvaltioiden on varmistettava ennaltaehkäisevä maankäytön suunnittelu ja hallinta lentoasemien ympäristössä.

| 4.5 | Paikallistason ilmanlaatuongelmien ratkaiseminen edellyttää kokonaisvaltaisia toimia, joilla puututaan kaikkiin päästölähteisiin niin ilmassa kuin maassa, sekä toimintaan — kuten teollisuuteen ja maantieliikenteeseen — joka ei suoraan ole yhteydessä lentoliikenteeseen mutta joka liittyy lentokenttäpalvelujen tuottamiseen. Lentoasemien ja raideliikenneverkon välisiä yhteyksiä tulisi kannustaa, ja luoda näin ympäristön kannalta kestäviä vaihtoehtoja matkustaa lentoasemalle. Linja-auto- ja junaliikenneverkkojen kehittäminen on tässä yhteydessä myös tärkeää. Lentoasemien tulisi kannustaa ympäristöystävällisten ajoneuvojen käyttöön soveltamalla niihin pysäköintialueillaan edullisempaa hinnoittelua sekä antamalla niille etusija pysäköintipaikkoja osoitettaessa. Vähimmäisvaatimuksena tulisi olla, että lentoasemien maakalusto toimii puhtaammalla energialla, kuten kaasulla tai sähköllä. Nykyisin eräät ajoneuvotyypit toimivat sähköakulla, ja toiminnallisista erityisvaatimuksista riippuen tätä tekniikkaa tulisi mahdollisuuksien mukaan käyttää yhä enemmän. Henkilöstön matkat lentoasemille ja takaisin saattavat lisätä ajoneuvoliikennettä huomattavasti. Tulisikin kannustaa vaihtoehtoja, kuten henkilöstön bussikuljetusten järjestämistä, auton yhteiskäyttöä, porrastettuja työvuoroja ruuhka-aikojen välttämiseksi sekä — jos mahdollista — lentoaseman henkilöstön pyöräilyä. |
| --- | --- |

4.5

Paikallistason ilmanlaatuongelmien ratkaiseminen edellyttää kokonaisvaltaisia toimia, joilla puututaan kaikkiin päästölähteisiin niin ilmassa kuin maassa, sekä toimintaan — kuten teollisuuteen ja maantieliikenteeseen — joka ei suoraan ole yhteydessä lentoliikenteeseen mutta joka liittyy lentokenttäpalvelujen tuottamiseen. Lentoasemien ja raideliikenneverkon välisiä yhteyksiä tulisi kannustaa, ja luoda näin ympäristön kannalta kestäviä vaihtoehtoja matkustaa lentoasemalle. Linja-auto- ja junaliikenneverkkojen kehittäminen on tässä yhteydessä myös tärkeää. Lentoasemien tulisi kannustaa ympäristöystävällisten ajoneuvojen käyttöön soveltamalla niihin pysäköintialueillaan edullisempaa hinnoittelua sekä antamalla niille etusija pysäköintipaikkoja osoitettaessa. Vähimmäisvaatimuksena tulisi olla, että lentoasemien maakalusto toimii puhtaammalla energialla, kuten kaasulla tai sähköllä. Nykyisin eräät ajoneuvotyypit toimivat sähköakulla, ja toiminnallisista erityisvaatimuksista riippuen tätä tekniikkaa tulisi mahdollisuuksien mukaan käyttää yhä enemmän. Henkilöstön matkat lentoasemille ja takaisin saattavat lisätä ajoneuvoliikennettä huomattavasti. Tulisikin kannustaa vaihtoehtoja, kuten henkilöstön bussikuljetusten järjestämistä, auton yhteiskäyttöä, porrastettuja työvuoroja ruuhka-aikojen välttämiseksi sekä — jos mahdollista — lentoaseman henkilöstön pyöräilyä.

| 4.6 | Viimeisten 15 vuoden aikana tekniikan edistyminen on lähes poistanut näkyvän savun ja hiilivedyt, ja ilma-alusten moottoreista peräisin olevat typen oksidit ovat asteittain vähentyneet puolella. Uudella moottoritekniikalla typpipäästöjä pyritään edelleen vähentämään vuoteen 2020 mennessä 80 prosenttia. |
| --- | --- |

4.6

Viimeisten 15 vuoden aikana tekniikan edistyminen on lähes poistanut näkyvän savun ja hiilivedyt, ja ilma-alusten moottoreista peräisin olevat typen oksidit ovat asteittain vähentyneet puolella. Uudella moottoritekniikalla typpipäästöjä pyritään edelleen vähentämään vuoteen 2020 mennessä 80 prosenttia.

| 4.7 | Parhaillaan kehitetään polttoainekennojärjestelmiä, joilla voitaisiin korvata ilma-alusten apumoottorit ja näin vähentää päästöjä aina 75 prosenttia yksikköä kohti. |
| --- | --- |

4.7

Parhaillaan kehitetään polttoainekennojärjestelmiä, joilla voitaisiin korvata ilma-alusten apumoottorit ja näin vähentää päästöjä aina 75 prosenttia yksikköä kohti.

| 4.8 | Lentoasemat ja lentoyhtiöt ovat sitoutuneet käyttämään puhtaampaa ja tehokkaampaa maakalustoa ja puhtaampia ja tehokkaampia ajoneuvoja. Lisäksi ne vaativat valtio- ja paikallistason viranomaisia järjestämään entistä ympäristöystävällisempiä lentoasemayhteyksiä, kuten juna- ja metroyhteyksiä. |
| --- | --- |

4.8

Lentoasemat ja lentoyhtiöt ovat sitoutuneet käyttämään puhtaampaa ja tehokkaampaa maakalustoa ja puhtaampia ja tehokkaampia ajoneuvoja. Lisäksi ne vaativat valtio- ja paikallistason viranomaisia järjestämään entistä ympäristöystävällisempiä lentoasemayhteyksiä, kuten juna- ja metroyhteyksiä.

| 4.9 | Maassa ollessaan ilma-alus yleensä käyttää yhtä moottoriaan tuottaakseen sähköä alukseen. |
| --- | --- |

4.9

Maassa ollessaan ilma-alus yleensä käyttää yhtä moottoriaan tuottaakseen sähköä alukseen.

5.   Ilmailun vaikutus ilmastonmuutokseen

| 5.1 | Ilmailun osuus fossiilisten polttoaineiden käytöstä johtuvista hiilidioksidipäästöistä Euroopassa on noin kahdesta neljään prosenttia. Hallitustenvälisen ilmastopaneelin (IPCC) ennusteiden mukaan osuus saattaa vuoteen 2050 mennessä nousta noin viiteen prosenttiin tai sen yli. On myös muistettava, että ilmailun päästöjen kasvu saattaa mitätöidä vuoteen 2012 mennessä yli neljänneksen ympäristötoimista, joita EU toteuttaa Kioton pöytäkirjan tavoitteiden saavuttamiseksi. Kansainvälisen toimenpidesopimuksen aikaansaaminen näyttää hankalalta. Ehdotetun direktiivin avulla on tarkoitus tarjota globaali toimintamalli, ja se onkin ainoa tällaisen mahdollisuuden tarjoava aloite. |
| --- | --- |

5.1

Ilmailun osuus fossiilisten polttoaineiden käytöstä johtuvista hiilidioksidipäästöistä Euroopassa on noin kahdesta neljään prosenttia. Hallitustenvälisen ilmastopaneelin (IPCC) ennusteiden mukaan osuus saattaa vuoteen 2050 mennessä nousta noin viiteen prosenttiin tai sen yli. On myös muistettava, että ilmailun päästöjen kasvu saattaa mitätöidä vuoteen 2012 mennessä yli neljänneksen ympäristötoimista, joita EU toteuttaa Kioton pöytäkirjan tavoitteiden saavuttamiseksi. Kansainvälisen toimenpidesopimuksen aikaansaaminen näyttää hankalalta. Ehdotetun direktiivin avulla on tarkoitus tarjota globaali toimintamalli, ja se onkin ainoa tällaisen mahdollisuuden tarjoava aloite.

| 5.2 | Ilmailun aiheuttamista kasvihuonekaasupäästöistä 80 prosenttia liittyy matkustajaliikenteeseen ja pituudeltaan yli 1 500 kilometrin (900 mailin) matkoihin, joille ei käytännössä ole vaihtoehtoja. |
| --- | --- |

5.2

Ilmailun aiheuttamista kasvihuonekaasupäästöistä 80 prosenttia liittyy matkustajaliikenteeseen ja pituudeltaan yli 1 500 kilometrin (900 mailin) matkoihin, joille ei käytännössä ole vaihtoehtoja.

| 5.3 | Ilmailuala on sitoutunut tutkimaan aktiivisesti vaihtoehtoisten polttoaineiden, kuten nestemäisiksi biopolttoaineiksi muutetun biomassan, asteittaista käyttöönottoa hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi. |
| --- | --- |

5.3

Ilmailuala on sitoutunut tutkimaan aktiivisesti vaihtoehtoisten polttoaineiden, kuten nestemäisiksi biopolttoaineiksi muutetun biomassan, asteittaista käyttöönottoa hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi.

| 5.4 | Tekniikan kehitystä, infrastruktuurin parantamista ja lentoasemien hyviä toimintakäytänteitä pidetään nykyisin asianmukaisten markkinaperusteisten keinojen ohella tehokkaimpina ja kustannustehokkaimpina välineinä ilmastonmuutoksen torjumiseksi. |
| --- | --- |

5.4

Tekniikan kehitystä, infrastruktuurin parantamista ja lentoasemien hyviä toimintakäytänteitä pidetään nykyisin asianmukaisten markkinaperusteisten keinojen ohella tehokkaimpina ja kustannustehokkaimpina välineinä ilmastonmuutoksen torjumiseksi.

| 5.5 | Lentoasemat tarvitsevat kansainvälisiä standardeja ja yleisiä toimintatapoja, eivät tapauskohtaisia eikä lyhytnäköisiä toimia. |
| --- | --- |

5.5

Lentoasemat tarvitsevat kansainvälisiä standardeja ja yleisiä toimintatapoja, eivät tapauskohtaisia eikä lyhytnäköisiä toimia.

| 5.6 | Lentoaseman suunnittelu saattaa edistää päästöjen alentamista, etenkin rullausteiden ja laiturien uudelleensuunnittelu ruuhkien vähentämiseksi kiitoradalla. Lentoasemarakennuksen suunnittelussa tulisi minimoida lämmityksen ja ilmanvaihdon edellyttämä energiantarve, harkita mahdollisuuksien mukaan aurinkopaneelien käyttöä ja käyttää maksimaalisesti luonnonvaloa ja auringonlämpöä, hyödyntää sähkön ja lämmön yhteistuotantojärjestelmiä sekä lämmönsiirtojärjestelmiä, rakentaa sadeveden keruujärjestelmiä sadeveden käyttämiseksi käymälöissä, ilma-alusten puhdistuksessa jne. Lentoasemarakennuksen lämpötilaa tulisi valvoa tehokkaasti liiallisesta lämmityksestä tai jäähdytyksestä johtuvan energiantuhlauksen vähentämiseksi. |
| --- | --- |

5.6

Lentoaseman suunnittelu saattaa edistää päästöjen alentamista, etenkin rullausteiden ja laiturien uudelleensuunnittelu ruuhkien vähentämiseksi kiitoradalla. Lentoasemarakennuksen suunnittelussa tulisi minimoida lämmityksen ja ilmanvaihdon edellyttämä energiantarve, harkita mahdollisuuksien mukaan aurinkopaneelien käyttöä ja käyttää maksimaalisesti luonnonvaloa ja auringonlämpöä, hyödyntää sähkön ja lämmön yhteistuotantojärjestelmiä sekä lämmönsiirtojärjestelmiä, rakentaa sadeveden keruujärjestelmiä sadeveden käyttämiseksi käymälöissä, ilma-alusten puhdistuksessa jne. Lentoasemarakennuksen lämpötilaa tulisi valvoa tehokkaasti liiallisesta lämmityksestä tai jäähdytyksestä johtuvan energiantuhlauksen vähentämiseksi.

| 5.7 | Lentoasematoimintojen hallinnoinnissa tulisi pyrkiä matkustajien tuottamien jätteiden vähentämiseen tehostamalla kierrätystä. Lentoasemien tulisi valvoa kierrätystä suoraan tai sisällyttää se lentoyhtiöiden ja muiden keskeisten palveluntarjoajien kanssa tehtyihin palvelutasosopimuksiin. |
| --- | --- |

5.7

Lentoasematoimintojen hallinnoinnissa tulisi pyrkiä matkustajien tuottamien jätteiden vähentämiseen tehostamalla kierrätystä. Lentoasemien tulisi valvoa kierrätystä suoraan tai sisällyttää se lentoyhtiöiden ja muiden keskeisten palveluntarjoajien kanssa tehtyihin palvelutasosopimuksiin.

| 5.8 | Direktiivillä ilmailualan toimintojen sisällyttämisestä yhteisön kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmään (3) voidaan epäilemättä lisätä suuren yleisön tietoisuutta, tarjota huomattavia uusia resursseja hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen ja auttaa ilmailualaa sisäistämään ne ulkoiset ympäristökustannukset, joihin sen ei tähän mennessä ole tarvinnut kiinnittää huomiota. Hiilidioksidihinnan taso ja epävakaus huomioon ottaen sillä tuskin on merkittävää vaikutusta lentoliikenteen ja päästöjen jatkuvaan kasvuun. |
| --- | --- |

5.8

Direktiivillä ilmailualan toimintojen sisällyttämisestä yhteisön kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmään (3) voidaan epäilemättä lisätä suuren yleisön tietoisuutta, tarjota huomattavia uusia resursseja hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen ja auttaa ilmailualaa sisäistämään ne ulkoiset ympäristökustannukset, joihin sen ei tähän mennessä ole tarvinnut kiinnittää huomiota. Hiilidioksidihinnan taso ja epävakaus huomioon ottaen sillä tuskin on merkittävää vaikutusta lentoliikenteen ja päästöjen jatkuvaan kasvuun.

6.   Päätelmät ja jatkotoimet

| 6.1 | Lentoasemien ympäristövaikutusten käsitteleminen ennakoivasti, oikea-aikaisesti ja kustannustehokkaasti edellyttää kansainvälisten elinten, hallitusten ja teollisuuden sidosryhmien täysimittaista yhteistyötä ja yhteisymmärrystä. |
| --- | --- |

6.1

Lentoasemien ympäristövaikutusten käsitteleminen ennakoivasti, oikea-aikaisesti ja kustannustehokkaasti edellyttää kansainvälisten elinten, hallitusten ja teollisuuden sidosryhmien täysimittaista yhteistyötä ja yhteisymmärrystä.

| 6.2 | Päästöjä on vähennettävä järjestelmällisen lähestymistavan avulla. Ehdottomasti ensisijaista on turvallisuus, ja lisäksi on otettava huomioon kaikki osatekijät, mukaan luettuina lentokoneen rungon ja moottorin suunnittelu ja toiminnot, kompromissit, vaihtoehtoiset polttoaineet, maapalvelut, lentoaseman kapasiteetti ja lentoliikenteen hallinta. |
| --- | --- |

6.2

Päästöjä on vähennettävä järjestelmällisen lähestymistavan avulla. Ehdottomasti ensisijaista on turvallisuus, ja lisäksi on otettava huomioon kaikki osatekijät, mukaan luettuina lentokoneen rungon ja moottorin suunnittelu ja toiminnot, kompromissit, vaihtoehtoiset polttoaineet, maapalvelut, lentoaseman kapasiteetti ja lentoliikenteen hallinta.

| 6.3 | Ensisijaisena toimena on pikaisesti vahvistettava lentoasemien ympäristönsuojelua koskevat pitkän aikavälin tavoitteet, jotka perustuvat luottaviin ja varmennettaviin tietoihin ja vaatimuksiin. Kyseisissä tavoitteissa tulisi ottaa huomioon kaikki lentoasemien toimintaan liittyvät näkökohdat (kuten lentoliikenne, rakennukset ja tuloliittymät). |
| --- | --- |

6.3

Ensisijaisena toimena on pikaisesti vahvistettava lentoasemien ympäristönsuojelua koskevat pitkän aikavälin tavoitteet, jotka perustuvat luottaviin ja varmennettaviin tietoihin ja vaatimuksiin. Kyseisissä tavoitteissa tulisi ottaa huomioon kaikki lentoasemien toimintaan liittyvät näkökohdat (kuten lentoliikenne, rakennukset ja tuloliittymät).

| 6.4 | Lentoasemien tulevan suunnittelun keskeisenä lähtökohtana tulisi olla sellaisen uuden lentoasemainfrastruktuurin luominen, jonka avulla voidaan vähentää polttoaineenkulutusta ennen nousua ja laskeutumisen jälkeen. Erilaisia aloitteita tulisi tutkia edelleen, ja ne tulisi toteuttaa mahdollisuuksien mukaan. Tällaisia aloitteita ovat esimerkiksi suurien lentoasemien odotusalueet (holding grids), joille kaupalliset ilma-alukset voitaisiin hinata moottorit sammutettuina ennen lentoonlähtöä tarkoituksena käynnistää moottorit vasta noin kymmenen minuuttia ennen nousua. |
| --- | --- |

6.4

Lentoasemien tulevan suunnittelun keskeisenä lähtökohtana tulisi olla sellaisen uuden lentoasemainfrastruktuurin luominen, jonka avulla voidaan vähentää polttoaineenkulutusta ennen nousua ja laskeutumisen jälkeen. Erilaisia aloitteita tulisi tutkia edelleen, ja ne tulisi toteuttaa mahdollisuuksien mukaan. Tällaisia aloitteita ovat esimerkiksi suurien lentoasemien odotusalueet (holding grids), joille kaupalliset ilma-alukset voitaisiin hinata moottorit sammutettuina ennen lentoonlähtöä tarkoituksena käynnistää moottorit vasta noin kymmenen minuuttia ennen nousua.

| 6.5 | Tulisi soveltaa jatkuvan liu'un CDA-menetelmää, jossa ilma-alus aloittaa laskeutumisen hyvin korkealta ja liukuu jatkuvasti alaspäin, sillä näin kulutetaan asteittaiseen laskeutumiseen verrattuna huomattavasti vähemmän polttoainetta. Jatkuva liuku tarkoittaa sitä, että ilma-alus laskeutuu tehokkaammalla nopeudella, mikä vähentää polttoaineenkulutusta. |
| --- | --- |

6.5

Tulisi soveltaa jatkuvan liu'un CDA-menetelmää, jossa ilma-alus aloittaa laskeutumisen hyvin korkealta ja liukuu jatkuvasti alaspäin, sillä näin kulutetaan asteittaiseen laskeutumiseen verrattuna huomattavasti vähemmän polttoainetta. Jatkuva liuku tarkoittaa sitä, että ilma-alus laskeutuu tehokkaammalla nopeudella, mikä vähentää polttoaineenkulutusta.

Bryssel 13. maaliskuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ks. http://ec.europa.eu/environment/climat/aviation_en.htm.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/30/EY, annettu 26. maaliskuuta 2002, meluun liittyvien toimintarajoitusten asettamista yhteisön lentoasemilla koskevien sääntöjen ja menettelyjen vahvistamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti), EYVL L 85, 28.3.2002, s. 40–46.

2

(3)  KOM(2006) 818 lopullinen — 2006/0304 COD ja ETSK:n lausunto EUVL C 175, 27.7.2007, s. 5.

3

---

| 9.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 204/43 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 204/43

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Suuntaviivat EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan soveltamisesta meriliikennepalveluihin (lisälausunto)

(2008/C 204/11)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean työvaliokunta päätti 20. marraskuuta 2007 työjärjestyksensä 29 artiklan täytäntöönpanomääräysten A kohdan nojalla laatia lisälausunnon aiheesta

Suuntaviivat EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan soveltamisesta meriliikennepalveluihin.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 19. helmikuuta 2008. Esittelijä oli Anna Bredima.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. maaliskuuta 2008 pitämässään 443. täysistunnossa (maaliskuun 12. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 117 puolesta 6:n pidättäytyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät

| 1.1 | ETSK katsoo, että suuntaviivaluonnoksen rakenne ja nykyinen sanamuoto ovat enimmäkseen kannatettavia. Komitea panee kuitenkin merkille, että linjaliikennettä ja hakurahtia (pooleja) käsittelevissä osioissa tietoja ei ole esitetty keskenään yhtä seikkaperäisesti. Linjaliikenteen tietojenvaihtoa käsitellään jokseenkin yksityiskohtaisesti. Osio vaikuttaa suhteellisen hyödylliseltä, koska siinä kuvataan ja tulkitaan asiaan liittyvää keskeistä oikeuskäytäntöä ja päätöksentekoa. Suuntaviivaluonnos tuntuu linjaliikennepalveluiden osalta kaiken kaikkiaan selkeältä, ja suuntaviivojen lähtökohtana on nykyinen oikeuskäytäntö sekä alan toimijoiden kanssa käydyt pitkälliset ja perinpohjaiset keskustelut. Toisaalta ylipäätään hakurahtipalveluita ja erityisesti hakurahtipooleja käsittelevät osiot eivät ole yhtä seikkaperäisiä. ETSK olettaa yksityiskohtien puutteen johtuvan suureksi osaksi siitä, ettei hakurahtialalla eikä hakurahtipoolien alalla ole oikeuskäytäntöä eikä asianomaisilla (kilpailu)viranomaisilla kokemusta — Euroopan komissio mukaan luettuna –, koska rahtaajat eivät vielä ole tehneet virallisia valituksia. |
| --- | --- |

1.1

ETSK katsoo, että suuntaviivaluonnoksen rakenne ja nykyinen sanamuoto ovat enimmäkseen kannatettavia. Komitea panee kuitenkin merkille, että linjaliikennettä ja hakurahtia (pooleja) käsittelevissä osioissa tietoja ei ole esitetty keskenään yhtä seikkaperäisesti. Linjaliikenteen tietojenvaihtoa käsitellään jokseenkin yksityiskohtaisesti. Osio vaikuttaa suhteellisen hyödylliseltä, koska siinä kuvataan ja tulkitaan asiaan liittyvää keskeistä oikeuskäytäntöä ja päätöksentekoa. Suuntaviivaluonnos tuntuu linjaliikennepalveluiden osalta kaiken kaikkiaan selkeältä, ja suuntaviivojen lähtökohtana on nykyinen oikeuskäytäntö sekä alan toimijoiden kanssa käydyt pitkälliset ja perinpohjaiset keskustelut. Toisaalta ylipäätään hakurahtipalveluita ja erityisesti hakurahtipooleja käsittelevät osiot eivät ole yhtä seikkaperäisiä. ETSK olettaa yksityiskohtien puutteen johtuvan suureksi osaksi siitä, ettei hakurahtialalla eikä hakurahtipoolien alalla ole oikeuskäytäntöä eikä asianomaisilla (kilpailu)viranomaisilla kokemusta — Euroopan komissio mukaan luettuna –, koska rahtaajat eivät vielä ole tehneet virallisia valituksia.

| 1.2 | Samaan tapaan kuin aiemmissa lausunnoissaan (vuonna 2004, 2006 ja 2007) ETSK toistaa EU:lle antamansa kehotuksen ryhtyä kuulemaan asianmukaisesti muita oikeudenkäyttöaloja, jotta voidaan päätellä, ovatko linjamuotoisen liikenteen nykyiset kansainväliset järjestelmät keskenään yhteensopivia. ETSK toistaa lisäksi edellä tarkoitetuissa lausunnoissa antamansa suosituksen, jonka mukaan Euroopan komission tulisi huomioida meriliikenteen kilpailusääntöjä käsitellessään puhtaasti kilpailutekijöiden lisäksi myös henkilöresursseihin liittyvät näkökohdat (eli toimenpiteiden työllisyysvaikutukset unionin merenkulkijoihin). |
| --- | --- |

1.2

Samaan tapaan kuin aiemmissa lausunnoissaan (vuonna 2004, 2006 ja 2007) ETSK toistaa EU:lle antamansa kehotuksen ryhtyä kuulemaan asianmukaisesti muita oikeudenkäyttöaloja, jotta voidaan päätellä, ovatko linjamuotoisen liikenteen nykyiset kansainväliset järjestelmät keskenään yhteensopivia. ETSK toistaa lisäksi edellä tarkoitetuissa lausunnoissa antamansa suosituksen, jonka mukaan Euroopan komission tulisi huomioida meriliikenteen kilpailusääntöjä käsitellessään puhtaasti kilpailutekijöiden lisäksi myös henkilöresursseihin liittyvät näkökohdat (eli toimenpiteiden työllisyysvaikutukset unionin merenkulkijoihin).

| 1.3 | ETSK ehdottaa, että (luonnoksen asteella olevien) suuntaviivojen linjaliikennettä koskevaa tietoa valotettaisiin havainnollistavin esimerkein, etenkin silloin kun tietojen katsotaan olevan luonteeltaan ”historiallisia”. |
| --- | --- |

1.3

ETSK ehdottaa, että (luonnoksen asteella olevien) suuntaviivojen linjaliikennettä koskevaa tietoa valotettaisiin havainnollistavin esimerkein, etenkin silloin kun tietojen katsotaan olevan luonteeltaan ”historiallisia”.

| 1.4 | Koska hakurahtia ja hakurahtipooleja käsittelevät osiot eivät edellä oletetuista syistä ole yhtä seikkaperäisiä kuin muut osiot, ETSK aprikoi, riittävätkö ne antamaan hakurahtipalveluiden (poolien) operaattoreille tarvittavaa ohjeistusta, jonka turvin ne voivat omaehtoisesti arvioida tekemiään yhteistyösopimuksia. Tietyt hakurahtia (pooleja) käsittelevät suuntaviivaluonnoksen osiot kaivannevat jonkinasteista selvennystä. Koska konsortioita koskeva asetus on nykyisellään rajattu erityisesti kattamaan konttiliikenne, lienee niin ikään syytä harkita asetuksen soveltamisalan laajentamista kattamaan myös globaalien merenkulkumarkkinoiden muut keskeiset osa-alueet. |
| --- | --- |

1.4

Koska hakurahtia ja hakurahtipooleja käsittelevät osiot eivät edellä oletetuista syistä ole yhtä seikkaperäisiä kuin muut osiot, ETSK aprikoi, riittävätkö ne antamaan hakurahtipalveluiden (poolien) operaattoreille tarvittavaa ohjeistusta, jonka turvin ne voivat omaehtoisesti arvioida tekemiään yhteistyösopimuksia. Tietyt hakurahtia (pooleja) käsittelevät suuntaviivaluonnoksen osiot kaivannevat jonkinasteista selvennystä. Koska konsortioita koskeva asetus on nykyisellään rajattu erityisesti kattamaan konttiliikenne, lienee niin ikään syytä harkita asetuksen soveltamisalan laajentamista kattamaan myös globaalien merenkulkumarkkinoiden muut keskeiset osa-alueet.

| 1.5 | ETSK painottaa sitä, etteivät merenkulkualan poolit ole enemmistönä hakurahtimarkkinoilla. Ehdottomasti suurinta osaa hakurahtialusten palveluista hoitavat lukuisat pienet tai keskisuuret yritykset, jotka kilpailevat keskenään rahdista. Tämän vuoksi ETSK on edelleen sitä mieltä, että suuntaviivoissa on erityisesti selkiytettävä tätä kohtaa. Lisäksi Euroopan komission olisi pitänyt antaa myös enemmän ohjeistusta vähimmäisvaatimusten soveltamisesta sellaisiin pooleihin, jotka ovat liian pieniä vaikuttaakseen tuntuvasti markkinasegmenttiinsä. |
| --- | --- |

1.5

ETSK painottaa sitä, etteivät merenkulkualan poolit ole enemmistönä hakurahtimarkkinoilla. Ehdottomasti suurinta osaa hakurahtialusten palveluista hoitavat lukuisat pienet tai keskisuuret yritykset, jotka kilpailevat keskenään rahdista. Tämän vuoksi ETSK on edelleen sitä mieltä, että suuntaviivoissa on erityisesti selkiytettävä tätä kohtaa. Lisäksi Euroopan komission olisi pitänyt antaa myös enemmän ohjeistusta vähimmäisvaatimusten soveltamisesta sellaisiin pooleihin, jotka ovat liian pieniä vaikuttaakseen tuntuvasti markkinasegmenttiinsä.

| 1.6 | On pettymys, että hakurahtipooleille annettu ohjeistus ei täysin vastaa kysymyksiin, jotka aiheuttavat epävarmuutta ja jopa huolta hakurahtipoolien toimijoiden keskuudessa. ETSK yhtyy suuntaviivaluonnoksesta pääteltävissä olevaan havaintoon, jonka mukaan hakurahtipoolit eivät sinänsä ole EY:n kilpailulainsäädännön vastaisia. Komitea kehottaa kuitenkin Euroopan komissiota antamaan suuntaviivojen lopullisessa versiossa yksityiskohtaisemmat ohjeet perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta hakurahtipooleihin, jotta niille tarjotaan omaehtoisten arviointien edellyttämät välineet. |
| --- | --- |

1.6

On pettymys, että hakurahtipooleille annettu ohjeistus ei täysin vastaa kysymyksiin, jotka aiheuttavat epävarmuutta ja jopa huolta hakurahtipoolien toimijoiden keskuudessa. ETSK yhtyy suuntaviivaluonnoksesta pääteltävissä olevaan havaintoon, jonka mukaan hakurahtipoolit eivät sinänsä ole EY:n kilpailulainsäädännön vastaisia. Komitea kehottaa kuitenkin Euroopan komissiota antamaan suuntaviivojen lopullisessa versiossa yksityiskohtaisemmat ohjeet perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta hakurahtipooleihin, jotta niille tarjotaan omaehtoisten arviointien edellyttämät välineet.

| 1.7 | Huomionarvoista on, ettei suuntaviivaluonnoksessa määritellä, mitä ”hakurahdilla” tarkoitetaan. Niinpä ei ole selvää, sovelletaanko suuntaviivoja myös matkustajalaivaliikenteeseen ja/tai erityismerenkulkuun. Tämänkin kohdan selkiyttämistä lienee aiheellista harkita. |
| --- | --- |

1.7

Huomionarvoista on, ettei suuntaviivaluonnoksessa määritellä, mitä ”hakurahdilla” tarkoitetaan. Niinpä ei ole selvää, sovelletaanko suuntaviivoja myös matkustajalaivaliikenteeseen ja/tai erityismerenkulkuun. Tämänkin kohdan selkiyttämistä lienee aiheellista harkita.

| 1.8 | ETSK ehdottaa lisäksi, että suuntaviivojen hakurahtiosiossa selvennetään, ettei laivameklarin toimenkuva eroa olennaisesti poolin toimitusjohtajan toimenkuvasta hinnoista sovittaessa. Hakurahtimarkkinoiden kilpailu perustuu tarjontaan ja kysyntään myös silloin, kun niillä toimii hakurahtipooleja. Toisin sanoen hinnoista päättävät hintaneuvotteluosapuolet, ja hinnanmuodostus perustuu tarjontaan ja kysyntään. Pelkästään se, että poolin toimitusjohtaja sopii rahtaajan kanssa poolin aluksen käytöstä maksettavasta hinnasta, ei siis ole vakavimpiin rajoituksiin kuuluvaa ”hinnasta sopimista”. |
| --- | --- |

1.8

ETSK ehdottaa lisäksi, että suuntaviivojen hakurahtiosiossa selvennetään, ettei laivameklarin toimenkuva eroa olennaisesti poolin toimitusjohtajan toimenkuvasta hinnoista sovittaessa. Hakurahtimarkkinoiden kilpailu perustuu tarjontaan ja kysyntään myös silloin, kun niillä toimii hakurahtipooleja. Toisin sanoen hinnoista päättävät hintaneuvotteluosapuolet, ja hinnanmuodostus perustuu tarjontaan ja kysyntään. Pelkästään se, että poolin toimitusjohtaja sopii rahtaajan kanssa poolin aluksen käytöstä maksettavasta hinnasta, ei siis ole vakavimpiin rajoituksiin kuuluvaa ”hinnasta sopimista”.

2.   Johdanto

| 2.1 | Euroopan komissio julkaisi 13. syyskuuta 2007 kauan odotetun luonnoksensa suuntaviivoiksi EY:n kilpailusääntöjen soveltamisesta meriliikennepalveluihin. Suuntaviivoja sovelletaan niihin meriliikennepalveluiden yhteistyösopimusten osa-alueisiin, joita kabotaasi-, linja- ja hakurahtipalveluihin sovellettavassa asetuksessa 1419/2006 säädetyt muutokset koskevat välittömästi. Suuntaviivojen tarkoituksena on ohjeistaa meriliikenneyhtiöitä ja auttaa niitä arvioimaan omaehtoisesti yhteistyösopimuksia, joiden osapuolina ne ovat. Suuntaviivojen avulla asianomaisten yhtiöiden olisi siis kyettävä päättelemään, ovatko niiden yhteistyösopimukset yhteensopivia EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan kanssa. Suuntaviivat ovat voimassa aluksi viiden vuoden ajan. |
| --- | --- |

2.1

Euroopan komissio julkaisi 13. syyskuuta 2007 kauan odotetun luonnoksensa suuntaviivoiksi EY:n kilpailusääntöjen soveltamisesta meriliikennepalveluihin. Suuntaviivoja sovelletaan niihin meriliikennepalveluiden yhteistyösopimusten osa-alueisiin, joita kabotaasi-, linja- ja hakurahtipalveluihin sovellettavassa asetuksessa 1419/2006 säädetyt muutokset koskevat välittömästi. Suuntaviivojen tarkoituksena on ohjeistaa meriliikenneyhtiöitä ja auttaa niitä arvioimaan omaehtoisesti yhteistyösopimuksia, joiden osapuolina ne ovat. Suuntaviivojen avulla asianomaisten yhtiöiden olisi siis kyettävä päättelemään, ovatko niiden yhteistyösopimukset yhteensopivia EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan kanssa. Suuntaviivat ovat voimassa aluksi viiden vuoden ajan.

| 2.2 | Ehdotettujen suuntaviivojen tarkoituksena on etenkin valottaa ehtoja, joiden mukaisesti linjaoperaattorit voivat laillisesti vaihtaa rahtitietoja ja hakurahtioperaattorit voivat järjestäytyä pooleiksi. Tätä varten on asetettu monimutkainen joukko parametreja. (Luonnoksen asteella olevien) suuntaviivojen todellista käytännön lisäarvoa on kuitenkin arvioitava myöhemmin tarkastelemalla esimerkiksi sitä, annetaanko (ehdotetuissa) suuntaviivoissa riittävästi ohjeistusta, jotta operaattorit pystyvät päättelemään aiotun markkinakäyttäytymisensä lainmukaisuuden. |
| --- | --- |

2.2

Ehdotettujen suuntaviivojen tarkoituksena on etenkin valottaa ehtoja, joiden mukaisesti linjaoperaattorit voivat laillisesti vaihtaa rahtitietoja ja hakurahtioperaattorit voivat järjestäytyä pooleiksi. Tätä varten on asetettu monimutkainen joukko parametreja. (Luonnoksen asteella olevien) suuntaviivojen todellista käytännön lisäarvoa on kuitenkin arvioitava myöhemmin tarkastelemalla esimerkiksi sitä, annetaanko (ehdotetuissa) suuntaviivoissa riittävästi ohjeistusta, jotta operaattorit pystyvät päättelemään aiotun markkinakäyttäytymisensä lainmukaisuuden.

3.   Yleistä

Linjaliikennepalvelut

| 3.1 | Linjaliikenteen osalta suuntaviivaluonnoksessa käsitellään sitä, miten linjaoperaattoreiden on sallittua vaihtaa keskenään tietoja markkinoista. Lisäksi asiakirjassa vahvistetaan jo tiedossa oleva tosiasia eli se, että linjakonferenssitoiminta EU:n satamiin ja/tai satamista lakkautetaan 18. lokakuuta 2008 alkaen. Vaikka tiettyjä yksityiskohtia on hiottava, luonnostellut suuntaviivat antanevat linjaliikennealalle mahdollisuuden tietojenvaihtoon, jota alan moitteeton toiminta edellyttää. |
| --- | --- |

3.1

Linjaliikenteen osalta suuntaviivaluonnoksessa käsitellään sitä, miten linjaoperaattoreiden on sallittua vaihtaa keskenään tietoja markkinoista. Lisäksi asiakirjassa vahvistetaan jo tiedossa oleva tosiasia eli se, että linjakonferenssitoiminta EU:n satamiin ja/tai satamista lakkautetaan 18. lokakuuta 2008 alkaen. Vaikka tiettyjä yksityiskohtia on hiottava, luonnostellut suuntaviivat antanevat linjaliikennealalle mahdollisuuden tietojenvaihtoon, jota alan moitteeton toiminta edellyttää.

| 3.2 | EU:n satamiin ja/tai satamista operoivien linjaliikennepalveluita tarjoavien liikenteenharjoittajien on 18. lokakuuta 2008 lähtien lopetettava kaikki kilpailun vastaiset linjakonferenssit riippumatta siitä, onko toiminta muiden kansainvälisten oikeudenkäyttöalojen mukaan sallittua. ETSK toteaa toistamiseen, että maailmanlaajuisesti toimivien liikenteenharjoittajien on vaikea varmistaa, ettei EU:ssa lainvastainen linjakonferenssitoiminta vaikuta tuntuvasti EU:n markkinoihin. |
| --- | --- |

3.2

EU:n satamiin ja/tai satamista operoivien linjaliikennepalveluita tarjoavien liikenteenharjoittajien on 18. lokakuuta 2008 lähtien lopetettava kaikki kilpailun vastaiset linjakonferenssit riippumatta siitä, onko toiminta muiden kansainvälisten oikeudenkäyttöalojen mukaan sallittua. ETSK toteaa toistamiseen, että maailmanlaajuisesti toimivien liikenteenharjoittajien on vaikea varmistaa, ettei EU:ssa lainvastainen linjakonferenssitoiminta vaikuta tuntuvasti EU:n markkinoihin.

| 3.3 | Linjaliikennettä käsiteltäessä keskitytään tietojenvaihtojärjestelmiin. Linjaliikenneyhtiöille on annettu jonkin verran vapautta vaihtaa tietoja. Tärkeisiin seikkoihin kuuluvat markkinoiden rakenne, vaihdettavien tietojen luonne, tietojen ikä ja tietojenvaihdon tiheys. Keskipisteenä ovat aivan oikein tulevaisuuteen liittyvien tietojen vaihto, etenkin kapasiteettiennusteet ja hintaindeksit. Kapasiteettiennusteet näyttävät suoralta kädeltä aina olevan todennäköisesti lainvastaisia. ETSK toteaa, että tietojenvaihdon vaikutuksia on harkittava tapauskohtaisesti. |
| --- | --- |

3.3

Linjaliikennettä käsiteltäessä keskitytään tietojenvaihtojärjestelmiin. Linjaliikenneyhtiöille on annettu jonkin verran vapautta vaihtaa tietoja. Tärkeisiin seikkoihin kuuluvat markkinoiden rakenne, vaihdettavien tietojen luonne, tietojen ikä ja tietojenvaihdon tiheys. Keskipisteenä ovat aivan oikein tulevaisuuteen liittyvien tietojen vaihto, etenkin kapasiteettiennusteet ja hintaindeksit. Kapasiteettiennusteet näyttävät suoralta kädeltä aina olevan todennäköisesti lainvastaisia. ETSK toteaa, että tietojenvaihdon vaikutuksia on harkittava tapauskohtaisesti.

| 3.4 | Hintaindeksien osalta aggregoituihin tietoihin perustuva hintaindeksi ei todennäköisesti riko lakia edellyttäen, ettei tietoja voida eritellä siten, että yritykset pystyvät suoraan tai epäsuorasti tunnistamaan kilpailijoidensa kilpailustrategiat. Aggregaatiotaso, tietojen ”historiallisuus” tai ”ajankohtaisuus” sekä julkaisemistiheys olisi arvioitava, mutta suuntaviivaluonnoksessa ei ole erityistä mainintaa siitä, miten tärkeinä näitä tekijöitä olisi pidettävä. |
| --- | --- |

3.4

Hintaindeksien osalta aggregoituihin tietoihin perustuva hintaindeksi ei todennäköisesti riko lakia edellyttäen, ettei tietoja voida eritellä siten, että yritykset pystyvät suoraan tai epäsuorasti tunnistamaan kilpailijoidensa kilpailustrategiat. Aggregaatiotaso, tietojen ”historiallisuus” tai ”ajankohtaisuus” sekä julkaisemistiheys olisi arvioitava, mutta suuntaviivaluonnoksessa ei ole erityistä mainintaa siitä, miten tärkeinä näitä tekijöitä olisi pidettävä.

| 3.5 | Suuntaviivoihin ei sisälly yhtäkään todella uutta linjaliikennepalveluihin liittyvää seikkaa, vaan niissä toistetaan Euroopan komission ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen aiemmin esittämät yleiset kriteerit. |
| --- | --- |

3.5

Suuntaviivoihin ei sisälly yhtäkään todella uutta linjaliikennepalveluihin liittyvää seikkaa, vaan niissä toistetaan Euroopan komission ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen aiemmin esittämät yleiset kriteerit.

| 3.6 | Samaan tapaan kuin edellä mainituissa aiemmissa lausunnoissaan (1) ETSK toistaa EU:lle antamansa kehotuksen ryhtyä kuulemaan asianmukaisesti muita oikeudenkäyttöaloja, jotta voidaan päätellä, ovatko linjamuotoisen liikenteen nykyiset kansainväliset järjestelmät keskenään yhteensopivia. ETSK toistaa lisäksi samaisissa lausunnoissa antamansa suosituksen, jonka mukaan Euroopan komission tulisi huomioida meriliikenteen kilpailusääntöjä käsitellessään puhtaasti kilpailutekijöiden lisäksi myös henkilöresursseihin liittyvät näkökohdat (eli toimenpiteiden työllisyysvaikutukset unionin merenkulkijoihin). |
| --- | --- |

3.6

Samaan tapaan kuin edellä mainituissa aiemmissa lausunnoissaan (1) ETSK toistaa EU:lle antamansa kehotuksen ryhtyä kuulemaan asianmukaisesti muita oikeudenkäyttöaloja, jotta voidaan päätellä, ovatko linjamuotoisen liikenteen nykyiset kansainväliset järjestelmät keskenään yhteensopivia. ETSK toistaa lisäksi samaisissa lausunnoissa antamansa suosituksen, jonka mukaan Euroopan komission tulisi huomioida meriliikenteen kilpailusääntöjä käsitellessään puhtaasti kilpailutekijöiden lisäksi myös henkilöresursseihin liittyvät näkökohdat (eli toimenpiteiden työllisyysvaikutukset unionin merenkulkijoihin).

Hakurahtipalvelut

| 3.7 | Hakurahtipalvelut ovat luonteeltaan maailmanlaajuisia ja varsin kilpailtuja. Ne täyttävät monet täydellisen kilpailumallin erityispiirteet. Hyödykkeet ovat homogeenisia, ja aloituskustannukset ovat yleensä hyvin alhaiset. Liiketoimista kilpailevat monet yritykset, ja eri aluskoot ja -tyypit ovat markkinaolosuhteista riippuen keskenään korvattavissa. Tiedonkulku tekee markkinoista myös hyvin avoimet. Liiketoimintaa harjoitetaan pääasiassa matkarahtisopimusten, peräkkäisiä matkoja koskevien rahtisopimusten, rahtaussopimusten tai aikarahtisopimusten pohjalta. Hakurahtimarkkinoiden rahtimaksut ovat erittäin häilyviä markkinaolosuhteista riippuen. Hakurahtimarkkinat pystyvät vastaamaan nopeasti markkinoiden kehitykseen ja rahtaajien tarpeisiin. (2) |
| --- | --- |

3.7

Hakurahtipalvelut ovat luonteeltaan maailmanlaajuisia ja varsin kilpailtuja. Ne täyttävät monet täydellisen kilpailumallin erityispiirteet. Hyödykkeet ovat homogeenisia, ja aloituskustannukset ovat yleensä hyvin alhaiset. Liiketoimista kilpailevat monet yritykset, ja eri aluskoot ja -tyypit ovat markkinaolosuhteista riippuen keskenään korvattavissa. Tiedonkulku tekee markkinoista myös hyvin avoimet. Liiketoimintaa harjoitetaan pääasiassa matkarahtisopimusten, peräkkäisiä matkoja koskevien rahtisopimusten, rahtaussopimusten tai aikarahtisopimusten pohjalta. Hakurahtimarkkinoiden rahtimaksut ovat erittäin häilyviä markkinaolosuhteista riippuen. Hakurahtimarkkinat pystyvät vastaamaan nopeasti markkinoiden kehitykseen ja rahtaajien tarpeisiin. (2)

| 3.8 | Hakurahtiliikenteen kaikilla osa-alueilla toimii rahtauspooleja. ”Pooli” käsittää useita eri omistajille kuuluvia samantyyppisiä aluksia, joilla liikennöintiä hallinnoidaan keskitetysti. Poolin toimitusjohtaja hallinnoi aluksia yhtenä tasapäisenä laivastoyksikkönä, kerää alusten tulot ja jakaa ne edeltä sovitun painotusjärjestelmän mukaisesti. Aluksen omistajan tehtävänä on pelkästään huolehtia aluksen merikelpoisuudesta ja teknisestä toiminnasta. Pooleja muodostetaan tavallisesti kahdesta syystä. Ensinnäkin niitä muodostetaan siksi, että poolin jäsenet voivat tuottaa palveluita, joiden taso vastaa poolien suurimpien asiakkaiden lisääntyviä vaatimuksia. Toiseksi poolit pyrkivät tehostamaan liikennettä erityisinvestoinnein ja lisäämällä alusten käyttöastetta. Poolit toimivat tarjontaan ja kysyntään perustuvassa ympäristössä, jossa sopimukset tehdään tarjouskilpailujen perusteella, hinnat määräytyvät suurelta osin spotmarkkinoilla, ostajat ovat kooltaan suuria ja pitkälle kehittyneitä yrityksiä ja välittäjillä on poikkeuksellisen laaja näkemys kulloisestakin rahtitonnistosta ja -ehdoista. |
| --- | --- |

3.8

Hakurahtiliikenteen kaikilla osa-alueilla toimii rahtauspooleja. ”Pooli” käsittää useita eri omistajille kuuluvia samantyyppisiä aluksia, joilla liikennöintiä hallinnoidaan keskitetysti. Poolin toimitusjohtaja hallinnoi aluksia yhtenä tasapäisenä laivastoyksikkönä, kerää alusten tulot ja jakaa ne edeltä sovitun painotusjärjestelmän mukaisesti. Aluksen omistajan tehtävänä on pelkästään huolehtia aluksen merikelpoisuudesta ja teknisestä toiminnasta. Pooleja muodostetaan tavallisesti kahdesta syystä. Ensinnäkin niitä muodostetaan siksi, että poolin jäsenet voivat tuottaa palveluita, joiden taso vastaa poolien suurimpien asiakkaiden lisääntyviä vaatimuksia. Toiseksi poolit pyrkivät tehostamaan liikennettä erityisinvestoinnein ja lisäämällä alusten käyttöastetta. Poolit toimivat tarjontaan ja kysyntään perustuvassa ympäristössä, jossa sopimukset tehdään tarjouskilpailujen perusteella, hinnat määräytyvät suurelta osin spotmarkkinoilla, ostajat ovat kooltaan suuria ja pitkälle kehittyneitä yrityksiä ja välittäjillä on poikkeuksellisen laaja näkemys kulloisestakin rahtitonnistosta ja -ehdoista.

| 3.9 | ETSK painottaa sitä, etteivät merenkulkualan poolit ole enemmistönä hakurahtimarkkinoilla. Ehdottomasti suurinta osaa hakurahtialusliikenteestä hoitavat lukuisat pienet tai keskisuuret yritykset, jotka kilpailevat keskenään rahdista. Tämän vuoksi ETSK on edelleen sitä mieltä, että suuntaviivoissa on erityisesti selkiytettävä tätä kohtaa. |
| --- | --- |

3.9

ETSK painottaa sitä, etteivät merenkulkualan poolit ole enemmistönä hakurahtimarkkinoilla. Ehdottomasti suurinta osaa hakurahtialusliikenteestä hoitavat lukuisat pienet tai keskisuuret yritykset, jotka kilpailevat keskenään rahdista. Tämän vuoksi ETSK on edelleen sitä mieltä, että suuntaviivoissa on erityisesti selkiytettävä tätä kohtaa.

| 3.10 | ETSK panee merkille, että hakurahtipalvelut samoin kuin hakurahtipoolit ovat aina olleet EY:n kilpailulainsäädännön alaisia, toisin sanoen kauan ennen kuin Euroopan komissiolle annettiin asetuksella 1419/2006 kyseisiä palveluita koskevat toimeenpanovaltuudet. Kyseisenä ajanjaksona rahtaajat eivät kuitenkaan ole tehneet alasta virallisia valituksia, eikä alaa koskevaa oikeuskäytäntöä ole. ETSK olettaa, että juuri oikeuskäytännön ja siis keskeisten (kilpailu)viranomaisten — Euroopan komissio mukaan luettuna — kokemuksen puute selittää sen, miksi hakurahtia (pooleja) käsittelevät suuntaviivaluonnoksen osiot eivät ole yhtä seikkaperäisiä kuin linjaliikennettä käsittelevät osuudet. Huomionarvoista on myös se, ettei suuntaviivaluonnoksessa määritellä, mitä ”hakurahdilla” tarkoitetaan. Niinpä ei ole selvää, sovelletaanko suuntaviivoja myös matkustajalaivaliikenteeseen ja/tai erityismerenkulkuun. Lienee aiheellista harkita kohdan selkiyttämistä. |
| --- | --- |

3.10

ETSK panee merkille, että hakurahtipalvelut samoin kuin hakurahtipoolit ovat aina olleet EY:n kilpailulainsäädännön alaisia, toisin sanoen kauan ennen kuin Euroopan komissiolle annettiin asetuksella 1419/2006 kyseisiä palveluita koskevat toimeenpanovaltuudet. Kyseisenä ajanjaksona rahtaajat eivät kuitenkaan ole tehneet alasta virallisia valituksia, eikä alaa koskevaa oikeuskäytäntöä ole. ETSK olettaa, että juuri oikeuskäytännön ja siis keskeisten (kilpailu)viranomaisten — Euroopan komissio mukaan luettuna — kokemuksen puute selittää sen, miksi hakurahtia (pooleja) käsittelevät suuntaviivaluonnoksen osiot eivät ole yhtä seikkaperäisiä kuin linjaliikennettä käsittelevät osuudet. Huomionarvoista on myös se, ettei suuntaviivaluonnoksessa määritellä, mitä ”hakurahdilla” tarkoitetaan. Niinpä ei ole selvää, sovelletaanko suuntaviivoja myös matkustajalaivaliikenteeseen ja/tai erityismerenkulkuun. Lienee aiheellista harkita kohdan selkiyttämistä.

| 3.11 | Suuntaviivaluonnoksessa ei oteta riittävässä määrin huomioon hakurahtisektorin erityispiirteitä, vaan luonnoksessa näytetään seurailevan alakohtaisesti erittelemättömiä horisontaalisen yhteistyön suuntaviivoja. Merenkulkualan poolien on tyydyttävä suuntaviivoihin, joita sovelletaan myös muihin elinkeinoelämän sektoreihin, varmistettaessa, etteivät poolit estä vapaata kilpailua tai käyttäydy kartellinomaisesti. |
| --- | --- |

3.11

Suuntaviivaluonnoksessa ei oteta riittävässä määrin huomioon hakurahtisektorin erityispiirteitä, vaan luonnoksessa näytetään seurailevan alakohtaisesti erittelemättömiä horisontaalisen yhteistyön suuntaviivoja. Merenkulkualan poolien on tyydyttävä suuntaviivoihin, joita sovelletaan myös muihin elinkeinoelämän sektoreihin, varmistettaessa, etteivät poolit estä vapaata kilpailua tai käyttäydy kartellinomaisesti.

| 3.12 | Ehdotetut suuntaviivat ovat melko yleisluonteisia, eivätkä ne anna täsmällistä oikeusvarmuutta. Niissä ei todeta nimenomaisesti, että merenkulkualan poolit eivät sovi yhteen EY:n kilpailulainsäädännön kanssa, mutta niissä ei myöskään anneta ohjeistusta siitä, milloin näin mahdollisesti on. |
| --- | --- |

3.12

Ehdotetut suuntaviivat ovat melko yleisluonteisia, eivätkä ne anna täsmällistä oikeusvarmuutta. Niissä ei todeta nimenomaisesti, että merenkulkualan poolit eivät sovi yhteen EY:n kilpailulainsäädännön kanssa, mutta niissä ei myöskään anneta ohjeistusta siitä, milloin näin mahdollisesti on.

| 3.13 | Suuntaviivaluonnoksen tärkeimmässä osiossa käsitellään merenkulkualan poolien arviointia ja luokitusta. Lähtökohtana on huomio, jonka mukaan poolit yleensä sisältävät yhteismarkkinointia ja eriasteisia yhteistuotannon piirteitä. |
| --- | --- |

3.13

Suuntaviivaluonnoksen tärkeimmässä osiossa käsitellään merenkulkualan poolien arviointia ja luokitusta. Lähtökohtana on huomio, jonka mukaan poolit yleensä sisältävät yhteismarkkinointia ja eriasteisia yhteistuotannon piirteitä.

| 3.14 | Merkityksellisiä markkinoita määriteltäessä ETSK on edelleen sitä mieltä, että suuntaviivoissa olisi otettava nykyistä paremmin huomioon se tosiseikka, että sekä hakurahtipalveluiden kysynnässä että tarjonnassa on huomattavasti korvattavuutta tai vaihdettavuutta (esimerkiksi alustyypit, aluskoko, kuljetussopimusten tyypit ja maantieteelliset markkinat). Mikäli poolin on laadittava itsestään arvio, markkinaosuuksia ei voida määritellä sopimuskohtaisesti, vaan niitä on arvioitava tietyn ajanjakson perspektiivistä. |
| --- | --- |

3.14

Merkityksellisiä markkinoita määriteltäessä ETSK on edelleen sitä mieltä, että suuntaviivoissa olisi otettava nykyistä paremmin huomioon se tosiseikka, että sekä hakurahtipalveluiden kysynnässä että tarjonnassa on huomattavasti korvattavuutta tai vaihdettavuutta (esimerkiksi alustyypit, aluskoko, kuljetussopimusten tyypit ja maantieteelliset markkinat). Mikäli poolin on laadittava itsestään arvio, markkinaosuuksia ei voida määritellä sopimuskohtaisesti, vaan niitä on arvioitava tietyn ajanjakson perspektiivistä.

| 3.15 | ETSK katsoo, että merenkulkualan poolien markkinaosuuksien merkityksellisyys ja määritelmät on esitettävä nykyistä paremmin, samoin kuin liiketoimien ja alustyyppien ”korvaaminen”. Komitea toteaa, ettei merkityksellisten markkinoiden määrittelystä ole annettu käytännön ohjeistusta. Markkinaosuudet voivat kuitenkin vaihdella suuresti riippuen siitä, minkä menetelmän mukaisesti ne määritellään. |
| --- | --- |

3.15

ETSK katsoo, että merenkulkualan poolien markkinaosuuksien merkityksellisyys ja määritelmät on esitettävä nykyistä paremmin, samoin kuin liiketoimien ja alustyyppien ”korvaaminen”. Komitea toteaa, ettei merkityksellisten markkinoiden määrittelystä ole annettu käytännön ohjeistusta. Markkinaosuudet voivat kuitenkin vaihdella suuresti riippuen siitä, minkä menetelmän mukaisesti ne määritellään.

| 3.16 | Arvioitaessa hakurahtialusten poolisopimuksia perustamissopimuksen 81 artiklan valossa olisi korostettava, että poolin toimitusjohtaja vastaa pooliin kuuluvien alusten operatiivisesta ja kaupallisesta hallinnoinnista ja siis tarjoaa yksittäisen poolin välityksellä yhteistuotetta. Alusten kilpailuttaminen markkinoilla liittyy siis itse asiassa poolin toimitusjohtajan toimenkuvaan, jonka mukaisesti hän hallinnoi tarjottavaa palvelua. Alusten omistajat ovat puolestaan edelleen vastuussa aluksen merikelpoisuudesta ja puhtaasti teknisestä toiminnasta. Poolit tarjoavat yhteisesti ”tuotettua” palvelua, joka on tulosta osapuolten toimien huomattavasta yhdentämisestä. (3) Poolisopimuksia olisikin arvioitava samoin perustein kuin muita yhteistuotannon muotoja tai erikoistumissopimuksia. |
| --- | --- |

3.16

Arvioitaessa hakurahtialusten poolisopimuksia perustamissopimuksen 81 artiklan valossa olisi korostettava, että poolin toimitusjohtaja vastaa pooliin kuuluvien alusten operatiivisesta ja kaupallisesta hallinnoinnista ja siis tarjoaa yksittäisen poolin välityksellä yhteistuotetta. Alusten kilpailuttaminen markkinoilla liittyy siis itse asiassa poolin toimitusjohtajan toimenkuvaan, jonka mukaisesti hän hallinnoi tarjottavaa palvelua. Alusten omistajat ovat puolestaan edelleen vastuussa aluksen merikelpoisuudesta ja puhtaasti teknisestä toiminnasta. Poolit tarjoavat yhteisesti ”tuotettua” palvelua, joka on tulosta osapuolten toimien huomattavasta yhdentämisestä. (3) Poolisopimuksia olisikin arvioitava samoin perustein kuin muita yhteistuotannon muotoja tai erikoistumissopimuksia.

| 3.17 | ETSK on edelleen sitä mieltä, että viittaukset ”hinnoista sopimiseen” poolin toiminnalle ominaisena piirteenä (ja siis vakavimpana kilpailurajoituksena) eivät ole suuntaviivoissa puolustettavissa sillä perusteella, että poolin toimitusjohtajan ja asiakkaan sopima hinta on kiinteä osa tarjottavaa palvelua ja poolin aluksen käytöstä maksettavasta hinnasta on neuvoteltu tarjousprosessin aikana. |
| --- | --- |

3.17

ETSK on edelleen sitä mieltä, että viittaukset ”hinnoista sopimiseen” poolin toiminnalle ominaisena piirteenä (ja siis vakavimpana kilpailurajoituksena) eivät ole suuntaviivoissa puolustettavissa sillä perusteella, että poolin toimitusjohtajan ja asiakkaan sopima hinta on kiinteä osa tarjottavaa palvelua ja poolin aluksen käytöstä maksettavasta hinnasta on neuvoteltu tarjousprosessin aikana.

| 3.18 | ETSK katsoo, että poolisopimusten tarkoitusperän ja keskeiset ominaispiirteet huomioon ottaen EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdassa määrätyt neljä ehtoa täyttyvät ja pooleille olisi myönnettävä poikkeus kilpailusäännöistä. Näkemystä puoltaa se, että poolit perustettiin vastaamaan rahtaajien tarpeita ja vaatimuksia ja ne ovat toimineet vuosikymmenten ajan ilman, että niistä on tehty valituksia. |
| --- | --- |

3.18

ETSK katsoo, että poolisopimusten tarkoitusperän ja keskeiset ominaispiirteet huomioon ottaen EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdassa määrätyt neljä ehtoa täyttyvät ja pooleille olisi myönnettävä poikkeus kilpailusäännöistä. Näkemystä puoltaa se, että poolit perustettiin vastaamaan rahtaajien tarpeita ja vaatimuksia ja ne ovat toimineet vuosikymmenten ajan ilman, että niistä on tehty valituksia.

| 3.19 | ETSK esittää toivomuksen, että Euroopan komissio tarkistaa jatkuvasti suuntaviivoja karttuneen kokemuksen pohjalta ja antaa tarvittaessa lisäohjeistusta tai selventäviä ohjeita heti niiden valmistuttua odottamatta viisivuotiskauden päättymistä. |
| --- | --- |

3.19

ETSK esittää toivomuksen, että Euroopan komissio tarkistaa jatkuvasti suuntaviivoja karttuneen kokemuksen pohjalta ja antaa tarvittaessa lisäohjeistusta tai selventäviä ohjeita heti niiden valmistuttua odottamatta viisivuotiskauden päättymistä.

| 3.20 | Komission olisi ryhdyttävä mahdollisimman pian tarkistamaan linjakonferenssien konsortioita koskevan ryhmäpoikkeuksen soveltamisalaa ja tarkasteltava samalla tarvetta kattaa myös muut merkitykselliset kansainvälisten merenkulkumarkkinoiden segmentit, etenkin säännöllisillä reiteillä harjoitettava säännöllinen hakurahtiliikenne, sillä useanlaista erityisrahtiliikennettä harjoitetaan juuri tässä muodossa (esimerkiksi tavanomainen jäähdytysalusliikenne, puutavarakuljetukset ja autonkuljetukseen erikoistuneet alukset sekä ro-ro-alukset). |
| --- | --- |

3.20

Komission olisi ryhdyttävä mahdollisimman pian tarkistamaan linjakonferenssien konsortioita koskevan ryhmäpoikkeuksen soveltamisalaa ja tarkasteltava samalla tarvetta kattaa myös muut merkitykselliset kansainvälisten merenkulkumarkkinoiden segmentit, etenkin säännöllisillä reiteillä harjoitettava säännöllinen hakurahtiliikenne, sillä useanlaista erityisrahtiliikennettä harjoitetaan juuri tässä muodossa (esimerkiksi tavanomainen jäähdytysalusliikenne, puutavarakuljetukset ja autonkuljetukseen erikoistuneet alukset sekä ro-ro-alukset).

Bryssel 12. maaliskuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  EUVL C 256, 27.10.2007, s. 62–65; EUVL C 309, 16.12.2006, s. 46–50; EUVL C 157, 28.6.2005, s. 130–136.

1

(2)  Fearnleysin raportti The Legal and Economic Analysis of Tramp Maritime Services, helmikuu 2007, s. 14–31, http://ec.europa.eu/comm/competition/antitrust/legislation/maritime/tramp_report.pdf.

2

The Legal and Economic Analysis of Tramp Maritime Services

(3)  Fearnleysin raportti (2007): raportin laatijat ovat tehneet saman päätelmän.

3

---

| 9.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 204/47 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 204/47

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi sisävesialusten purjehduskelpoisuuslupien vastavuoroisesta tunnustamisesta (kodifioitu toisinto)

KOM(2008) 37 lopullinen — 2008/0021 COD

(2008/C 204/12)

Neuvosto päätti 13. helmikuuta 2008 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 80 artiklan 2 kohdan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi sisävesialusten purjehduskelpoisuuslupien vastavuoroisesta tunnustamisesta (kodifioitu toisinto)

Koska Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että asiakirjan sisältö on täysin hyväksyttävä, eikä sillä ole siihen kommentoitavaa, komitea päätti 12.–13. maaliskuuta 2008 pitämässään 443. täysistunnossa (maaliskuun 12. päivän kokouksessa) antaa sille esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon. Äänestyksessä annettiin 121 ääntä puolesta 6:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 12. maaliskuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 9.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 204/47 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 204/47

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivin 67/548/ETY ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta

KOM(2007) 355 lopullinen — 2007/0121 COD

(2008/C 204/13)

Neuvosto päätti 13. heinäkuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivin 67/548/ETY ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 26. helmikuuta 2008. Esittelijä oli David Sears.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. maaliskuuta 2008 pitämässään 443. täysistunnossa (maaliskuun 12. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 124 puolesta 2:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Tiivistelmä ja suositukset

| 1.1 | YK on jäsenvaltioidensa nimissä tehnyt ehdotuksen kemikaalien luokittelussa, pakkaamisessa ja merkinnöissä käytettävien kriteerien ja prosessien maailmanlaajuisesti yhdenmukaistetusta GHS-järjestelmästä (Globally Harmonised System of Classification and Labelling of Chemicals). Tällä on tarkoitus tukea maailmankauppaa ja auttaa vähemmän kehittyneitä talouksia niiden pyrkimyksissä suojella työntekijöiden ja kuluttajien terveyttä ja turvallisuutta. |
| --- | --- |

1.1

YK on jäsenvaltioidensa nimissä tehnyt ehdotuksen kemikaalien luokittelussa, pakkaamisessa ja merkinnöissä käytettävien kriteerien ja prosessien maailmanlaajuisesti yhdenmukaistetusta GHS-järjestelmästä (Globally Harmonised System of Classification and Labelling of Chemicals). Tällä on tarkoitus tukea maailmankauppaa ja auttaa vähemmän kehittyneitä talouksia niiden pyrkimyksissä suojella työntekijöiden ja kuluttajien terveyttä ja turvallisuutta.

| 1.2 | ETSK kannattaa voimakkaasti tätä maailmanlaajuisen yhdenmukaistamisen tavoitetta sekä komission ehdottaman toimeenpanevan lainsäädännön muotoa ja oikeusperustaa ja suhtautuu myönteisesti siihen, että järjestelmän käyttöönotolle valmistajien ja toimittajien keskuudessa ehdotettu aikataulu osuu yksiin asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) mukaisen rekisteröinnin ensimmäisen merkittävän määräajan kanssa. |
| --- | --- |

1.2

ETSK kannattaa voimakkaasti tätä maailmanlaajuisen yhdenmukaistamisen tavoitetta sekä komission ehdottaman toimeenpanevan lainsäädännön muotoa ja oikeusperustaa ja suhtautuu myönteisesti siihen, että järjestelmän käyttöönotolle valmistajien ja toimittajien keskuudessa ehdotettu aikataulu osuu yksiin asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) mukaisen rekisteröinnin ensimmäisen merkittävän määräajan kanssa.

| 1.3 | ETSK yhtyy myös komission arvioon, jonka mukaan EU:ssa 40 viime vuoden aikana kehitettyihin järjestelmiin tehtävät muutokset ovat kyllä välttämättömiä ja nauttivat laajaa kannatusta, mutta EU:ssa saavutettavat lyhyen aikavälin hyödyt jäävät todennäköisesti häviävän pieniksi ja kustannukset saattavat nousta korkeiksi. Tästä syystä ETSK katsoo, että alkuperäisessä vaikutustenarvioinnissa olisi pitänyt kiinnittää enemmän huomiota näihin varsin epätavallisiin olosuhteisiin. Koska mitään merkittävää kokonaishyötyä ei ole odotettavissa, tulisi kaikkiin nykyisen lainsäädännön lisäyksiin ja muutoksiin, jotka eivät ole ehdottoman välttämättömiä YK:n ehdotuksen täytäntöönpanemiseksi, liittää erillinen terveyttä, turvallisuutta tai taloudellisia seikkoja koskeva perustelu. Ennen muuta on pyrittävä kaikin voimin varmistamaan, ettei väistämättä pitkäksi venyvä siirtymäaika näiden kahden pitkälti samanarvoisen järjestelmän välillä heikennä nykyisiä standardeja. Keskeinen edellytys on myyntipaikalla tapahtuva valistus. |
| --- | --- |

1.3

ETSK yhtyy myös komission arvioon, jonka mukaan EU:ssa 40 viime vuoden aikana kehitettyihin järjestelmiin tehtävät muutokset ovat kyllä välttämättömiä ja nauttivat laajaa kannatusta, mutta EU:ssa saavutettavat lyhyen aikavälin hyödyt jäävät todennäköisesti häviävän pieniksi ja kustannukset saattavat nousta korkeiksi. Tästä syystä ETSK katsoo, että alkuperäisessä vaikutustenarvioinnissa olisi pitänyt kiinnittää enemmän huomiota näihin varsin epätavallisiin olosuhteisiin. Koska mitään merkittävää kokonaishyötyä ei ole odotettavissa, tulisi kaikkiin nykyisen lainsäädännön lisäyksiin ja muutoksiin, jotka eivät ole ehdottoman välttämättömiä YK:n ehdotuksen täytäntöönpanemiseksi, liittää erillinen terveyttä, turvallisuutta tai taloudellisia seikkoja koskeva perustelu. Ennen muuta on pyrittävä kaikin voimin varmistamaan, ettei väistämättä pitkäksi venyvä siirtymäaika näiden kahden pitkälti samanarvoisen järjestelmän välillä heikennä nykyisiä standardeja. Keskeinen edellytys on myyntipaikalla tapahtuva valistus.

| 1.4 | ETSK katsoo myös, että koska aikataulu on hyvin tiukka ja käynnistyskustannukset on pidettävä kohtuullisina, ehdotuksessa ja sen välittömässä toimeenpanossa on joustovaraa. On kestänyt vuosia kehittää nykyinen järjestelmä sellaiseksi, että se suojelee asianmukaisesti työntekijöiden ja kuluttajien terveyttä ja turvallisuutta koko EU:n alueella, ja näin tullee käymään myös uuden maailmanlaajuisesti yhdenmukaistetun järjestelmän kohdalla. Keskeisen tärkeää on kuitenkin, että sekä YK:ssa että komissiossa varataan riittävän pitkän aikavälin resursseja, jotta varmistetaan yhdenmukaistamisprosessin jatkuminen — sekä sen laajentaminen viime kädessä myös laajalti kaupattavien tuotteiden luokitteluun ja merkintöihin eikä vain näiden luokittelujen perusteisiin. |
| --- | --- |

1.4

ETSK katsoo myös, että koska aikataulu on hyvin tiukka ja käynnistyskustannukset on pidettävä kohtuullisina, ehdotuksessa ja sen välittömässä toimeenpanossa on joustovaraa. On kestänyt vuosia kehittää nykyinen järjestelmä sellaiseksi, että se suojelee asianmukaisesti työntekijöiden ja kuluttajien terveyttä ja turvallisuutta koko EU:n alueella, ja näin tullee käymään myös uuden maailmanlaajuisesti yhdenmukaistetun järjestelmän kohdalla. Keskeisen tärkeää on kuitenkin, että sekä YK:ssa että komissiossa varataan riittävän pitkän aikavälin resursseja, jotta varmistetaan yhdenmukaistamisprosessin jatkuminen — sekä sen laajentaminen viime kädessä myös laajalti kaupattavien tuotteiden luokitteluun ja merkintöihin eikä vain näiden luokittelujen perusteisiin.

| 1.5 | ETSK panee huolestuneena merkille, että tämä ehdotus sinänsä ja yhdessä REACHin kaltaisten äskettäisten ehdotusten sekä niihin liittyvien monien muiden EU:n lainsäädännön säädösten kanssa on hyvin laaja ja että nyt tarpeellisiksi katsottujen ohjeiden määrä kasvaa jatkuvasti. Uudenlainen lähestymistapa on ratkaisevan tärkeä, jos halutaan välttää Euroopan teollisuuden (lainsäädännön seuranta- ja muutosprosesseista puhumattakaan) peruuttamaton vahingoittuminen. Ei yksinkertaisesti ole realistista olettaa, että kaikki toimijat pienimpien PK-yritysten omistajista jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten yleensä suurehkoihin vastuullisten virkamiesten ryhmiin tukeutuisivat pelkästään näitä aiheita käsitellessään rutiininomaisesti yli 20 000-sivuiseen keskenään kytköksissä olevaan asiakirja-aineistoon. On löydettävä parempi keino. |
| --- | --- |

1.5

ETSK panee huolestuneena merkille, että tämä ehdotus sinänsä ja yhdessä REACHin kaltaisten äskettäisten ehdotusten sekä niihin liittyvien monien muiden EU:n lainsäädännön säädösten kanssa on hyvin laaja ja että nyt tarpeellisiksi katsottujen ohjeiden määrä kasvaa jatkuvasti. Uudenlainen lähestymistapa on ratkaisevan tärkeä, jos halutaan välttää Euroopan teollisuuden (lainsäädännön seuranta- ja muutosprosesseista puhumattakaan) peruuttamaton vahingoittuminen. Ei yksinkertaisesti ole realistista olettaa, että kaikki toimijat pienimpien PK-yritysten omistajista jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten yleensä suurehkoihin vastuullisten virkamiesten ryhmiin tukeutuisivat pelkästään näitä aiheita käsitellessään rutiininomaisesti yli 20 000-sivuiseen keskenään kytköksissä olevaan asiakirja-aineistoon. On löydettävä parempi keino.

| 1.6 | Samassa kohdassa ETSK pahoittelee keskeisten määritelmien puuttumista ja etenkin erityisen toksikologisen merkityksen omaavan sanan ”valmiste” korvaamista sanalla ”seos”, jolla ei ole tällaista merkitystä. Se, että substantiivilla ”kemikaali” tai adjektiivilla ”kemiallinen” ei vieläkään ole EU:ssa vahvistettua yhteistä määritelmää, aiheuttaa jatkuvasti hämmennystä työntekijöiden, kuluttajien, yritysjohtajien ja lainsäätäjien keskuudessa. Nyt käsiteltävänä olevan ehdotuksen on tarkoitus olla sisällöltään neutraali ja ristiriidaton. Se tarjoaa hyvän tilaisuuden korjata yksityiskohdissa havaittuja virheitä, kuten jo nyt tehdään teknisissä liitteissä. Olisi myös pikimmiten annettava vakiomääritelmät, joita käytetään kaikessa asiaan liittyvässä lainsäädännössä. Tuloksena olisi oltava avaintermien sanasto kaikilla kielillä. Sanastossa olisi yksilöitävä samaa merkitsevät termit (oletettavasti ”kemikaali”, ”kemiallinen aine” ja ”aine”) sekä merkitykseltään toisistaan poikkeavat tai toisiinsa liittymättömät termit (esimerkiksi ”artikkeli” ja ”tuote”). Lisäksi olisi yksilöitävä kulttuuriset sekaannukset ja mielleyhtymät, joita esiintyy eräissä kielissä sanojen ”aineet” (kun tarkoitetaan huumeita, alkoholia tai tupakkaa) ja ”kemikaalit” (kun viitataan terrorismiin tai muuhun laittomaan toimintaan) käytön yhteydessä, ja tällaiset sekaannukset olisi pyrittävä välttämään. |
| --- | --- |

1.6

Samassa kohdassa ETSK pahoittelee keskeisten määritelmien puuttumista ja etenkin erityisen toksikologisen merkityksen omaavan sanan ”valmiste” korvaamista sanalla ”seos”, jolla ei ole tällaista merkitystä. Se, että substantiivilla ”kemikaali” tai adjektiivilla ”kemiallinen” ei vieläkään ole EU:ssa vahvistettua yhteistä määritelmää, aiheuttaa jatkuvasti hämmennystä työntekijöiden, kuluttajien, yritysjohtajien ja lainsäätäjien keskuudessa. Nyt käsiteltävänä olevan ehdotuksen on tarkoitus olla sisällöltään neutraali ja ristiriidaton. Se tarjoaa hyvän tilaisuuden korjata yksityiskohdissa havaittuja virheitä, kuten jo nyt tehdään teknisissä liitteissä. Olisi myös pikimmiten annettava vakiomääritelmät, joita käytetään kaikessa asiaan liittyvässä lainsäädännössä. Tuloksena olisi oltava avaintermien sanasto kaikilla kielillä. Sanastossa olisi yksilöitävä samaa merkitsevät termit (oletettavasti ”kemikaali”, ”kemiallinen aine” ja ”aine”) sekä merkitykseltään toisistaan poikkeavat tai toisiinsa liittymättömät termit (esimerkiksi ”artikkeli” ja ”tuote”). Lisäksi olisi yksilöitävä kulttuuriset sekaannukset ja mielleyhtymät, joita esiintyy eräissä kielissä sanojen ”aineet” (kun tarkoitetaan huumeita, alkoholia tai tupakkaa) ja ”kemikaalit” (kun viitataan terrorismiin tai muuhun laittomaan toimintaan) käytön yhteydessä, ja tällaiset sekaannukset olisi pyrittävä välttämään.

| 1.7 | ETSK toteaa myös, että liialliseen luokitteluun ja liiallisiin merkintöihin liittyy kaksinkertainen vaara, joka saattaa vähentää selvästi tärkeiden varoitusten vaikutuksia. Lisäksi on vaarallista käyttää merkintöjä työntekijöiden ja kuluttajien ainoana tiedonlähteenä. Merkintöjen on tietysti sisällettävä tärkeimmät tiedot. Myös linkit muihin helposti saatavilla oleviin tietolähteisiin ovat tärkeitä. Internetin-ostojen lisääntyminen sekä erityistuotteiden etujen ja riskien entistä yleisempi tutkiminen verkossa osoittavat, että tätä kysymystä on vielä selvitettävä lisää. Pitkät luettelot monimutkaisten seosten aineosien standardoiduista ja oudoista nimistä eivät juuri palvele pelastushenkilöstön ja myrkytyskeskusten tarpeita. Merkinnät yleisestä vaarallisuudesta ja ensiapuohjeet sekä ympärivuorokautisen neuvontakeskuksen yhteystiedot tarjoavat kaikille asianosaisille parhaan turvan. Erityisissä tilanteissa, joihin liittyy suojattua valmistusteknologiaa, tällaisella toimintatavalla suojellaan nykyisen lainsäädännön tapaan myös valmistajaa. |
| --- | --- |

1.7

ETSK toteaa myös, että liialliseen luokitteluun ja liiallisiin merkintöihin liittyy kaksinkertainen vaara, joka saattaa vähentää selvästi tärkeiden varoitusten vaikutuksia. Lisäksi on vaarallista käyttää merkintöjä työntekijöiden ja kuluttajien ainoana tiedonlähteenä. Merkintöjen on tietysti sisällettävä tärkeimmät tiedot. Myös linkit muihin helposti saatavilla oleviin tietolähteisiin ovat tärkeitä. Internetin-ostojen lisääntyminen sekä erityistuotteiden etujen ja riskien entistä yleisempi tutkiminen verkossa osoittavat, että tätä kysymystä on vielä selvitettävä lisää. Pitkät luettelot monimutkaisten seosten aineosien standardoiduista ja oudoista nimistä eivät juuri palvele pelastushenkilöstön ja myrkytyskeskusten tarpeita. Merkinnät yleisestä vaarallisuudesta ja ensiapuohjeet sekä ympärivuorokautisen neuvontakeskuksen yhteystiedot tarjoavat kaikille asianosaisille parhaan turvan. Erityisissä tilanteissa, joihin liittyy suojattua valmistusteknologiaa, tällaisella toimintatavalla suojellaan nykyisen lainsäädännön tapaan myös valmistajaa.

| 1.8 | ETSK toteaa, että tieteellistä tutkimusta tai yritysten T&K-toimintaa varten laboratorioiden välillä siirrettäviä, usein hyvin pieniä ainemääriä varten ei ole ehdotettu omaa merkintää. Tällainen merkintä voitaisiin helposti lisätä YK:n ehdottamaan merkintävalikoimaan, ja se olisi parempi vaihtoehto kuin nyt ehdotettu äärimmäisen rajoittava, suhteeton ja kallis poikkeus. |
| --- | --- |

1.8

ETSK toteaa, että tieteellistä tutkimusta tai yritysten T&K-toimintaa varten laboratorioiden välillä siirrettäviä, usein hyvin pieniä ainemääriä varten ei ole ehdotettu omaa merkintää. Tällainen merkintä voitaisiin helposti lisätä YK:n ehdottamaan merkintävalikoimaan, ja se olisi parempi vaihtoehto kuin nyt ehdotettu äärimmäisen rajoittava, suhteeton ja kallis poikkeus.

| 1.9 | Lopuksi ETSK huomauttaa, että tarve tarkistaa eri lainkäyttöalueilla ympäri maailman käytettävien tietojen ja niillä tehtyjen päätösten laatua tulee kasvamaan. Paine sopia yhteisesti luokittelun tuloksista eikä vain niiden perusteista ja niihin johtavista prosesseista tulee epäilemättä kasvamaan. Tällainen maailmanlaajuinen tarve sekä hyöty onkin varsin helppo ymmärtää. |
| --- | --- |

1.9

Lopuksi ETSK huomauttaa, että tarve tarkistaa eri lainkäyttöalueilla ympäri maailman käytettävien tietojen ja niillä tehtyjen päätösten laatua tulee kasvamaan. Paine sopia yhteisesti luokittelun tuloksista eikä vain niiden perusteista ja niihin johtavista prosesseista tulee epäilemättä kasvamaan. Tällainen maailmanlaajuinen tarve sekä hyöty onkin varsin helppo ymmärtää.

2.   Johdanto

| 2.1 | Käsillä olevalla ehdotuksella on tarkoitus mukauttaa nykyinen EU:n lainsäädäntö äskettäin hyväksyttyyn YK:n malliin ”maailmanlaajuisesti yhdenmukaistetusta järjestelmästä”, joka koskee ”vaarallisiksi” määriteltyjen ja vaihtelevasti ”kemikaaleiksi”, ”aineiksi”, ”seoksiksi” tai ”valmisteiksi” kutsuttujen raaka-aineiden, välituotteiden ja lopputuotteiden luokitusta, merkintöjä ja pakkaamista. Ehdotetulla asetuksella korvataan vuodelta 1967 peräisin oleva yhteisön lainsäädäntö. Monia muita direktiivejä ja asetuksia, muun muassa nykyisin sovellettavaa asetusta (EY) N:o 1907/2006 (REACH), on sen myötä tarpeen muuttaa. EU:ssa ilmenevien pidemmän aikavälin vaikutusten on tarkoitus olla myönteisiä, mikäli kustannukset pystytään pitämään kurissa ja eräät varsin vähäiset hyödyt toteutuvat. Ehdotetun asetuksen tulisi yleisesti helpottaa maailmankauppaa ja säilyttää samalla ihmisen terveyden ja ympäristön suojelun korkea taso. |
| --- | --- |

2.1

Käsillä olevalla ehdotuksella on tarkoitus mukauttaa nykyinen EU:n lainsäädäntö äskettäin hyväksyttyyn YK:n malliin ”maailmanlaajuisesti yhdenmukaistetusta järjestelmästä”, joka koskee ”vaarallisiksi” määriteltyjen ja vaihtelevasti ”kemikaaleiksi”, ”aineiksi”, ”seoksiksi” tai ”valmisteiksi” kutsuttujen raaka-aineiden, välituotteiden ja lopputuotteiden luokitusta, merkintöjä ja pakkaamista. Ehdotetulla asetuksella korvataan vuodelta 1967 peräisin oleva yhteisön lainsäädäntö. Monia muita direktiivejä ja asetuksia, muun muassa nykyisin sovellettavaa asetusta (EY) N:o 1907/2006 (REACH), on sen myötä tarpeen muuttaa. EU:ssa ilmenevien pidemmän aikavälin vaikutusten on tarkoitus olla myönteisiä, mikäli kustannukset pystytään pitämään kurissa ja eräät varsin vähäiset hyödyt toteutuvat. Ehdotetun asetuksen tulisi yleisesti helpottaa maailmankauppaa ja säilyttää samalla ihmisen terveyden ja ympäristön suojelun korkea taso.

| 2.2 | Korvattava 40 vuotta vanha direktiivi on vaarallisia aineita koskeva direktiivi 67/548/ETY. Sitä pidetään yleisesti ensimmäisenä yleiseurooppalaisena ”kemikaalisäädöksenä”, jolla pyrittiin erityisesti parantamaan työntekijöiden turvallisuutta. Direktiivi sekä monet sitä muuttavat direktiivit ja sen mukautukset tekniseen edistykseen tarjoavat valmistajille ja markkinoijille, työntekijöille, jakelijoille ja kuluttajille EU:ssa ja sen ulkopuolella yhdenmukaistetun järjestelmän ”vaarallisten aineiden” luokitteluun. Luokittelussa hyödynnetään sovittuja päätepisteitä ja vaarakriteereitä mittaavia vahvistettuja kokeita. Järjestelmä mahdollistaa myös kyseisten aineiden asianmukaiset merkinnät käyttämällä rajallista määrää varoitusmerkkejä ja vakiomuotoisia lausekkeita, joilla yksilöidään mahdolliset riskit ja annetaan turvallista käyttöä koskevia suosituksia, sekä aineiden pakkaamiseen säännöllisten käyttäjien ja vaaralle alttiiden ryhmien, etenkin pienten lasten, suojelemiseksi. |
| --- | --- |

2.2

Korvattava 40 vuotta vanha direktiivi on vaarallisia aineita koskeva direktiivi 67/548/ETY. Sitä pidetään yleisesti ensimmäisenä yleiseurooppalaisena ”kemikaalisäädöksenä”, jolla pyrittiin erityisesti parantamaan työntekijöiden turvallisuutta. Direktiivi sekä monet sitä muuttavat direktiivit ja sen mukautukset tekniseen edistykseen tarjoavat valmistajille ja markkinoijille, työntekijöille, jakelijoille ja kuluttajille EU:ssa ja sen ulkopuolella yhdenmukaistetun järjestelmän ”vaarallisten aineiden” luokitteluun. Luokittelussa hyödynnetään sovittuja päätepisteitä ja vaarakriteereitä mittaavia vahvistettuja kokeita. Järjestelmä mahdollistaa myös kyseisten aineiden asianmukaiset merkinnät käyttämällä rajallista määrää varoitusmerkkejä ja vakiomuotoisia lausekkeita, joilla yksilöidään mahdolliset riskit ja annetaan turvallista käyttöä koskevia suosituksia, sekä aineiden pakkaamiseen säännöllisten käyttäjien ja vaaralle alttiiden ryhmien, etenkin pienten lasten, suojelemiseksi.

| 2.3 | Kaksikymmentäyksi vuotta direktiivin 67/548/ETY hyväksymisen jälkeen prosessia laajennettiin vaarallisia valmisteita koskevalla direktiivillä 88/379/ETY kattamaan ”aineiden” (suhteellisen rajallinen luettelo ”alkuaineista ja niiden yhdisteistä”) sijasta teoreettisesti katsottuna loputtoman määrän ”valmisteita” (”kahdesta tai useammasta aineesta koostuvat seokset”). Koska ymmärrettiin, että eläinkokeet eivät ole toivottavia tai niitä on tässä mitassa mahdoton käyttää, direktiivillä otettiin ensi kertaa yhteisön lainsäädännössä käyttöön ainesosien tunnettujen tai määriteltävissä olevien vaarojen ja lopullisen seoksen todennäköisimmän vaaran välinen teoreettinen suhde. Sitä voitiin käyttää valmisteen luokitukseen, merkintöihin ja pakkaamiseen tarvitsematta tehdä lisäkokeita. |
| --- | --- |

2.3

Kaksikymmentäyksi vuotta direktiivin 67/548/ETY hyväksymisen jälkeen prosessia laajennettiin vaarallisia valmisteita koskevalla direktiivillä 88/379/ETY kattamaan ”aineiden” (suhteellisen rajallinen luettelo ”alkuaineista ja niiden yhdisteistä”) sijasta teoreettisesti katsottuna loputtoman määrän ”valmisteita” (”kahdesta tai useammasta aineesta koostuvat seokset”). Koska ymmärrettiin, että eläinkokeet eivät ole toivottavia tai niitä on tässä mitassa mahdoton käyttää, direktiivillä otettiin ensi kertaa yhteisön lainsäädännössä käyttöön ainesosien tunnettujen tai määriteltävissä olevien vaarojen ja lopullisen seoksen todennäköisimmän vaaran välinen teoreettinen suhde. Sitä voitiin käyttää valmisteen luokitukseen, merkintöihin ja pakkaamiseen tarvitsematta tehdä lisäkokeita.

| 2.4 | Koska ylivoimaisesti suurin osa kuluttajille myytävistä tuotteista on ”valmisteita” (tai jopa ”esineitä”), tämä oli merkittävä askel varmistettaessa kuluttajien turvallisuus sellaisten tuotteiden osalta, joita ei jo ole säädelty tiukemmilla erillisdirektiiveillä, kuten torjunta-aineiden, pesuaineiden tai kosmetiikan myyntiä koskevilla direktiiveillä. Vuoden 1988 direktiiviä muutettiin huomattavasti vuonna 1999 direktiivillä 1999/45/EY. |
| --- | --- |

2.4

Koska ylivoimaisesti suurin osa kuluttajille myytävistä tuotteista on ”valmisteita” (tai jopa ”esineitä”), tämä oli merkittävä askel varmistettaessa kuluttajien turvallisuus sellaisten tuotteiden osalta, joita ei jo ole säädelty tiukemmilla erillisdirektiiveillä, kuten torjunta-aineiden, pesuaineiden tai kosmetiikan myyntiä koskevilla direktiiveillä. Vuoden 1988 direktiiviä muutettiin huomattavasti vuonna 1999 direktiivillä 1999/45/EY.

| 2.5 | Edellä mainitut direktiivit sekä niitä tukeva käyttöturvallisuustiedotteita koskeva direktiivi 91/155/ETY, jota myös on sittemmin muutettu, ovat monien vuosien ajan toimineet työntekijöiden ja kuluttajien suojelun kulmakivinä koko EU:n alueella. Ne ovat yhteydessä ja vaikuttavat lähes kaikkeen muuhun terveyden, turvallisuuden ja ympäristön suojeluun tähtäävään EU:n lainsäädäntöön. Tarvitaan jatkuvaa ajantasaistamista, jolla otetaan huomioon soveltamisalassa, valmistusteknologiassa ja tutkimusmenetelmissä, tuotteiden saatavuudessa ja mahdollisissa käyttötarkoituksissa tapahtuvat muutokset sekä uusin tieteellinen tietämys kaikkien näiden tekijöiden seurauksista ja epätoivottujen vaikutusten lieventämisestä. |
| --- | --- |

2.5

Edellä mainitut direktiivit sekä niitä tukeva käyttöturvallisuustiedotteita koskeva direktiivi 91/155/ETY, jota myös on sittemmin muutettu, ovat monien vuosien ajan toimineet työntekijöiden ja kuluttajien suojelun kulmakivinä koko EU:n alueella. Ne ovat yhteydessä ja vaikuttavat lähes kaikkeen muuhun terveyden, turvallisuuden ja ympäristön suojeluun tähtäävään EU:n lainsäädäntöön. Tarvitaan jatkuvaa ajantasaistamista, jolla otetaan huomioon soveltamisalassa, valmistusteknologiassa ja tutkimusmenetelmissä, tuotteiden saatavuudessa ja mahdollisissa käyttötarkoituksissa tapahtuvat muutokset sekä uusin tieteellinen tietämys kaikkien näiden tekijöiden seurauksista ja epätoivottujen vaikutusten lieventämisestä.

| 2.6 | Yhtä tärkeää on, että näiden direktiivien tarkoituksena on ”sisämarkkinatavoitteiden” saavuttaminen pyrkimällä luomaan EU:hun asianomaisten eri tuotteiden yhtenäismarkkinat. Tuotteita, ovat ne sitten raaka-aineita, synteettisiä tai luonnontuotteita, välituotteita tai jätteitä, lopputuotteita tai esineitä, voidaan turvallisesti tuoda jäsenvaltioihin ja niillä voidaan käydä kauppaa jäsenvaltioiden välillä, jos ne ovat näiden ja muiden asianomaisten EU:n säädösten mukaisia. |
| --- | --- |

2.6

Yhtä tärkeää on, että näiden direktiivien tarkoituksena on ”sisämarkkinatavoitteiden” saavuttaminen pyrkimällä luomaan EU:hun asianomaisten eri tuotteiden yhtenäismarkkinat. Tuotteita, ovat ne sitten raaka-aineita, synteettisiä tai luonnontuotteita, välituotteita tai jätteitä, lopputuotteita tai esineitä, voidaan turvallisesti tuoda jäsenvaltioihin ja niillä voidaan käydä kauppaa jäsenvaltioiden välillä, jos ne ovat näiden ja muiden asianomaisten EU:n säädösten mukaisia.

| 2.7 | Vuonna 2001 komissio julkaisi valkoisen kirjan ”Tulevaa kemikaalipolitiikkaa koskeva strategia”. Tästä alkanut prosessi huipentui viime vuonna hyväksyttyyn ”kemikaalien rekisteröintiä, arviointia, lupamenettelyitä ja rajoituksia” koskevaan asetukseen (EY) 1907/2006, joka tunnetaan myös REACH-asetuksena. Samaan aikaan hyväksyttiin ja julkaistiin täydentävä direktiivi 2006/121/EY, jolla tehtiin lisämuutoksia direktiiviin 67/548/ETY näiden kahden säädöksen yhdenmukaistamiseksi. Tämä prosessi jatkuu luultavasti edelleen, kun saadaan lisää tietoa tai kun lainsäädäntötarpeet muuttuvat. |
| --- | --- |

2.7

Vuonna 2001 komissio julkaisi valkoisen kirjan ”Tulevaa kemikaalipolitiikkaa koskeva strategia”. Tästä alkanut prosessi huipentui viime vuonna hyväksyttyyn ”kemikaalien rekisteröintiä, arviointia, lupamenettelyitä ja rajoituksia” koskevaan asetukseen (EY) 1907/2006, joka tunnetaan myös REACH-asetuksena. Samaan aikaan hyväksyttiin ja julkaistiin täydentävä direktiivi 2006/121/EY, jolla tehtiin lisämuutoksia direktiiviin 67/548/ETY näiden kahden säädöksen yhdenmukaistamiseksi. Tämä prosessi jatkuu luultavasti edelleen, kun saadaan lisää tietoa tai kun lainsäädäntötarpeet muuttuvat.

| 2.8 | Kaikki edellä esitetty viittaa ja vaikuttaa tiettyjen tuotteiden valmistukseen, jakeluun ja markkinointiin EU:n alueella sekä niiden kauppaan EU:n ja sen tuonti- ja vientikumppanien välillä. Samana aikana on kehittynyt samankaltaisia, joskaan ei täysin identtisiä järjestelmiä eri puolilla maailmaa myös monissa muissa talouksissa, joiden kanssa EU:lla on säännölliset kauppasuhteet EU:n alueella ja sen ulkopuolella kotipaikkaansa pitävien lukuisten suurten, keskikokoisten ja pienten yritysten välityksellä. |
| --- | --- |

2.8

Kaikki edellä esitetty viittaa ja vaikuttaa tiettyjen tuotteiden valmistukseen, jakeluun ja markkinointiin EU:n alueella sekä niiden kauppaan EU:n ja sen tuonti- ja vientikumppanien välillä. Samana aikana on kehittynyt samankaltaisia, joskaan ei täysin identtisiä järjestelmiä eri puolilla maailmaa myös monissa muissa talouksissa, joiden kanssa EU:lla on säännölliset kauppasuhteet EU:n alueella ja sen ulkopuolella kotipaikkaansa pitävien lukuisten suurten, keskikokoisten ja pienten yritysten välityksellä.

| 2.9 | Lukuisat muut maat, joiden talous ja/tai oikeudelliset rakenteet ovat yleensä jokseenkin kehittymättömät, ovat ymmärtäneet, että tällaista ”vaarallisten aineiden” luokitus-, merkintä- ja pakkaamisjärjestelmää tarvitaan, mutta ne odottavat paikallistasolla toimeenpantavan, maailmanlaajuisesti tunnustetun mallin hyväksymistä. |
| --- | --- |

2.9

Lukuisat muut maat, joiden talous ja/tai oikeudelliset rakenteet ovat yleensä jokseenkin kehittymättömät, ovat ymmärtäneet, että tällaista ”vaarallisten aineiden” luokitus-, merkintä- ja pakkaamisjärjestelmää tarvitaan, mutta ne odottavat paikallistasolla toimeenpantavan, maailmanlaajuisesti tunnustetun mallin hyväksymistä.

| 2.10 | Kun Yhdistyneet kansakunnat huomasi 1990-luvun alkupuolella, että vaikka nämä paikallisesti kehitetyt kansalliset tai alueelliset järjestelmät olivat erittäin tärkeitä terveyden, turvallisuuden ja ympäristön suojelemiseksi, ne saattoivat myös muodostaa maailmankaupan esteitä, se pyysi valtuutusta laatia ehdotuksen ”kemikaalien luokittelua, pakkaamista ja merkintöjä sekä käyttöturvallisuustiedotteita” koskevasta maailmanlaajuisesti yhdenmukaistetusta GHS-järjestelmästä. Tällaisen yhdenmukaistamisen malleja, jotka koskivat etenkin fysikaalisia vaaroja ja välitöntä myrkyllisyyttä, oli jo olemassa kuljetusalalla. |
| --- | --- |

2.10

Kun Yhdistyneet kansakunnat huomasi 1990-luvun alkupuolella, että vaikka nämä paikallisesti kehitetyt kansalliset tai alueelliset järjestelmät olivat erittäin tärkeitä terveyden, turvallisuuden ja ympäristön suojelemiseksi, ne saattoivat myös muodostaa maailmankaupan esteitä, se pyysi valtuutusta laatia ehdotuksen ”kemikaalien luokittelua, pakkaamista ja merkintöjä sekä käyttöturvallisuustiedotteita” koskevasta maailmanlaajuisesti yhdenmukaistetusta GHS-järjestelmästä. Tällaisen yhdenmukaistamisen malleja, jotka koskivat etenkin fysikaalisia vaaroja ja välitöntä myrkyllisyyttä, oli jo olemassa kuljetusalalla.

| 2.11 | Valtuutus tällaisen laajemman lähestymistavan kehittämiseen annettiin YK:n ympäristö- ja kehityskonferenssissa (UNCED) vuonna 1992 hyväksytyn Agenda 21 -toimintaohjelman luvussa 19. Teknistä aineistoa oli määrä saada Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestöltä (OECD), Kansainväliseltä työjärjestöltä (ILO) sekä Yhdistyneiden kansakuntien vaarallisten aineiden kuljetusta käsittelevältä asiantuntijoiden alakomitealta (UNSCETDG). |
| --- | --- |

2.11

Valtuutus tällaisen laajemman lähestymistavan kehittämiseen annettiin YK:n ympäristö- ja kehityskonferenssissa (UNCED) vuonna 1992 hyväksytyn Agenda 21 -toimintaohjelman luvussa 19. Teknistä aineistoa oli määrä saada Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestöltä (OECD), Kansainväliseltä työjärjestöltä (ILO) sekä Yhdistyneiden kansakuntien vaarallisten aineiden kuljetusta käsittelevältä asiantuntijoiden alakomitealta (UNSCETDG).

| 2.12 | Lähes kymmenen vuotta kestäneen työskentelyn jälkeen noin 160 rahoitukseen osallistuvaa YK:n jäsenvaltiota pääsivät joulukuussa 2002 sopimukseen uuden GHS-järjestelmän teknisestä sisällöstä. Johannesburgissa saman vuoden syyskuussa pidetyssä kestävän kehityksen huippukokouksessa allekirjoittajavaltioita kannustettiin ”toimeenpanemaan uusi maailmanlaajuisesti yhdenmukaistettu järjestelmä kemikaalien luokittelemiseksi ja merkitsemiseksi niin pian kuin mahdollista, päämääränä täydellisesti toimiva järjestelmä vuoteen 2008 mennessä”. YK:n talous- ja sosiaalineuvosto hyväksyi heinäkuussa 2003 YK:n GHS-järjestelmän, joka oli nyt määrä panna toimeen vuoteen 2008 mennessä. Sittemmin laajentuneen EU:n kaikkien 27 jäsenvaltion edustajat allekirjoittivat nämä sopimukset. |
| --- | --- |

2.12

Lähes kymmenen vuotta kestäneen työskentelyn jälkeen noin 160 rahoitukseen osallistuvaa YK:n jäsenvaltiota pääsivät joulukuussa 2002 sopimukseen uuden GHS-järjestelmän teknisestä sisällöstä. Johannesburgissa saman vuoden syyskuussa pidetyssä kestävän kehityksen huippukokouksessa allekirjoittajavaltioita kannustettiin ”toimeenpanemaan uusi maailmanlaajuisesti yhdenmukaistettu järjestelmä kemikaalien luokittelemiseksi ja merkitsemiseksi niin pian kuin mahdollista, päämääränä täydellisesti toimiva järjestelmä vuoteen 2008 mennessä”. YK:n talous- ja sosiaalineuvosto hyväksyi heinäkuussa 2003 YK:n GHS-järjestelmän, joka oli nyt määrä panna toimeen vuoteen 2008 mennessä. Sittemmin laajentuneen EU:n kaikkien 27 jäsenvaltion edustajat allekirjoittivat nämä sopimukset.

| 2.13 | Alkuperäiseen YK:n ehdotukseen hyväksyttiin vuonna 2004 joukko muutoksia, ja ne sisällytettiin YK:n vuonna 2005 julkaiseman kemikaalien maailmanlaajuisesti yhdenmukaistetun luokitus- ja merkintäjärjestelmän (GHS) suosituksiin. Tämä 540-sivuinen asiakirja ja sen myöhemmät tarkistukset tunnetaan yleisesti GHS-kirjana (englanniksi ”Purple Book” sen kannen värin mukaan). Tarkkoja tietoja 65 maan (niiden joukossa EU:n 27 jäsenvaltiota) etenemisestä kohti vuoden 2008 määräaikaa on saatavissa asianomaiselta YK:n internetsivulta. |
| --- | --- |

2.13

Alkuperäiseen YK:n ehdotukseen hyväksyttiin vuonna 2004 joukko muutoksia, ja ne sisällytettiin YK:n vuonna 2005 julkaiseman kemikaalien maailmanlaajuisesti yhdenmukaistetun luokitus- ja merkintäjärjestelmän (GHS) suosituksiin. Tämä 540-sivuinen asiakirja ja sen myöhemmät tarkistukset tunnetaan yleisesti GHS-kirjana (englanniksi ”Purple Book” sen kannen värin mukaan). Tarkkoja tietoja 65 maan (niiden joukossa EU:n 27 jäsenvaltiota) etenemisestä kohti vuoden 2008 määräaikaa on saatavissa asianomaiselta YK:n internetsivulta.

| 2.14 | Vuonna 2006 YK hyväksyi järjestelmään lisää teknisiä muutoksia, jotka sisällytettiin vuonna 2007 julkaistuun GHS-kirjan tarkistettuun laitokseen. Kuten olemassa olevien järjestelmien maailmanlaajuisen yhdenmukaistamisen laajassa ja monitahoisessa prosessissa väistämättä käy, ehdotukset koostuvat sekoituksesta vanhoja ja uusia tutkimuskriteereitä, päätepisteitä, varoitusmerkkejä, hyväksyttyjä lausekkeita ja merkintämalleja. Päätettiin soveltaa ”moduuliperiaatetta”, joka mahdollistaa erilaisten näkemysten rinnakkaiselon ja osallistuvien maiden pääsyn sopimukseen (joskin periaatteen liiallinen käyttö johtaisi luonnollisesti monien tavoiteltujen hyötyjen menettämiseen). |
| --- | --- |

2.14

Vuonna 2006 YK hyväksyi järjestelmään lisää teknisiä muutoksia, jotka sisällytettiin vuonna 2007 julkaistuun GHS-kirjan tarkistettuun laitokseen. Kuten olemassa olevien järjestelmien maailmanlaajuisen yhdenmukaistamisen laajassa ja monitahoisessa prosessissa väistämättä käy, ehdotukset koostuvat sekoituksesta vanhoja ja uusia tutkimuskriteereitä, päätepisteitä, varoitusmerkkejä, hyväksyttyjä lausekkeita ja merkintämalleja. Päätettiin soveltaa ”moduuliperiaatetta”, joka mahdollistaa erilaisten näkemysten rinnakkaiselon ja osallistuvien maiden pääsyn sopimukseen (joskin periaatteen liiallinen käyttö johtaisi luonnollisesti monien tavoiteltujen hyötyjen menettämiseen).

| 2.15 | YK:n ehdottamalla mallilla ei kuitenkaan ole tarvittavaa lain sitovuutta, ja maiden, jotka haluavat noudattaa sen suosituksia, on säädettävä toimeenpanevaa lainsäädäntöä. EU:n jäsenvaltioiden osalta tämä edellyttää komission ehdotusta. |
| --- | --- |

2.15

YK:n ehdottamalla mallilla ei kuitenkaan ole tarvittavaa lain sitovuutta, ja maiden, jotka haluavat noudattaa sen suosituksia, on säädettävä toimeenpanevaa lainsäädäntöä. EU:n jäsenvaltioiden osalta tämä edellyttää komission ehdotusta.

| 2.16 | Komissio aloitti toimeenpanoehdotusta koskevan työn vuonna 2004 ja julkaisi ensimmäisen luonnoksen GHS-järjestelmän mukaisesta EU:n järjestelmästä vuonna 2006. Samana ajanjaksona suoritettiin ja julkaistiin vaikutustenarviointeja. Internetin avulla vuoden 2006 kolmannella vuosineljänneksellä järjestetty sidosryhmien kuuleminen sekä komission oikeudellisen yksikön esittämät varaukset johtivat alkuperäisen ehdotuksen perusteelliseen uudelleenlaadintaan. Lopulta komissio hyväksyi ja julkaisi sen kesäkuussa 2007. Neuvoston asianomainen työryhmä on jo aloittanut ehdotuksen teknisen tarkastelun. Kuten tavallista, nyt odotetaan Euroopan parlamentin, Euroopan ja talous- ja sosiaalikomitean (ETSK) ja alueiden komitean lausuntoja. |
| --- | --- |

2.16

Komissio aloitti toimeenpanoehdotusta koskevan työn vuonna 2004 ja julkaisi ensimmäisen luonnoksen GHS-järjestelmän mukaisesta EU:n järjestelmästä vuonna 2006. Samana ajanjaksona suoritettiin ja julkaistiin vaikutustenarviointeja. Internetin avulla vuoden 2006 kolmannella vuosineljänneksellä järjestetty sidosryhmien kuuleminen sekä komission oikeudellisen yksikön esittämät varaukset johtivat alkuperäisen ehdotuksen perusteelliseen uudelleenlaadintaan. Lopulta komissio hyväksyi ja julkaisi sen kesäkuussa 2007. Neuvoston asianomainen työryhmä on jo aloittanut ehdotuksen teknisen tarkastelun. Kuten tavallista, nyt odotetaan Euroopan parlamentin, Euroopan ja talous- ja sosiaalikomitean (ETSK) ja alueiden komitean lausuntoja.

| 2.17 | Yleisesti toivotaan, että parhaillaan suoritettavilla tarkasteluilla ei yhdenmukaistamisehdotuksia viivästytetä eikä merkittävästi muuteta. On yleisesti hyväksyttyä, että järjestelmän hyödyt ovat epätäsmällisesti määriteltävissä ja koskevat lähinnä maailmankauppaa ja että ne vähenevät, ellei yhdenmukaistamiseen päästä. EU:lle (tai sen kanssa kauppaa käyville) aiheutuvat kustannukset nousevat jyrkästi, jos toimeenpanoaikataulu poikkeaa jo sovitusta REACH-järjestelmän aikataulusta. Mahdolliset terveys-, turvallisuus- ja ympäristöhyödyt tuntuvat enimmäkseen EU:n ulkopuolella maissa, joilla ei tällä hetkellä ole omia tehokkaita järjestelmiä. |
| --- | --- |

2.17

Yleisesti toivotaan, että parhaillaan suoritettavilla tarkasteluilla ei yhdenmukaistamisehdotuksia viivästytetä eikä merkittävästi muuteta. On yleisesti hyväksyttyä, että järjestelmän hyödyt ovat epätäsmällisesti määriteltävissä ja koskevat lähinnä maailmankauppaa ja että ne vähenevät, ellei yhdenmukaistamiseen päästä. EU:lle (tai sen kanssa kauppaa käyville) aiheutuvat kustannukset nousevat jyrkästi, jos toimeenpanoaikataulu poikkeaa jo sovitusta REACH-järjestelmän aikataulusta. Mahdolliset terveys-, turvallisuus- ja ympäristöhyödyt tuntuvat enimmäkseen EU:n ulkopuolella maissa, joilla ei tällä hetkellä ole omia tehokkaita järjestelmiä.

| 2.18 | GHS-järjestelmän toimeenpanolla on seurannaisvaikutuksia kuljetuksia koskevaan EU:n lainsäädäntöön sekä moniin muihin EU:n säädöksiin, jotka koskevat kulutustuotteita, tiettyihin tarkoituksiin käytettävien kemikaalien käsittelyä, vaarallisten kemikaalien valvontaa, työterveyttä ja -turvallisuutta, jätteitä ja käytöstä poistettuja tuotteita. Niistä tehdään lisäehdotuksia tarpeen mukaan lähivuosina. Komission yksiköt julkaisivat elokuussa 2006 täydellisen luettelon säädöksistä, joihin järjestelmä todennäköisesti vaikuttaa. Käsillä olevaan ehdotukseen sisältyy asetukseen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) tehtäviä muutoksia. |
| --- | --- |

2.18

GHS-järjestelmän toimeenpanolla on seurannaisvaikutuksia kuljetuksia koskevaan EU:n lainsäädäntöön sekä moniin muihin EU:n säädöksiin, jotka koskevat kulutustuotteita, tiettyihin tarkoituksiin käytettävien kemikaalien käsittelyä, vaarallisten kemikaalien valvontaa, työterveyttä ja -turvallisuutta, jätteitä ja käytöstä poistettuja tuotteita. Niistä tehdään lisäehdotuksia tarpeen mukaan lähivuosina. Komission yksiköt julkaisivat elokuussa 2006 täydellisen luettelon säädöksistä, joihin järjestelmä todennäköisesti vaikuttaa. Käsillä olevaan ehdotukseen sisältyy asetukseen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) tehtäviä muutoksia.

3.   Tiivistelmä komission ehdotuksesta

| 3.1 | Ehdotus koostuu kolmesta osasta ja seitsemästä liitteestä. Ehdotuksen englanninkielinen versio on yhteensä hieman yli 2 100 sivua pitkä. Vaikka ehdotuksen tärkeimmät elementit sisältyvät suhteellisen lyhyeen (64-sivuiseen) I osaan, uutta aineistoa tai vanhan aineiston uusia tai tarkistettuja tulkintoja esiintyy kautta koko asiakirjan. Siksi ehdotusta kokonaisuudessaan on pidettävä keskeisenä osana EU:n ja jäsenvaltioiden primäärilainsäädäntöä, joka vaikuttaa sääntelijöihin, valmistajiin, toimittajiin, jakelijoihin, kauppiaihin, työntekijöihin ja kuluttajiin sekä EU:n alueella että sen ulkopuolella. |
| --- | --- |

3.1

Ehdotus koostuu kolmesta osasta ja seitsemästä liitteestä. Ehdotuksen englanninkielinen versio on yhteensä hieman yli 2 100 sivua pitkä. Vaikka ehdotuksen tärkeimmät elementit sisältyvät suhteellisen lyhyeen (64-sivuiseen) I osaan, uutta aineistoa tai vanhan aineiston uusia tai tarkistettuja tulkintoja esiintyy kautta koko asiakirjan. Siksi ehdotusta kokonaisuudessaan on pidettävä keskeisenä osana EU:n ja jäsenvaltioiden primäärilainsäädäntöä, joka vaikuttaa sääntelijöihin, valmistajiin, toimittajiin, jakelijoihin, kauppiaihin, työntekijöihin ja kuluttajiin sekä EU:n alueella että sen ulkopuolella.

| 3.2 | Ehdotetun asetuksen II osassa, joka sisältää liitteen I, esitetään vaarallisten aineiden ja seosten yksityiskohtaiset luokitus- ja merkintävaatimukset (154 sivua). |
| --- | --- |

3.2

Ehdotetun asetuksen II osassa, joka sisältää liitteen I, esitetään vaarallisten aineiden ja seosten yksityiskohtaiset luokitus- ja merkintävaatimukset (154 sivua).

| 3.3 | Ehdotetun asetuksen III osa, johon kuuluvat liitteet II–VII, sisältää joukon tiettyjä aineita ja seoksia koskevia erityissääntöjä, luettelot uusista vaara- ja turvalausekkeista, uudet varoitusmerkit, tiettyjen vaarallisen aineiden yksityiskohtaisen luokitus- ja merkintäjärjestelmän sekä käyttäjien avuksi tarkoitetun muuntotaulukon, josta näkyy, mitä muutoksia siirtyminen direktiivin 67/548/ETY luokitus- ja merkintävaatimuksista ehdotetun asetuksen uusiin vaatimuksiin ja vaaralausekkeisiin aiheuttaa (430 sivua). Koko säädösehdotusta koskeva rahoitusselvitys, joka vaaditaan ehdotuksen asianmukaista arviointia varten mutta jolla on primäärilainsäädännön kannalta vain vähän pysyvää arvoa tai kiinnostavuutta, on sisällytetty — tai kenties haudattu — tämän osan loppuun. |
| --- | --- |

3.3

Ehdotetun asetuksen III osa, johon kuuluvat liitteet II–VII, sisältää joukon tiettyjä aineita ja seoksia koskevia erityissääntöjä, luettelot uusista vaara- ja turvalausekkeista, uudet varoitusmerkit, tiettyjen vaarallisen aineiden yksityiskohtaisen luokitus- ja merkintäjärjestelmän sekä käyttäjien avuksi tarkoitetun muuntotaulukon, josta näkyy, mitä muutoksia siirtyminen direktiivin 67/548/ETY luokitus- ja merkintävaatimuksista ehdotetun asetuksen uusiin vaatimuksiin ja vaaralausekkeisiin aiheuttaa (430 sivua). Koko säädösehdotusta koskeva rahoitusselvitys, joka vaaditaan ehdotuksen asianmukaista arviointia varten mutta jolla on primäärilainsäädännön kannalta vain vähän pysyvää arvoa tai kiinnostavuutta, on sisällytetty — tai kenties haudattu — tämän osan loppuun.

| 3.4 | Kuten edellä III osaa käsiteltäessä todettiin, osissa IIIa ja IIIb on liitteeseen VI sisältyvät taulukot 3.1 ja 3.2. Yhdessä ne muodostavat muuntotaulukon, joka kuvaa nykyisen direktiivin 67/548/ETY liitteen 1 — lähes 1 500 sivua yli 40 vuoden aikana EU:ssa harjoitetun tuotearvioinnin tuloksena kertyneitä päätöksiä tiettyjen vaarallisten aineiden luokituksesta ja merkinnöistä — muuntamista uuteen sääntelykehykseen. |
| --- | --- |

3.4

Kuten edellä III osaa käsiteltäessä todettiin, osissa IIIa ja IIIb on liitteeseen VI sisältyvät taulukot 3.1 ja 3.2. Yhdessä ne muodostavat muuntotaulukon, joka kuvaa nykyisen direktiivin 67/548/ETY liitteen 1 — lähes 1 500 sivua yli 40 vuoden aikana EU:ssa harjoitetun tuotearvioinnin tuloksena kertyneitä päätöksiä tiettyjen vaarallisten aineiden luokituksesta ja merkinnöistä — muuntamista uuteen sääntelykehykseen.

| 3.5 | Komission vaikutustenarviointi, joka tulee lukea edellä esitetyn yhteydessä, perustuu RPA:n ja London Economics -ryhmän konsulttiraportteihin ja on suhteellisen suppea (34 sivua). |
| --- | --- |

3.5

Komission vaikutustenarviointi, joka tulee lukea edellä esitetyn yhteydessä, perustuu RPA:n ja London Economics -ryhmän konsulttiraportteihin ja on suhteellisen suppea (34 sivua).

| 3.6 | Ehdotetun asetuksen oikeusperusta on EY:n perustamissopimuksen 95 artikla, ja sen ”tarkoituksena on taata kaikille aineiden ja seosten toimittajille tasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoilla sekä varmistaa korkeatasoinen terveyden, turvallisuuden, ympäristön ja kuluttajien suojelu.” |
| --- | --- |

3.6

Ehdotetun asetuksen oikeusperusta on EY:n perustamissopimuksen 95 artikla, ja sen ”tarkoituksena on taata kaikille aineiden ja seosten toimittajille tasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoilla sekä varmistaa korkeatasoinen terveyden, turvallisuuden, ympäristön ja kuluttajien suojelu.”

| 3.7 | Ehdotuksessa myönnetään, että nykyisen EU:n lainsäädännön ja YK:n ehdottaman GHS-järjestelmän soveltamisalat eivät ole identtiset. Molempien yksityiskohdat poikkeavat luokitusta ja merkintöjä koskevista kuljetusalan säännöksistä, jotka on jo pitkälti yhdenmukaistettu. Ehdotuksen aiheuttamat muutokset on pyritty pitämään mahdollisimman vähäisinä. Joissain tapauksissa tarvitaan lisäehdotuksia, etenkin REACH-järjestelmän toimeenpanovaiheiden aikana. |
| --- | --- |

3.7

Ehdotuksessa myönnetään, että nykyisen EU:n lainsäädännön ja YK:n ehdottaman GHS-järjestelmän soveltamisalat eivät ole identtiset. Molempien yksityiskohdat poikkeavat luokitusta ja merkintöjä koskevista kuljetusalan säännöksistä, jotka on jo pitkälti yhdenmukaistettu. Ehdotuksen aiheuttamat muutokset on pyritty pitämään mahdollisimman vähäisinä. Joissain tapauksissa tarvitaan lisäehdotuksia, etenkin REACH-järjestelmän toimeenpanovaiheiden aikana.

| 3.8 | Ehdotuksella otetaan käyttöön joitakin uusia YK:n GHS-järjestelmän termejä ja määritelmiä. Merkittävin näistä muutoksista on sanan ”valmiste” korvaaminen sanalla ”seos”. |
| --- | --- |

3.8

Ehdotuksella otetaan käyttöön joitakin uusia YK:n GHS-järjestelmän termejä ja määritelmiä. Merkittävin näistä muutoksista on sanan ”valmiste” korvaaminen sanalla ”seos”.

| 3.9 | Ehdotuksessa myönnetään, että uusi luokitusjärjestelmä saattaa johtaa koe-eläinten laajaan käyttöön. Vaihtoehtoisia menetelmiä tulisi käyttää aina kun mahdollista. Ihmisillä tai muilla kädellisillä tätä luokitusta varten tehtävät kokeet näytetään nimenomaisesti kiellettävän (tämä riippuu toistaiseksi ratkaisemattomasta oikeudellisesta ja lingvistisestä erosta useissa EU:n virallisissa kielissä englanninkielisten ilmausten ”should not” ja ”shall not” vastineiden välillä) komission ehdotuksessa (vaikka YK:n GHS-järjestelmässä tällaiset kokeet sallitaan). |
| --- | --- |

3.9

Ehdotuksessa myönnetään, että uusi luokitusjärjestelmä saattaa johtaa koe-eläinten laajaan käyttöön. Vaihtoehtoisia menetelmiä tulisi käyttää aina kun mahdollista. Ihmisillä tai muilla kädellisillä tätä luokitusta varten tehtävät kokeet näytetään nimenomaisesti kiellettävän (tämä riippuu toistaiseksi ratkaisemattomasta oikeudellisesta ja lingvistisestä erosta useissa EU:n virallisissa kielissä englanninkielisten ilmausten ”should not” ja ”shall not” vastineiden välillä) komission ehdotuksessa (vaikka YK:n GHS-järjestelmässä tällaiset kokeet sallitaan).

| 3.10 | ”Seosten” luokitukseen myönnetään liittyvän ongelmia. Ehdotuksessa annetaan ”päättelysääntöjä”, joiden on tarkoitus helpottaa interpolointia sellaisista tuotteista, joilla on todennäköisesti samanlaisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

3.10

”Seosten” luokitukseen myönnetään liittyvän ongelmia. Ehdotuksessa annetaan ”päättelysääntöjä”, joiden on tarkoitus helpottaa interpolointia sellaisista tuotteista, joilla on todennäköisesti samanlaisia vaikutuksia.

| 3.11 | Ehdotetulla asetuksella annetaan mahdollisuus antaa aineille tai seosten ainesosille lyhyempiä yleisnimiä, jos niiden Kansainvälisen teoreettisen ja sovelletun kemian liiton nimikkeistössä (IUPAC-nimikkeistö) vahvistetut nimet ovat pidempiä kuin 100 merkkiä. Myös Chemical Abstracts Service of American Chemical Societyn (CAS) toimittamien tuotetunnisteiden (numeroiden ja nimien) käyttö jatkuu. Nykyiseen lainsäädäntöön sisältyvä geneeristen nimien valvottu käyttö, jonka avulla tunnistetaan luotettavasti todennäköinen vaara vaarantamatta seoksen tarkkaan koostumukseen liittyviä immateriaalioikeuksia, säilytetään. |
| --- | --- |

3.11

Ehdotetulla asetuksella annetaan mahdollisuus antaa aineille tai seosten ainesosille lyhyempiä yleisnimiä, jos niiden Kansainvälisen teoreettisen ja sovelletun kemian liiton nimikkeistössä (IUPAC-nimikkeistö) vahvistetut nimet ovat pidempiä kuin 100 merkkiä. Myös Chemical Abstracts Service of American Chemical Societyn (CAS) toimittamien tuotetunnisteiden (numeroiden ja nimien) käyttö jatkuu. Nykyiseen lainsäädäntöön sisältyvä geneeristen nimien valvottu käyttö, jonka avulla tunnistetaan luotettavasti todennäköinen vaara vaarantamatta seoksen tarkkaan koostumukseen liittyviä immateriaalioikeuksia, säilytetään.

| 3.12 | Näiden kahden järjestelmän välillä tarvittavaa siirtymäaikaa käsitellään yksityiskohtaisesti. Ehdotuksessa tunnustetaan selväsanaisesti, että uusia kriteereitä on sovellettava ensiksi ”aineisiin” ja myöhemmin ”seoksiin”. Yritysten tarpeettoman rasittamisen välttämiseksi niitä ei velvoiteta lunastamaan takaisin tai merkitsemään uudelleen tuotteita (joko ”aineita” tai ”seoksia”), jotka ovat jo toimitusketjussa, kun asianomainen lainsäädäntö tulee voimaan. |
| --- | --- |

3.12

Näiden kahden järjestelmän välillä tarvittavaa siirtymäaikaa käsitellään yksityiskohtaisesti. Ehdotuksessa tunnustetaan selväsanaisesti, että uusia kriteereitä on sovellettava ensiksi ”aineisiin” ja myöhemmin ”seoksiin”. Yritysten tarpeettoman rasittamisen välttämiseksi niitä ei velvoiteta lunastamaan takaisin tai merkitsemään uudelleen tuotteita (joko ”aineita” tai ”seoksia”), jotka ovat jo toimitusketjussa, kun asianomainen lainsäädäntö tulee voimaan.

| 3.13 | Jäsenvaltiot velvoitetaan nimeämään asetuksen soveltamisesta ja täytäntöönpanon valvonnasta vastaavat viranomaiset — ja säätämään ”oikeasuhtaisia säännösten noudattamatta jättämisen seuraamuksia”. Ehdotuksessa todetaan, että ”[t]oimiva yhteistyö toimivaltaisten viranomaisten välillä on olennaisen tärkeää.” |
| --- | --- |

3.13

Jäsenvaltiot velvoitetaan nimeämään asetuksen soveltamisesta ja täytäntöönpanon valvonnasta vastaavat viranomaiset — ja säätämään ”oikeasuhtaisia säännösten noudattamatta jättämisen seuraamuksia”. Ehdotuksessa todetaan, että ”[t]oimiva yhteistyö toimivaltaisten viranomaisten välillä on olennaisen tärkeää.”

| 3.14 | Asetusta sovelletaan periaatteessa kaikkiin aineisiin ja seoksiin, paitsi jos muussa yhteisön lainsäädännössä säädetään tarkemmista erityissäännöistä. Asetuksen soveltamisalaan eivät kuulu kosmeettiset valmisteet, aromiaineet, elintarvikkeiden lisäaineet, eläinten ruokinnassa käytetyt tuotteet ja eläinlääkkeet, tietyt lääkinnälliset laitteet, siviili-ilmailua eivätkä tie- ja rautatiekuljetuksia koskevilla säännöillä säännellyt tuotteet sekä ammukset (joihin ei kuitenkaan lueta ”räjäytys- ja pyroteknisiin tarkoituksiin kaupan pidettäviä räjähteitä” eli ilotulitteita). |
| --- | --- |

3.14

Asetusta sovelletaan periaatteessa kaikkiin aineisiin ja seoksiin, paitsi jos muussa yhteisön lainsäädännössä säädetään tarkemmista erityissäännöistä. Asetuksen soveltamisalaan eivät kuulu kosmeettiset valmisteet, aromiaineet, elintarvikkeiden lisäaineet, eläinten ruokinnassa käytetyt tuotteet ja eläinlääkkeet, tietyt lääkinnälliset laitteet, siviili-ilmailua eivätkä tie- ja rautatiekuljetuksia koskevilla säännöillä säännellyt tuotteet sekä ammukset (joihin ei kuitenkaan lueta ”räjäytys- ja pyroteknisiin tarkoituksiin kaupan pidettäviä räjähteitä” eli ilotulitteita).

| 3.15 | Jätettä, sellaisena kuin se on määritetty direktiivillä 2006/12/EY, ei voida luokitella tässä asetuksessa tarkoitetuksi ”aineeksi”, ”seokseksi” tai ”esineeksi”, eikä se siten kuulu asetuksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

3.15

Jätettä, sellaisena kuin se on määritetty direktiivillä 2006/12/EY, ei voida luokitella tässä asetuksessa tarkoitetuksi ”aineeksi”, ”seokseksi” tai ”esineeksi”, eikä se siten kuulu asetuksen soveltamisalaan.

| 3.16 | Metalliseoksia (lejeerinkejä) pidetään kuitenkin asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) 3 artiklan 41 kohdassa tarkoitettuina ”seoksina”, ja siksi ne kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan, kuten oletettavasti myös todelliset luonnossa esiintyvien aineiden ”seokset” (muttei, missään käytännön merkityksessä, ”valmisteet”), kuten metallimalmit, mineraalit ja kasviuutteet. |
| --- | --- |

3.16

Metalliseoksia (lejeerinkejä) pidetään kuitenkin asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) 3 artiklan 41 kohdassa tarkoitettuina ”seoksina”, ja siksi ne kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan, kuten oletettavasti myös todelliset luonnossa esiintyvien aineiden ”seokset” (muttei, missään käytännön merkityksessä, ”valmisteet”), kuten metallimalmit, mineraalit ja kasviuutteet.

| 3.17 | Sekä merkintöjen ulkoasua että niiden sisältöä koskevat vaatimukset muuttuvat EU:n nykyjärjestelmään verrattuna. Eräät nykyiset varoitusmerkit korvataan uusilla; toiset lisätään luetteloon ensi kertaa. Nykyiset sallitut vakiomuotoiset ”vaaralausekkeet” ja ”turvallisuusohjeita koskevat lausekkeet” korvataan uusilla ”huomiosanoilla”, ”vaaralausekkeilla” ja ”turvalausekkeilla”. |
| --- | --- |

3.17

Sekä merkintöjen ulkoasua että niiden sisältöä koskevat vaatimukset muuttuvat EU:n nykyjärjestelmään verrattuna. Eräät nykyiset varoitusmerkit korvataan uusilla; toiset lisätään luetteloon ensi kertaa. Nykyiset sallitut vakiomuotoiset ”vaaralausekkeet” ja ”turvallisuusohjeita koskevat lausekkeet” korvataan uusilla ”huomiosanoilla”, ”vaaralausekkeilla” ja ”turvalausekkeilla”.

| 3.18 | Kaikki edellä mainitut hyväksytyt sanat ja lausekkeet määritellään EU:n kaikilla virallisilla kielillä, ja niitä on käytettävä tarpeen mukaan kaikissa merkinnöissä sen mukaan, missä maassa tuote lopulta myydään. Teksteissä voidaan käyttää useita kieliä, mutta käytettävissä oleva tila käy yhä niukemmaksi. (Joissain erityistapauksissa voi olla tarpeen kääntää merkinnät ja niitä tukevat asiakirjat myös lainsäädännön edellyttämille ”ei-virallisille” kielille, kuten walesin kielelle, tai muille, esimerkiksi venäjän, turkin, arabian tai hindin kielille tiettyjen alkuperäisväestö- tai maahanmuuttajaryhmien tarpeiden tyydyttämiseksi.) |
| --- | --- |

3.18

Kaikki edellä mainitut hyväksytyt sanat ja lausekkeet määritellään EU:n kaikilla virallisilla kielillä, ja niitä on käytettävä tarpeen mukaan kaikissa merkinnöissä sen mukaan, missä maassa tuote lopulta myydään. Teksteissä voidaan käyttää useita kieliä, mutta käytettävissä oleva tila käy yhä niukemmaksi. (Joissain erityistapauksissa voi olla tarpeen kääntää merkinnät ja niitä tukevat asiakirjat myös lainsäädännön edellyttämille ”ei-virallisille” kielille, kuten walesin kielelle, tai muille, esimerkiksi venäjän, turkin, arabian tai hindin kielille tiettyjen alkuperäisväestö- tai maahanmuuttajaryhmien tarpeiden tyydyttämiseksi.)

| 3.19 | Ehdotuksessa todetaan, että luokitusprosessi, ja siten myös merkintä- ja pakkaamisprosessi, edellyttää EU:ssa jatkuvaa päivittämistä, kun saadaan uutta tietoa tai tietämystä tai kun tutkimusmenetelmät tai lainsäädännön vaatimukset muuttuvat. Toimia edellyttävät muutokset ja niiden perusteella noudatettavat menettelyt esitetään tekstissä. |
| --- | --- |

3.19

Ehdotuksessa todetaan, että luokitusprosessi, ja siten myös merkintä- ja pakkaamisprosessi, edellyttää EU:ssa jatkuvaa päivittämistä, kun saadaan uutta tietoa tai tietämystä tai kun tutkimusmenetelmät tai lainsäädännön vaatimukset muuttuvat. Toimia edellyttävät muutokset ja niiden perusteella noudatettavat menettelyt esitetään tekstissä.

| 3.20 | Asetuksen on määrä tulla voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Aineet luokitellaan, merkitään ja pakataan nykyisen lainsäädännön mukaan enintään 1:seen joulukuuta 2010 asti (mikä on myös REACH-asetuksen mukainen rekisteröintimääräaika). Seokset luokitellaan, merkitään ja pakataan nykyisen lainsäädännön mukaisesti enintään 1:seen kesäkuuta 2015 asti. Sen jälkeen sovelletaan vain uutta lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

3.20

Asetuksen on määrä tulla voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Aineet luokitellaan, merkitään ja pakataan nykyisen lainsäädännön mukaan enintään 1:seen joulukuuta 2010 asti (mikä on myös REACH-asetuksen mukainen rekisteröintimääräaika). Seokset luokitellaan, merkitään ja pakataan nykyisen lainsäädännön mukaisesti enintään 1:seen kesäkuuta 2015 asti. Sen jälkeen sovelletaan vain uutta lainsäädäntöä.

4.   Yleistä

| 4.1 | YK on jäsenvaltioidensa nimissä tehnyt ehdotuksen kemikaalien luokittelussa, pakkaamisessa ja merkinnöissä käytettävien kriteerien ja prosessien maailmanlaajuisesti yhdenmukaistetusta GHS-järjestelmästä (Globally Harmonised System of Classification and Labelling of Chemicals). EU:n jäsenvaltiot ovat sopineet siitä, että tämä malli tulisi ottaa käyttöön vuoteen 2008 mennessä. Komissio on tehnyt ehdotuksen toimeenpanevasta lainsäädännöstä, joka on nyt käsillä oleva asetus. |
| --- | --- |

4.1

YK on jäsenvaltioidensa nimissä tehnyt ehdotuksen kemikaalien luokittelussa, pakkaamisessa ja merkinnöissä käytettävien kriteerien ja prosessien maailmanlaajuisesti yhdenmukaistetusta GHS-järjestelmästä (Globally Harmonised System of Classification and Labelling of Chemicals). EU:n jäsenvaltiot ovat sopineet siitä, että tämä malli tulisi ottaa käyttöön vuoteen 2008 mennessä. Komissio on tehnyt ehdotuksen toimeenpanevasta lainsäädännöstä, joka on nyt käsillä oleva asetus.

| 4.2 | ETSK kannattaa voimakkaasti tätä maailmanlaajuisen yhdenmukaistamisen tavoitetta sekä ehdotetun lainsäädännön muotoa ja oikeusperustaa sekä sitä, että järjestelmän käyttöönottoaikataulu osuu yksiin asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) mukaisen aineiden rekisteröinnin ensimmäisen merkittävän määräajan kanssa. |
| --- | --- |

4.2

ETSK kannattaa voimakkaasti tätä maailmanlaajuisen yhdenmukaistamisen tavoitetta sekä ehdotetun lainsäädännön muotoa ja oikeusperustaa sekä sitä, että järjestelmän käyttöönottoaikataulu osuu yksiin asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) mukaisen aineiden rekisteröinnin ensimmäisen merkittävän määräajan kanssa.

| 4.3 | ETSK huomauttaa myös, että on löydyttävä joustavuutta näiden kahden järjestelmän käyttämiseksi rinnakkain erityisesti ”seosten” osalta, jotka usein itse koostuvat ”seoksista”, joista kullakin on tarkasti määriteltävissä oleva ja joskus pitkä, kuukausien tai jopa vuosien mittainen säilyvyysaika. Siirtymää saadaan tuskin täysin toteutettua ehdotetun aikataulun puitteissa, mutta se ei onneksi tee prosessista tehotonta. Ellei tällaista joustavuutta löydy, käynnistyskustannukset nousevat ja tavoitellut pitkän aikavälin hyödyt saattavat jäädä saavuttamatta. |
| --- | --- |

4.3

ETSK huomauttaa myös, että on löydyttävä joustavuutta näiden kahden järjestelmän käyttämiseksi rinnakkain erityisesti ”seosten” osalta, jotka usein itse koostuvat ”seoksista”, joista kullakin on tarkasti määriteltävissä oleva ja joskus pitkä, kuukausien tai jopa vuosien mittainen säilyvyysaika. Siirtymää saadaan tuskin täysin toteutettua ehdotetun aikataulun puitteissa, mutta se ei onneksi tee prosessista tehotonta. Ellei tällaista joustavuutta löydy, käynnistyskustannukset nousevat ja tavoitellut pitkän aikavälin hyödyt saattavat jäädä saavuttamatta.

| 4.4 | ETSK panee myös merkille komission tekemän vaikutusten arvioinnin johdannossa esitetyt huomiot, joiden mukaan ”GHS-järjestelmän täytäntöönpanosta on pitkän aikavälin hyötyä, koska [– –] kustannussäästöinä ilmenevät (toistuvat) edut peittävät lopulta käyttöönottovaiheen kertaluonteiset kustannukset”, mutta ”täytäntöönpanokustannukset on kuitenkin pidettävä kurissa, jotta järjestelmä antaisi nettohyötyä lähitulevaisuudessa ja jottei pk-yrityksille koituisi tarpeettomia kustannuksia ja hallinnollista rasitetta”. ETSK yhtyy näihin huomioihin. |
| --- | --- |

4.4

ETSK panee myös merkille komission tekemän vaikutusten arvioinnin johdannossa esitetyt huomiot, joiden mukaan ”GHS-järjestelmän täytäntöönpanosta on pitkän aikavälin hyötyä, koska [– –] kustannussäästöinä ilmenevät (toistuvat) edut peittävät lopulta käyttöönottovaiheen kertaluonteiset kustannukset”, mutta ”täytäntöönpanokustannukset on kuitenkin pidettävä kurissa, jotta järjestelmä antaisi nettohyötyä lähitulevaisuudessa ja jottei pk-yrityksille koituisi tarpeettomia kustannuksia ja hallinnollista rasitetta”. ETSK yhtyy näihin huomioihin.

| 4.5 | ETSK panee myös merkille säädökseen liittyvässä rahoitusselvityksessä esitetyt komission näkemykset, joiden mukaan ”[s]äädösehdotus liittyy kansainvälisen sopimuksen täytäntöönpanoon. Kielteinenkään ennakkoarviointi ei estäisi komissiota esittämästä lakiehdotusta, koska muita poliittisia vaihtoehtoja ei ole. Kielteinen jälkiarviointi ei saisi komissiota peruuttamaan sitoumustaan toteuttaa kansainvälisesti sovittu luokitus- ja merkintäjärjestelmä.” |
| --- | --- |

4.5

ETSK panee myös merkille säädökseen liittyvässä rahoitusselvityksessä esitetyt komission näkemykset, joiden mukaan ”[s]äädösehdotus liittyy kansainvälisen sopimuksen täytäntöönpanoon. Kielteinenkään ennakkoarviointi ei estäisi komissiota esittämästä lakiehdotusta, koska muita poliittisia vaihtoehtoja ei ole. Kielteinen jälkiarviointi ei saisi komissiota peruuttamaan sitoumustaan toteuttaa kansainvälisesti sovittu luokitus- ja merkintäjärjestelmä.”

| 4.6 | Toisin sanoen komissio katsoo, että sen oli tehtävä ehdotus, oli kustannusten ja mahdollisten hyötyjen laskennallinen ja todellinen tase mikä tahansa. ETSK on samaa mieltä siitä, että tämä on vallitsevissa olosuhteissa realistista, mutta pahoittelee sitä, että vaikutusten arvioinnissa — vaikka se ei olekaan keskeinen tekijä päätöksenteossa — ei tutkittu lähemmin todennäköisiä täytäntöönpanokustannuksia, jotta näitä vaikutuksia olisi voitu lieventää säädöstä laadittaessa. Se, että sama konsulttiyhtiö (RPA) on laatinut yksityiskohtaisen (ja ristiriitaisen) analyysin vain yhtä säädöksen vaikutuspiiriin kuuluvaa alaa (tietyt kulutustuotteet) varten, viittaa siihen, että tämä olisi voitu toteuttaa laajemmassa mitassa ja varmasti tehokkaammin, jos rahaa, aikaa ja tahtoa olisi löytynyt. Kuten kaikissa yhdenmukaistamisprosesseissa, kustannusten nousun ja hyötyjen menettämisen vaara on hyvin ilmeinen. |
| --- | --- |

4.6

Toisin sanoen komissio katsoo, että sen oli tehtävä ehdotus, oli kustannusten ja mahdollisten hyötyjen laskennallinen ja todellinen tase mikä tahansa. ETSK on samaa mieltä siitä, että tämä on vallitsevissa olosuhteissa realistista, mutta pahoittelee sitä, että vaikutusten arvioinnissa — vaikka se ei olekaan keskeinen tekijä päätöksenteossa — ei tutkittu lähemmin todennäköisiä täytäntöönpanokustannuksia, jotta näitä vaikutuksia olisi voitu lieventää säädöstä laadittaessa. Se, että sama konsulttiyhtiö (RPA) on laatinut yksityiskohtaisen (ja ristiriitaisen) analyysin vain yhtä säädöksen vaikutuspiiriin kuuluvaa alaa (tietyt kulutustuotteet) varten, viittaa siihen, että tämä olisi voitu toteuttaa laajemmassa mitassa ja varmasti tehokkaammin, jos rahaa, aikaa ja tahtoa olisi löytynyt. Kuten kaikissa yhdenmukaistamisprosesseissa, kustannusten nousun ja hyötyjen menettämisen vaara on hyvin ilmeinen.

| 4.7 | On esimerkiksi vaikea ymmärtää, miksi tällainen siirtyminen yhdestä vakiintuneesta ja täysin toimivasta järjestelmästä toiseen yhtä pätevään mutta outoon järjestelmään tarjoaisi EU:ssa välittömästi terveys-, turvallisuus- ja ympäristöhyötyjä. Lyhyellä aikavälillä kuluttajansuojan taso saattaa jopa laskea, kun kahta järjestelmää erilaisine huomiosanoineen, lausekkeineen ja varoitusmerkkeineen käytetään rinnakkain. Vähittäismyyntisektorille kohdistettu koordinoitu valistus- ja koulutusohjelma pienentäisi tätä riskiä jonkin verran. |
| --- | --- |

4.7

On esimerkiksi vaikea ymmärtää, miksi tällainen siirtyminen yhdestä vakiintuneesta ja täysin toimivasta järjestelmästä toiseen yhtä pätevään mutta outoon järjestelmään tarjoaisi EU:ssa välittömästi terveys-, turvallisuus- ja ympäristöhyötyjä. Lyhyellä aikavälillä kuluttajansuojan taso saattaa jopa laskea, kun kahta järjestelmää erilaisine huomiosanoineen, lausekkeineen ja varoitusmerkkeineen käytetään rinnakkain. Vähittäismyyntisektorille kohdistettu koordinoitu valistus- ja koulutusohjelma pienentäisi tätä riskiä jonkin verran.

| 4.8 | On myös käsitteellisesti vaikeata ymmärtää, miten järjestelmän hyödyt maailmankaupan kannalta saavutetaan täysimittaisesti, kun valtiot panevat YK:n ehdotuksen täytäntöön eri aikaan ja tulkitsevat perusvaatimuksia eri tavoin. Järjestelmän varhainen täytäntöönpano Japanissa ja Uudessa-Seelannissa on jo herättänyt huolta Euroopassa. Yhdysvalloissa, jossa tällä hetkellä sovelletaan rinnakkain neljää tai viittä järjestelmää, täytäntöönpano on pahasti kesken. Maailmanlaajuisesti kaupattavat tavarat edellyttävät luonnollisesti edelleen erikielisiä versioita, vaikka vaadittavat merkinnät ja käyttöturvallisuustiedotteet yhdenmukaistetaan. |
| --- | --- |

4.8

On myös käsitteellisesti vaikeata ymmärtää, miten järjestelmän hyödyt maailmankaupan kannalta saavutetaan täysimittaisesti, kun valtiot panevat YK:n ehdotuksen täytäntöön eri aikaan ja tulkitsevat perusvaatimuksia eri tavoin. Järjestelmän varhainen täytäntöönpano Japanissa ja Uudessa-Seelannissa on jo herättänyt huolta Euroopassa. Yhdysvalloissa, jossa tällä hetkellä sovelletaan rinnakkain neljää tai viittä järjestelmää, täytäntöönpano on pahasti kesken. Maailmanlaajuisesti kaupattavat tavarat edellyttävät luonnollisesti edelleen erikielisiä versioita, vaikka vaadittavat merkinnät ja käyttöturvallisuustiedotteet yhdenmukaistetaan.

| 4.9 | Näin ollen voidaan sanoa vain, että tämä on alku maailmanlaajuiselle yhdenmukaistamisprosessille, joka heijastelee EU:n jäsenvaltioissa jo tapahtunutta kehitystä ja edellyttää nyt yhtä paljon resursseja sekä tukijärjestelmiä ja -prosesseja jatkuakseen koko maailman tasolla. Tällainen rooli on komissiolle outo, ja on tärkeää, että se osoittaa riittävästi voimavaroja, jotta käsillä olevaan ehdotuksen väistämättä vaadittavat muutokset, päivitykset ja mukautukset voidaan tehdä ajoissa ja tehokkaasti. On epäselvää, ovatko rahoitusselvitys sekä komiteamenettelyä ja sen jälkeistä valvontaa koskevat ehdotukset tässä suhteessa asianmukaisia. |
| --- | --- |

4.9

Näin ollen voidaan sanoa vain, että tämä on alku maailmanlaajuiselle yhdenmukaistamisprosessille, joka heijastelee EU:n jäsenvaltioissa jo tapahtunutta kehitystä ja edellyttää nyt yhtä paljon resursseja sekä tukijärjestelmiä ja -prosesseja jatkuakseen koko maailman tasolla. Tällainen rooli on komissiolle outo, ja on tärkeää, että se osoittaa riittävästi voimavaroja, jotta käsillä olevaan ehdotuksen väistämättä vaadittavat muutokset, päivitykset ja mukautukset voidaan tehdä ajoissa ja tehokkaasti. On epäselvää, ovatko rahoitusselvitys sekä komiteamenettelyä ja sen jälkeistä valvontaa koskevat ehdotukset tässä suhteessa asianmukaisia.

| 4.10 | Samanlaisia huomioita tulisi esittää YK:lle sen varmistamiseksi, että luokituskriteerien lisäksi myös niiden perusteella tehdyt ja merkintöjen ja pakkaamisen perustana käytetyt maailmanlaajuisesti suurina määrinä kaupattavien ”peruskemikaalien” (ja viime kädessä useimpien maailmanlaajuisesti suurina määrinä kaupattavien kulutustuotteiden) luokitukset yhdenmukaistetaan kattavasti mahdollisimman pian. Molemmissa tapauksissa on ratkaisevan tärkeää, että tuotteiden valmistajat ja asianomaiset sääntelyviranomaiset tekevät tiivistä ja jatkuvaa yhteistyötä. |
| --- | --- |

4.10

Samanlaisia huomioita tulisi esittää YK:lle sen varmistamiseksi, että luokituskriteerien lisäksi myös niiden perusteella tehdyt ja merkintöjen ja pakkaamisen perustana käytetyt maailmanlaajuisesti suurina määrinä kaupattavien ”peruskemikaalien” (ja viime kädessä useimpien maailmanlaajuisesti suurina määrinä kaupattavien kulutustuotteiden) luokitukset yhdenmukaistetaan kattavasti mahdollisimman pian. Molemmissa tapauksissa on ratkaisevan tärkeää, että tuotteiden valmistajat ja asianomaiset sääntelyviranomaiset tekevät tiivistä ja jatkuvaa yhteistyötä.

| 4.11 | EU:ssa komission on yhä vastattava kahtalaiseen ongelmaan: sen on selvitettävä järjestelmän monet vain osittain määritellyt vuorovaikutukset oman muun lainsäädäntönsä kanssa sekä tunnustettava ja otettava huomioon tiettyjen alojen, etenkin kulutustuotteiden, tarpeet. Koska molempien järjestelmien tulisi olla yhtä tehokkaita, olisi jätettävä tietty joustomahdollisuus, jotta ehdotuksen laajoista puitteista voidaan sopia mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

4.11

EU:ssa komission on yhä vastattava kahtalaiseen ongelmaan: sen on selvitettävä järjestelmän monet vain osittain määritellyt vuorovaikutukset oman muun lainsäädäntönsä kanssa sekä tunnustettava ja otettava huomioon tiettyjen alojen, etenkin kulutustuotteiden, tarpeet. Koska molempien järjestelmien tulisi olla yhtä tehokkaita, olisi jätettävä tietty joustomahdollisuus, jotta ehdotuksen laajoista puitteista voidaan sopia mahdollisimman nopeasti.

| 4.12 | Vastaavasti ”työntekijöille” (työpaikoilla) ja ”kuluttajille” (vähittäismyymälöissä, internetin kauppasivustoilla ja myöhemmin kotona) tulisi luonnollisesti tarjota edelleen mahdollisimman korkeatasoinen terveyden ja turvallisuuden suoja. Nämä kaksi ympäristöä, samoin kuin asianosaisten tietotarpeet ja heidän käytettävissään olevat tukipalvelut, ovat kuitenkin hyvin erilaiset. Tämä otetaan ehdotuksessa vain osittain huomioon. Mitään kaikkiin tilanteisiin sopivaa yleistä lähestymistapaa ei tarvita. Olisi myös kiinnitettävä huomiota kuluttajien ostoskäyttäytymisen viimeaikaiseen kehitykseen, erityisesti internetin käyttöön. Lisäksi esimerkiksi pelastushenkilöstön, ensiapuasemien ja myrkytyskeskusten ammatilliset tarpeet olisi otettava huomioon merkintöjen sisältöä ja vaadittujen tietojen merkityksellisyyttä koskevissa säännöksissä. |
| --- | --- |

4.12

Vastaavasti ”työntekijöille” (työpaikoilla) ja ”kuluttajille” (vähittäismyymälöissä, internetin kauppasivustoilla ja myöhemmin kotona) tulisi luonnollisesti tarjota edelleen mahdollisimman korkeatasoinen terveyden ja turvallisuuden suoja. Nämä kaksi ympäristöä, samoin kuin asianosaisten tietotarpeet ja heidän käytettävissään olevat tukipalvelut, ovat kuitenkin hyvin erilaiset. Tämä otetaan ehdotuksessa vain osittain huomioon. Mitään kaikkiin tilanteisiin sopivaa yleistä lähestymistapaa ei tarvita. Olisi myös kiinnitettävä huomiota kuluttajien ostoskäyttäytymisen viimeaikaiseen kehitykseen, erityisesti internetin käyttöön. Lisäksi esimerkiksi pelastushenkilöstön, ensiapuasemien ja myrkytyskeskusten ammatilliset tarpeet olisi otettava huomioon merkintöjen sisältöä ja vaadittujen tietojen merkityksellisyyttä koskevissa säännöksissä.

| 4.13 | Merkintöjen lisäksi tulisi ottaa huomioon myös muiden tietolähteiden saavutettavuus ja arvo erityisesti ajatellen kuluttajia, jotka voivat tehdä tietoon perustuvia valintoja kuluttajajärjestöjen neuvonnan tai useimpien valmistajien ja toimittajien internetissä tarjoamien tietojen pohjalta. Näin ollen komissio yksinkertaistaa asioita liikaa väittäessään, että ”[m]erkinnät ovat ainoa keino viestittää vaaroista kuluttajille”. Niille, jotka tukeutuvat vain pakkausmerkintään ehkä pitkänkin ajan kuluttua tuotteen ostosta, on erittäin tärkeää, että tieto on selkeästi kohdennettua, ymmärrettävää ja merkityksellistä. EU:n nykyisen lainsäädännön tai hyvän kauppatavan nojalla on niille, jotka haluavat perehtyä asiaan syvemmin, lisätietoa helposti saatavilla. Monet pelkästään merkkiuskollisuuteen perustuvat yksittäiset ostopäätökset ovat kaksitahoinen asia — yhtäältä tuotetta pidetään turvallisena vain siksi, että se on X-yhtiön tekemä, ja toisaalta tämän asiakasuskollisuuden arvo auttaa osaltaan X-yhtiötä varmistamaan, että sen tuotteet todella ovat turvallisia, tai jos eivät, ne suunnitellaan tai valmistetaan uudelleen tai vedetään pois markkinoilta. (Eräät äskettäin tapahtuneet ja epäilemättä kalliit lelujen ja muiden kulutustuotteiden vapaaehtoiset markkinoilta vetämiset sisäisen laadunvalvonnan petettyä havainnollistavat hyvin tätä seikkaa.) |
| --- | --- |

4.13

Merkintöjen lisäksi tulisi ottaa huomioon myös muiden tietolähteiden saavutettavuus ja arvo erityisesti ajatellen kuluttajia, jotka voivat tehdä tietoon perustuvia valintoja kuluttajajärjestöjen neuvonnan tai useimpien valmistajien ja toimittajien internetissä tarjoamien tietojen pohjalta. Näin ollen komissio yksinkertaistaa asioita liikaa väittäessään, että ”[m]erkinnät ovat ainoa keino viestittää vaaroista kuluttajille”. Niille, jotka tukeutuvat vain pakkausmerkintään ehkä pitkänkin ajan kuluttua tuotteen ostosta, on erittäin tärkeää, että tieto on selkeästi kohdennettua, ymmärrettävää ja merkityksellistä. EU:n nykyisen lainsäädännön tai hyvän kauppatavan nojalla on niille, jotka haluavat perehtyä asiaan syvemmin, lisätietoa helposti saatavilla. Monet pelkästään merkkiuskollisuuteen perustuvat yksittäiset ostopäätökset ovat kaksitahoinen asia — yhtäältä tuotetta pidetään turvallisena vain siksi, että se on X-yhtiön tekemä, ja toisaalta tämän asiakasuskollisuuden arvo auttaa osaltaan X-yhtiötä varmistamaan, että sen tuotteet todella ovat turvallisia, tai jos eivät, ne suunnitellaan tai valmistetaan uudelleen tai vedetään pois markkinoilta. (Eräät äskettäin tapahtuneet ja epäilemättä kalliit lelujen ja muiden kulutustuotteiden vapaaehtoiset markkinoilta vetämiset sisäisen laadunvalvonnan petettyä havainnollistavat hyvin tätä seikkaa.)

| 4.14 | Työntekijöiden ja kaikkien työpaikoilla oleskelevien osalta voidaan todeta, että työpaikoilla, joissa altistuminen on yleensä suurempaa ja pitkäaikaisempaa ja joissa tiukkojen työterveys- ja turvallisuusnormien noudattaminen on kaikkien asianosaisten päivittäinen ensisijainen tehtävä, pakkaukset ja niiden sisältämät määrät ovat yleensä suurempia ja merkinnät voivat olla yksityiskohtaisempia. Tässäkin tapauksessa saatavilla on runsaasti lisätietoa, josta suuri osa on EU:n tai muun lainsäädännön perusteella asetettava saataville, kun raaka-aine tai välituote toimitetaan käyttäjälle jatkojalostusta varten tai sitä ennen. Eräällä yhdysvaltaisella internetsivustolla, jolla ETSK:n REACH-järjestelmästä aiemmin (helmikuussa 2005) antaman tiedonannon mukaan oli 1,4 miljoonaa käyttöturvallisuustiedotetta, niitä on nyt yli 3,5 miljoonaa — ja niitä väitetään lisättävän sivustolle noin 10 000 päivässä. EU:ta varten muotoiltuja sekä aineiden että valmisteiden käyttöturvallisuustiedotteita on saatavissa eri kielillä useimmilta valmistajilta ja toimittajilta sekä joistakin keskitetyistä lähteistä, ja ne on luonnollisesti annettava eurooppalaisille asiakkaille, ennen kuin tuotteita voidaan toimittaa. Koska kaikkien valmistajien ja toimittajien on toimitettava käyttöturvallisuustiedotteet kaikista tuotteistaan kaikilla asianmukaisilla kielillä, yksittäisiä turvallisuustiedotteita tarvitaan hyvin paljon. Ne on lisäksi päivitettävä säännöllisesti tai kun käsillä olevan asetuksen kaltainen uusi lainsäädäntö sitä edellyttää. |
| --- | --- |

4.14

Työntekijöiden ja kaikkien työpaikoilla oleskelevien osalta voidaan todeta, että työpaikoilla, joissa altistuminen on yleensä suurempaa ja pitkäaikaisempaa ja joissa tiukkojen työterveys- ja turvallisuusnormien noudattaminen on kaikkien asianosaisten päivittäinen ensisijainen tehtävä, pakkaukset ja niiden sisältämät määrät ovat yleensä suurempia ja merkinnät voivat olla yksityiskohtaisempia. Tässäkin tapauksessa saatavilla on runsaasti lisätietoa, josta suuri osa on EU:n tai muun lainsäädännön perusteella asetettava saataville, kun raaka-aine tai välituote toimitetaan käyttäjälle jatkojalostusta varten tai sitä ennen. Eräällä yhdysvaltaisella internetsivustolla, jolla ETSK:n REACH-järjestelmästä aiemmin (helmikuussa 2005) antaman tiedonannon mukaan oli 1,4 miljoonaa käyttöturvallisuustiedotetta, niitä on nyt yli 3,5 miljoonaa — ja niitä väitetään lisättävän sivustolle noin 10 000 päivässä. EU:ta varten muotoiltuja sekä aineiden että valmisteiden käyttöturvallisuustiedotteita on saatavissa eri kielillä useimmilta valmistajilta ja toimittajilta sekä joistakin keskitetyistä lähteistä, ja ne on luonnollisesti annettava eurooppalaisille asiakkaille, ennen kuin tuotteita voidaan toimittaa. Koska kaikkien valmistajien ja toimittajien on toimitettava käyttöturvallisuustiedotteet kaikista tuotteistaan kaikilla asianmukaisilla kielillä, yksittäisiä turvallisuustiedotteita tarvitaan hyvin paljon. Ne on lisäksi päivitettävä säännöllisesti tai kun käsillä olevan asetuksen kaltainen uusi lainsäädäntö sitä edellyttää.

| 4.15 | Edellä esitettyä täydentää äskettäin (kesäkuussa 2007) avattu OECD:n eChemPortal, jonka kautta pääsee helposti moniin sen jäsenhallitusten ja -virastojen, EU:n osalta Euroopan kemikaaliviraston, ylläpitämiin tietokantoihin. Näistä tietokannoista saa tietoa kymmenistä tuhansista EU:ssa valmistetuista ja kaupattavista yksittäisistä aineista, ja ne tulvivat erilaisia lyhenteitä, joita ovat esim. ESIS (EU), CHRIP (Japani), OECD HPV (OECD), SIDS HVPC (YK:n ympäristöohjelma UNEP), HPVIS (Yhdysvaltain ympäristövirasto US EPA), INCHEM (IPCS), sekä sellaiset tunnetummat ja yleisesti käytetyt EU-lähteet kuin IUCLID, ORATS, HPVCS, LPVCS, ELINCS ja EINECS, samoin kuin sellaiset alakohtaiset sivustot kuin SEED, EUROPHYT, PHYSAN ja CAT. Sellaisille maailmanlaajuisesti koordinoiduilla tukiohjelmilla kuin pharmacovigilence ja cosmetovigilance varmistetaan, että tuotteiden haittavaikutukset rekisteröidään keskitetysti ja nopeasti. Näiden elinkeinoelämän ja sääntelyviranomaisten yhteisien ennakkovaroitusohjelmien laajentamista muihin laajasti käytettyihin kulutustuotteisiin tulisi rohkaista. |
| --- | --- |

4.15

Edellä esitettyä täydentää äskettäin (kesäkuussa 2007) avattu OECD:n eChemPortal, jonka kautta pääsee helposti moniin sen jäsenhallitusten ja -virastojen, EU:n osalta Euroopan kemikaaliviraston, ylläpitämiin tietokantoihin. Näistä tietokannoista saa tietoa kymmenistä tuhansista EU:ssa valmistetuista ja kaupattavista yksittäisistä aineista, ja ne tulvivat erilaisia lyhenteitä, joita ovat esim. ESIS (EU), CHRIP (Japani), OECD HPV (OECD), SIDS HVPC (YK:n ympäristöohjelma UNEP), HPVIS (Yhdysvaltain ympäristövirasto US EPA), INCHEM (IPCS), sekä sellaiset tunnetummat ja yleisesti käytetyt EU-lähteet kuin IUCLID, ORATS, HPVCS, LPVCS, ELINCS ja EINECS, samoin kuin sellaiset alakohtaiset sivustot kuin SEED, EUROPHYT, PHYSAN ja CAT. Sellaisille maailmanlaajuisesti koordinoiduilla tukiohjelmilla kuin pharmacovigilence ja cosmetovigilance varmistetaan, että tuotteiden haittavaikutukset rekisteröidään keskitetysti ja nopeasti. Näiden elinkeinoelämän ja sääntelyviranomaisten yhteisien ennakkovaroitusohjelmien laajentamista muihin laajasti käytettyihin kulutustuotteisiin tulisi rohkaista.

| 4.16 | Näiden tietolähteiden olemassaolo ja helppo saavutettavuus ovat selvästi myönteinen asia. Vielä parempi on, jos kaikki edellä luetellut lähteet ja kaikki niiden käyttöturvallisuustiedotteet ja tuotetiedostot voidaan todella päivittää niiden yksityiskohtaisten muutosten mukaan, joita GHS-järjestelmän vaihteleva täytäntöönpano eri valtioissa ja alueilla edellyttää, aiheuttamatta kaikille asianosaisille kohtuuttomia kustannuksia — joskin on jälleen epäselvää, onko tämä otettu täysin huomioon vaikutusten arvioinnissa. |
| --- | --- |

4.16

Näiden tietolähteiden olemassaolo ja helppo saavutettavuus ovat selvästi myönteinen asia. Vielä parempi on, jos kaikki edellä luetellut lähteet ja kaikki niiden käyttöturvallisuustiedotteet ja tuotetiedostot voidaan todella päivittää niiden yksityiskohtaisten muutosten mukaan, joita GHS-järjestelmän vaihteleva täytäntöönpano eri valtioissa ja alueilla edellyttää, aiheuttamatta kaikille asianosaisille kohtuuttomia kustannuksia — joskin on jälleen epäselvää, onko tämä otettu täysin huomioon vaikutusten arvioinnissa.

| 4.17 | Tämä internetissä olevan tiedon runsaus sekä toimeenpanevan lainsäädännön laajuus on kuitenkin selvästi muodostumassa taakaksi ja oikeudellisesti ja älyllisesti haastavaksi ongelmaksi sekä sääntelijöille että käyttäjille. Asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) englanninkielinen versio oli lopullisessa julkaistussa muodossaan 850 sivua pitkä. REACH-asetuksen täytäntöönpanohankkeet (RIP) ja ohjeet, jotka eivät vielä ole valmiit, käsittävät kuuleman mukaan yli 10 000 sivua. Niiden lopullinen muoto ja oikeudellinen asema eivät ole vielä tiedossa. Nyt käsillä oleva GHS-ehdotus on yli 2 000-sivuinen. Nytkin tarvitaan ohjeita tätä asetusta varten ja noin 20 muun sen vaikutuspiiriin kuuluvan säädöksen, mm. direktiivin 1996/82/EY (Seveso II -direktiivi), täytäntöönpanon tueksi. Näin ollen EU:n toimivaltaisten toimielinten ja muiden elinten täytyy lähiaikoina tuottaa tai käsitellä pelkästään tällä alalla lähes 20 000 sivua lainsäädäntöä ja sitä tukevaa aineistoa. On vaikea pitää tätä onnistuneena säädöskäytännön parantamisen mallina — saati ihanteellisena tapana tukea Lissabonin tavoitteiden saavuttamista — tai keinona saada Euroopan kansalaiset vakuuttuneiksi kuuntelevasta ja tukea antavasta, keskitetysti hallitusta EU:sta. |
| --- | --- |

4.17

Tämä internetissä olevan tiedon runsaus sekä toimeenpanevan lainsäädännön laajuus on kuitenkin selvästi muodostumassa taakaksi ja oikeudellisesti ja älyllisesti haastavaksi ongelmaksi sekä sääntelijöille että käyttäjille. Asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) englanninkielinen versio oli lopullisessa julkaistussa muodossaan 850 sivua pitkä. REACH-asetuksen täytäntöönpanohankkeet (RIP) ja ohjeet, jotka eivät vielä ole valmiit, käsittävät kuuleman mukaan yli 10 000 sivua. Niiden lopullinen muoto ja oikeudellinen asema eivät ole vielä tiedossa. Nyt käsillä oleva GHS-ehdotus on yli 2 000-sivuinen. Nytkin tarvitaan ohjeita tätä asetusta varten ja noin 20 muun sen vaikutuspiiriin kuuluvan säädöksen, mm. direktiivin 1996/82/EY (Seveso II -direktiivi), täytäntöönpanon tueksi. Näin ollen EU:n toimivaltaisten toimielinten ja muiden elinten täytyy lähiaikoina tuottaa tai käsitellä pelkästään tällä alalla lähes 20 000 sivua lainsäädäntöä ja sitä tukevaa aineistoa. On vaikea pitää tätä onnistuneena säädöskäytännön parantamisen mallina — saati ihanteellisena tapana tukea Lissabonin tavoitteiden saavuttamista — tai keinona saada Euroopan kansalaiset vakuuttuneiksi kuuntelevasta ja tukea antavasta, keskitetysti hallitusta EU:sta.

| 4.18 | Jos nämä keskeiset viestintäongelmat saadaan kuitenkin ratkaistua ajoissa (luultavasti pilkkomalla lainsäädäntö sen oleellisiin osatekijöihin — selvästi esitettyihin ja sovittuihin määritelmiin, tutkimusmenetelmiin, päätepisteisiin, tuloksiin, vaadittuihin prosesseihin ja menettelyihin jne. — jotka julkaistaan ja päivitetään kaikki erikseen asianmukaisia mutta toisistaan poikkeavia aikatauluja noudattaen, koska ne eivät edellytä yhtäaikaista julkaisemista primäärilainsäädäntönä), voidaan todella saavuttaa suuria hyötyjä. Tietokantoihin perustuvan ja yleisesti sovellettavan GHS-järjestelmän tulisi viime kädessä vaikuttaa kaikkiin niihin tahoihin, jotka esittävät huomioita terveyden, turvallisuuden ja ympäristön parhaista suojelukeinoista, sekä ohjata niitä — ja tästä saatava hyöty saattaa olla paljon suurempi kuin tähän liittyvä maailmankaupan tai paikallisen työllisyyden pieni kasvu, jota tällä hetkellä käytetään ehdotuksen taloudellisena perusteluna. |
| --- | --- |

4.18

Jos nämä keskeiset viestintäongelmat saadaan kuitenkin ratkaistua ajoissa (luultavasti pilkkomalla lainsäädäntö sen oleellisiin osatekijöihin — selvästi esitettyihin ja sovittuihin määritelmiin, tutkimusmenetelmiin, päätepisteisiin, tuloksiin, vaadittuihin prosesseihin ja menettelyihin jne. — jotka julkaistaan ja päivitetään kaikki erikseen asianmukaisia mutta toisistaan poikkeavia aikatauluja noudattaen, koska ne eivät edellytä yhtäaikaista julkaisemista primäärilainsäädäntönä), voidaan todella saavuttaa suuria hyötyjä. Tietokantoihin perustuvan ja yleisesti sovellettavan GHS-järjestelmän tulisi viime kädessä vaikuttaa kaikkiin niihin tahoihin, jotka esittävät huomioita terveyden, turvallisuuden ja ympäristön parhaista suojelukeinoista, sekä ohjata niitä — ja tästä saatava hyöty saattaa olla paljon suurempi kuin tähän liittyvä maailmankaupan tai paikallisen työllisyyden pieni kasvu, jota tällä hetkellä käytetään ehdotuksen taloudellisena perusteluna.

5.   Erityistä

| 5.1 | ETSK toteaa, että ehdotetun asetuksen hyväksymisaikataulu on tiukka, jotta sen täytäntöönpanossa voidaan noudattaa REACH-asetuksessa asetettuja määräaikoja ja pitää näin kertaluonteiset käynnistyskustannukset kurissa. ETSK toteaa myös, että tämä on vain alku maailmanlaajuiselle prosessille, joka edellyttää jatkuvaa muutosta kaikilta siihen osallistuvilta sääntelyelimiltä, yrityksiltä ja muilta prosessin vaikutuspiiriin suoraan kuuluvilta. Siksi on selvästi tarpeen ymmärtää ja korjata mahdollisimman monet havaituista ongelmista sekä panna ehdotuksen ydin täytäntöön mahdollisimman joustavasti. Koska yksi hyvä ja toimivaksi osoittautunut järjestelmä korvataan toisella, toivottavasti yhtä hyvällä järjestelmällä, ongelmien ratkaisuun aikaa antaviin poikkeuksiin liittyvät riskit ovat vähäisiä. |
| --- | --- |

5.1

ETSK toteaa, että ehdotetun asetuksen hyväksymisaikataulu on tiukka, jotta sen täytäntöönpanossa voidaan noudattaa REACH-asetuksessa asetettuja määräaikoja ja pitää näin kertaluonteiset käynnistyskustannukset kurissa. ETSK toteaa myös, että tämä on vain alku maailmanlaajuiselle prosessille, joka edellyttää jatkuvaa muutosta kaikilta siihen osallistuvilta sääntelyelimiltä, yrityksiltä ja muilta prosessin vaikutuspiiriin suoraan kuuluvilta. Siksi on selvästi tarpeen ymmärtää ja korjata mahdollisimman monet havaituista ongelmista sekä panna ehdotuksen ydin täytäntöön mahdollisimman joustavasti. Koska yksi hyvä ja toimivaksi osoittautunut järjestelmä korvataan toisella, toivottavasti yhtä hyvällä järjestelmällä, ongelmien ratkaisuun aikaa antaviin poikkeuksiin liittyvät riskit ovat vähäisiä.

| 5.2 | Esimerkkinä tästä voidaan mainita komission henkilöstön ja kansallisten asiantuntijoiden valmistelema, nykyisen direktiivin liitettä 1 koskeva muunnostaulukko, joka on sisällytetty asetuksen liitteeseen VI. Vaikka kyseessä on hyödyllinen ohje vanhojen vaatimusten muuntamiseksi uusiksi, ohitettiin tässä yhteydessä kaikki ne asianmukaiset tarkistus- ja sopimusmenettelyt, joihin nuo yli 1 000 sivua päätöksiä alun perin perustuivat. Mikäli liite tulisi välittömästi voimaan säädöksenä, sen yksityiskohtaiseen läpikäyntiin olisi osoitettava resursseja juuri, kun useimmilla yrityksillä on täysi työ täyttää REACH-asetuksen rekisteröintivaatimukset. Usein EU:n säädöksiä hyväksytään niin, että jotkin tai kaikki niiden liitteet ovat vielä tyhjiä, ja näin voitaisiin tehdä nytkin, jotta pysytään kokonaisaikataulussa. Siten vältettäisiin myös kysymys vaatimusten kääntämisen tai muuntamisen yhteydessä tehtyihin virheisiin liittyvästä vastuusta, joka tällä hetkellä lankeaisi ikävä kyllä komission vastuullisille yksiköille. Vain vähän huojennusta tuo se tosiasia, että kyseisen prosessin on raportoitu tuoneen esille useita virheitä nykyisessä lainsäädännössä erityisesti kun otetaan käyttöön useita uusia kieliä. Tässä yhteydessä ”kääntäminen” sanan tavanomaisessa kielitieteellisessä merkityksessä onkin ensiarvoisen tärkeää. Kun otetaan huomioon tietojen suuri määrä, on syytä olettaa, että samaan aikaan tehdään uusia virheitä, jotka asianomaisten tuotteiden valmistajat tai toimittajat huomaavat vasta ajan myötä. |
| --- | --- |

5.2

Esimerkkinä tästä voidaan mainita komission henkilöstön ja kansallisten asiantuntijoiden valmistelema, nykyisen direktiivin liitettä 1 koskeva muunnostaulukko, joka on sisällytetty asetuksen liitteeseen VI. Vaikka kyseessä on hyödyllinen ohje vanhojen vaatimusten muuntamiseksi uusiksi, ohitettiin tässä yhteydessä kaikki ne asianmukaiset tarkistus- ja sopimusmenettelyt, joihin nuo yli 1 000 sivua päätöksiä alun perin perustuivat. Mikäli liite tulisi välittömästi voimaan säädöksenä, sen yksityiskohtaiseen läpikäyntiin olisi osoitettava resursseja juuri, kun useimmilla yrityksillä on täysi työ täyttää REACH-asetuksen rekisteröintivaatimukset. Usein EU:n säädöksiä hyväksytään niin, että jotkin tai kaikki niiden liitteet ovat vielä tyhjiä, ja näin voitaisiin tehdä nytkin, jotta pysytään kokonaisaikataulussa. Siten vältettäisiin myös kysymys vaatimusten kääntämisen tai muuntamisen yhteydessä tehtyihin virheisiin liittyvästä vastuusta, joka tällä hetkellä lankeaisi ikävä kyllä komission vastuullisille yksiköille. Vain vähän huojennusta tuo se tosiasia, että kyseisen prosessin on raportoitu tuoneen esille useita virheitä nykyisessä lainsäädännössä erityisesti kun otetaan käyttöön useita uusia kieliä. Tässä yhteydessä ”kääntäminen” sanan tavanomaisessa kielitieteellisessä merkityksessä onkin ensiarvoisen tärkeää. Kun otetaan huomioon tietojen suuri määrä, on syytä olettaa, että samaan aikaan tehdään uusia virheitä, jotka asianomaisten tuotteiden valmistajat tai toimittajat huomaavat vasta ajan myötä.

| 5.3 | Samanlaiset huomiot pätevät kaikkiin tapauksiin, joissa uusi GHS-järjestelmä — ellei asiaan kiinnitetä riittävää huomiota — tiukentaa nykyisiä luokituksia ja siten merkintöjä ja pakkaamista sekä kärjistää mahdollisesti myös muita asiaan liittyvään kuljetus- tai muuhun lainsäädäntöön perustuvia vaikutuksia. Näin saattaa käydä esimerkiksi eräiden yleisesti käytettävien kulutustuotteiden kuten kotitalouksien pesuaineiden kohdalla, joille uusi GHS-järjestelmä vaikuttaa asettavan täysin ylimitoitettuja merkintävaatimuksia. Sellaiset usein siteeratut esimerkit kuin ”jos yleisesti käytettyä pesuainetta läikkyy vaatteille, käyttäjän tulee riisua ne päältään — ja pestä ne samalla pesuaineella” murentaisivat vain järjestelmän ja sitä soveltavien toimijoiden uskottavuuden. Ne eivät ainakaan olisi omiaan edistämään terveyden, turvallisuuden ja ympäristön suojelun mahdollisimman korkean tason saavuttamista. On keskeisen tärkeää soveltaa harkiten 30 artiklan 1 kohdan mahdollistamaa poikkeusta, jonka mukaan selvästi tarpeettomat turvalausekkeet ”on [– –] jätettävä pois merkinnöistä”. |
| --- | --- |

5.3

Samanlaiset huomiot pätevät kaikkiin tapauksiin, joissa uusi GHS-järjestelmä — ellei asiaan kiinnitetä riittävää huomiota — tiukentaa nykyisiä luokituksia ja siten merkintöjä ja pakkaamista sekä kärjistää mahdollisesti myös muita asiaan liittyvään kuljetus- tai muuhun lainsäädäntöön perustuvia vaikutuksia. Näin saattaa käydä esimerkiksi eräiden yleisesti käytettävien kulutustuotteiden kuten kotitalouksien pesuaineiden kohdalla, joille uusi GHS-järjestelmä vaikuttaa asettavan täysin ylimitoitettuja merkintävaatimuksia. Sellaiset usein siteeratut esimerkit kuin ”jos yleisesti käytettyä pesuainetta läikkyy vaatteille, käyttäjän tulee riisua ne päältään — ja pestä ne samalla pesuaineella” murentaisivat vain järjestelmän ja sitä soveltavien toimijoiden uskottavuuden. Ne eivät ainakaan olisi omiaan edistämään terveyden, turvallisuuden ja ympäristön suojelun mahdollisimman korkean tason saavuttamista. On keskeisen tärkeää soveltaa harkiten 30 artiklan 1 kohdan mahdollistamaa poikkeusta, jonka mukaan selvästi tarpeettomat turvalausekkeet ”on [– –] jätettävä pois merkinnöistä”.

| 5.4 | Myös liialliseen luokitteluun johtavat vaatimukset herättävät huolta. Tällä eräillä lainkäyttöalueilla sovellettavalla käytännöllä on tarkoitus rajoittaa valmistajien vastuuta, mutta sekään ei juuri palvele työntekijöiden ja kuluttajien asianmukaista suojelua. Nyt käsillä olevissa ehdotuksissa ei etenkään erotella toisistaan yhtäältä mahdollisesti ”ärsyttäviä” (jotka tietyissä tapauksissa saattavat aiheuttaa ohimenevää ihon punoitusta ja turvotusta) ja toisaalta ”syövyttäviä” tuotteita (jotka voimakkaan hapon tai emäksen tai hapen vaikutuksesta todennäköisesti aiheuttavat iholla pysyvän ja mahdollisesti parantumattoman syöpymisvaurion). Pelkkien ”silmävaurioiden” mahdollisuus on tietysti paljon yleisempi, ja ne saattavat eräissä tapauksissa olla vakavampia ja aiheuttaa sokeuden. Jos tällaisia riskejä esiintyy, ne tulisi aina merkitä asianmukaisella ja helposti tunnistettavalla symbolilla. Tätä kaikkea kärjistävät joko sääntöjen asettamat tai vapaaehtoiset rajoitukset eläinten käytöstä sellaisten tuotteiden testauksessa, jotka nyt ovat lähellä tarkistettua päätepistettä ja joiden merkinnät ja pakkaaminen kuluttajille myyntiä varten riippuvat hyväksytystä luokituksesta. Koska tuotteet, joihin kohdistuu tällaisia vaikutuksia, ovat todennäköisesti pikemmin poikkeuksia kuin sääntö, lyhytkestoiset poikkeukset mahdollistaisivat ehdotuksen pikaisen käyttöönoton kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

5.4

Myös liialliseen luokitteluun johtavat vaatimukset herättävät huolta. Tällä eräillä lainkäyttöalueilla sovellettavalla käytännöllä on tarkoitus rajoittaa valmistajien vastuuta, mutta sekään ei juuri palvele työntekijöiden ja kuluttajien asianmukaista suojelua. Nyt käsillä olevissa ehdotuksissa ei etenkään erotella toisistaan yhtäältä mahdollisesti ”ärsyttäviä” (jotka tietyissä tapauksissa saattavat aiheuttaa ohimenevää ihon punoitusta ja turvotusta) ja toisaalta ”syövyttäviä” tuotteita (jotka voimakkaan hapon tai emäksen tai hapen vaikutuksesta todennäköisesti aiheuttavat iholla pysyvän ja mahdollisesti parantumattoman syöpymisvaurion). Pelkkien ”silmävaurioiden” mahdollisuus on tietysti paljon yleisempi, ja ne saattavat eräissä tapauksissa olla vakavampia ja aiheuttaa sokeuden. Jos tällaisia riskejä esiintyy, ne tulisi aina merkitä asianmukaisella ja helposti tunnistettavalla symbolilla. Tätä kaikkea kärjistävät joko sääntöjen asettamat tai vapaaehtoiset rajoitukset eläinten käytöstä sellaisten tuotteiden testauksessa, jotka nyt ovat lähellä tarkistettua päätepistettä ja joiden merkinnät ja pakkaaminen kuluttajille myyntiä varten riippuvat hyväksytystä luokituksesta. Koska tuotteet, joihin kohdistuu tällaisia vaikutuksia, ovat todennäköisesti pikemmin poikkeuksia kuin sääntö, lyhytkestoiset poikkeukset mahdollistaisivat ehdotuksen pikaisen käyttöönoton kokonaisuudessaan.

| 5.5 | Liiallisilla merkinnöillä on myös epätoivottu seurannaisvaikutus pakkauksiin, koska lapsiturvallisten sulkimien avaaminen on yhtä hankalaa iäkkäille tai heikoille käyttäjille kuin lapsille. Tuotteiden turvallista käyttöä ja säilytystä jokapäiväisessä elämässä koskevat ohjeet ovat yleensä arvokkaampia kuin laitteet, jotka estävät käyttäjiä käyttämästä tuotteita tai johtavat siihen, että säiliöt jätetään sulkematta tai sisältö siirretään toisiin, vähemmän turvallisiin säiliöihin. Kuluttajat ymmärtävät hyödyllisten merkintöjen, terveen järjen ja päivittäisten havaintojen avulla, että uunin- tai viemärinpuhdistusaineita on käsiteltävä hyvin varovasti; he ovat myös useimmissa tapauksissa täysin kykeneviä käsittelemään pesujauheita tai astianpesukoneen pesuainetabletteja vahingoittamatta itseään. Niiden merkitseminen ”syövyttäviksi” huomiosanalla ”VAARA” ei hyödytä mitään, vaan vaarantaa koko prosessin. |
| --- | --- |

5.5

Liiallisilla merkinnöillä on myös epätoivottu seurannaisvaikutus pakkauksiin, koska lapsiturvallisten sulkimien avaaminen on yhtä hankalaa iäkkäille tai heikoille käyttäjille kuin lapsille. Tuotteiden turvallista käyttöä ja säilytystä jokapäiväisessä elämässä koskevat ohjeet ovat yleensä arvokkaampia kuin laitteet, jotka estävät käyttäjiä käyttämästä tuotteita tai johtavat siihen, että säiliöt jätetään sulkematta tai sisältö siirretään toisiin, vähemmän turvallisiin säiliöihin. Kuluttajat ymmärtävät hyödyllisten merkintöjen, terveen järjen ja päivittäisten havaintojen avulla, että uunin- tai viemärinpuhdistusaineita on käsiteltävä hyvin varovasti; he ovat myös useimmissa tapauksissa täysin kykeneviä käsittelemään pesujauheita tai astianpesukoneen pesuainetabletteja vahingoittamatta itseään. Niiden merkitseminen ”syövyttäviksi” huomiosanalla ”VAARA” ei hyödytä mitään, vaan vaarantaa koko prosessin.

| 5.6 | Edellä esitetyt esimerkit herättävät myös kysymyksen, missä määrin on testattu sitä, miten erilaiset käyttökunnat eri puolilla maailmaa ymmärtävät uusia (ja vanhoja) varoitusmerkkejä, huomiosanoja ja lausekkeita. Vaikka on liian myöhäistä muuttaa YK:n GHS-ehdotuksia, selkeyden lisäämiseksi voisi olla hyödyllistä lisätä joitakin sanoja tai ehdottaa joitakin muutoksia. Erityisen pahoiteltavaa on laajalti tunnetun Pyhän Andreaksen ristin (musta vinoristi oranssilla pohjalla) poistaminen. Kestää varsin kauan, ennen kuin sen korvaavat symbolit tunnistetaan kunnolla, ja erityisesti kuluttajien riski kasvaa, kunnes uudet symbolit ovat täysin vakiintuneet. Tästä syystä olisi mahdollisimman pian otettava käyttöön (ja rahoitettava keskitetysti) myymälöissä toteutettavia viestintäohjelmia, joilla autetaan kaikkia säännöllisiä vähittäisostoja tekeviä käyttäjiä. Internetin kautta kulutustuotteita ostettaessa merkintä on harvoin nähtävissä ostohetkellä, ja internetistä hankintansa tekevien tarpeita on vielä tutkittava lisää. |
| --- | --- |

5.6

Edellä esitetyt esimerkit herättävät myös kysymyksen, missä määrin on testattu sitä, miten erilaiset käyttökunnat eri puolilla maailmaa ymmärtävät uusia (ja vanhoja) varoitusmerkkejä, huomiosanoja ja lausekkeita. Vaikka on liian myöhäistä muuttaa YK:n GHS-ehdotuksia, selkeyden lisäämiseksi voisi olla hyödyllistä lisätä joitakin sanoja tai ehdottaa joitakin muutoksia. Erityisen pahoiteltavaa on laajalti tunnetun Pyhän Andreaksen ristin (musta vinoristi oranssilla pohjalla) poistaminen. Kestää varsin kauan, ennen kuin sen korvaavat symbolit tunnistetaan kunnolla, ja erityisesti kuluttajien riski kasvaa, kunnes uudet symbolit ovat täysin vakiintuneet. Tästä syystä olisi mahdollisimman pian otettava käyttöön (ja rahoitettava keskitetysti) myymälöissä toteutettavia viestintäohjelmia, joilla autetaan kaikkia säännöllisiä vähittäisostoja tekeviä käyttäjiä. Internetin kautta kulutustuotteita ostettaessa merkintä on harvoin nähtävissä ostohetkellä, ja internetistä hankintansa tekevien tarpeita on vielä tutkittava lisää.

| 5.7 | Ehdotuksessa edellytetään varsin järkevästi valmisteen tai seoksen aineosien tunnistamiseksi CAS-numeroiden käyttöä (ne kattavat tällä hetkellä yli 32 miljoonaa orgaanista ja epäorgaanista ainetta, joiden rakenteet ovat osittain tai täysin määritetty; näistä aineista 13 miljoonaa on luokiteltu kaupallisesti saatavilla oleviksi, usein hyvin pieninä määrinä) ja tunnistuksen täydentämiseksi IUPAC-nimikkeistössä vahvistettujen, CAS- tai muiden nimien käyttöä. On kuitenkin huomautettava, että näiden nimien tarkoitus on määrittää rakenteita, ei yksilöidä vaaroja tai riskejä. Niistä on harvoin hyötyä pelastushenkilöstölle tai myrkytyskeskuksille, koska erityisiä vasta-aineita ei yleensä ole. Valinta oksennuttamisen tai vatsan neutraloinnin välillä voi kuitenkin olla ratkaisevan tärkeä myrkytyksen saaneen käyttäjän ensiavussa. Mahdollisuus ottaa ensiavun jälkeen yhteyttä valmistajaan tarkempien ohjeiden saamiseksi mihin vuorokaudenaikaan tahansa kaikkina viikonpäivinä on myös hyvin tärkeää. Pakkausmerkintöihin tulisi hätätapauksia varten sisällyttää juuri tällaiset tiedot pikemmin kuin mutkikkaan seoksen yhden tai useamman ainesosan virallinen kemiallinen nimi ja molekyylirakenne. |
| --- | --- |

5.7

Ehdotuksessa edellytetään varsin järkevästi valmisteen tai seoksen aineosien tunnistamiseksi CAS-numeroiden käyttöä (ne kattavat tällä hetkellä yli 32 miljoonaa orgaanista ja epäorgaanista ainetta, joiden rakenteet ovat osittain tai täysin määritetty; näistä aineista 13 miljoonaa on luokiteltu kaupallisesti saatavilla oleviksi, usein hyvin pieninä määrinä) ja tunnistuksen täydentämiseksi IUPAC-nimikkeistössä vahvistettujen, CAS- tai muiden nimien käyttöä. On kuitenkin huomautettava, että näiden nimien tarkoitus on määrittää rakenteita, ei yksilöidä vaaroja tai riskejä. Niistä on harvoin hyötyä pelastushenkilöstölle tai myrkytyskeskuksille, koska erityisiä vasta-aineita ei yleensä ole. Valinta oksennuttamisen tai vatsan neutraloinnin välillä voi kuitenkin olla ratkaisevan tärkeä myrkytyksen saaneen käyttäjän ensiavussa. Mahdollisuus ottaa ensiavun jälkeen yhteyttä valmistajaan tarkempien ohjeiden saamiseksi mihin vuorokaudenaikaan tahansa kaikkina viikonpäivinä on myös hyvin tärkeää. Pakkausmerkintöihin tulisi hätätapauksia varten sisällyttää juuri tällaiset tiedot pikemmin kuin mutkikkaan seoksen yhden tai useamman ainesosan virallinen kemiallinen nimi ja molekyylirakenne.

| 5.8 | Näin ollen tapauksissa, joissa tietyn aineosan nimeäminen sen koko kemiallisen rakenteen tarkkuudella hyödyttää vain kilpailijoita ja vaarantaa siten alkuperäisen valmistajan immateriaalioikeudet, nykyisen yleisen valmistedirektiivin suojalausekkeet tulisi säilyttää. Tämä ongelma koskee yleensä vain voiteluöljyjä ja muita huipputeknologian valmisteita, joille kuluttajat altistuvat yleensä vain rajallisesti ja joiden yleinen vaarallisuus ei selvästi riipu niiden yksittäisistä aineosista. |
| --- | --- |

5.8

Näin ollen tapauksissa, joissa tietyn aineosan nimeäminen sen koko kemiallisen rakenteen tarkkuudella hyödyttää vain kilpailijoita ja vaarantaa siten alkuperäisen valmistajan immateriaalioikeudet, nykyisen yleisen valmistedirektiivin suojalausekkeet tulisi säilyttää. Tämä ongelma koskee yleensä vain voiteluöljyjä ja muita huipputeknologian valmisteita, joille kuluttajat altistuvat yleensä vain rajallisesti ja joiden yleinen vaarallisuus ei selvästi riipu niiden yksittäisistä aineosista.

| 5.9 | Edellä esitetty nostaa myös esiin ongelman ehdotetusta ”seos”-sanan käytöstä. Sillä tulisi viitata vain sellaiseen aineiden yhdistelmään, jonka aineet voidaan erottaa toisistaan fysikaalisin keinoin, erotukseksi ”yhdisteistä” tai ”aineista” (joita ei voida tällä tavoin pilkkoa). Tällä määritelmällä näytetään niputettavan yhteen yhtäältä joukko hyvin erilaisia materiaalisia järjestelmiä (luonnossa esiintyvät malmit, mineraalit, rikasteet ja kasviuutteet) ja toisaalta ”valmisteet”, joiden keskeinen määritelmä on se, että ne ovat tietoisesti valmistettuja seoksia tunnetuista aineosista, joiden perusteella lopputuotteen vaarallisuus voidaan kohtuullisella tarkkuudella päätellä. Metalliseokset (ja lasit) eivät luonnollisesti kuulu näistä ryhmistä kumpaankaan, ja niitä tulisi sekä nyt ehdotetussa asetuksessa että REACH-asetuksessa säännellä erikseen ja nykyistä asianmukaisemmin. On myös epäselvää, miksi jätteitä ei ole sisällytetty ehdotukseen omana luokkanaan, vaikka ne sisältyvät eräissä tapauksissa Einecs-luetteloon ”liejuihin” ja ”lietteisiin” kuuluvina ”aineina”. Tämä näyttäisi merkitsevän sitä, että luonnontilaiselle sekamalmille on annettava luokitus (ilmeisesti täysin turhaan, sillä se tuskin joutuu kosketuksiin kuluttajien kanssa eikä sille ole mahdollista löytää mitään korvaavaa ainetta), mutta romurautaa ja sekapaperijätettä, joita täytyy käsitellä ”sellaisenaan” jatkuvassa prosessoinnissa ja kierrätyksessä, ei tarvitse luokitella. Kaikkia edellä mainittuja aineita on käsiteltävä turvallisesti työpaikoilla, mutta tämä ei ole luokituksen ensisijainen tavoite. Lisäksi kyseiset aineet ovat itse asiassa harvoin merkittyjä tai pakattuja. Ala- tai työpaikkakohtaiset erityissäännökset tarjoavat tavallisesti parempaa suojelua. |
| --- | --- |

5.9

Edellä esitetty nostaa myös esiin ongelman ehdotetusta ”seos”-sanan käytöstä. Sillä tulisi viitata vain sellaiseen aineiden yhdistelmään, jonka aineet voidaan erottaa toisistaan fysikaalisin keinoin, erotukseksi ”yhdisteistä” tai ”aineista” (joita ei voida tällä tavoin pilkkoa). Tällä määritelmällä näytetään niputettavan yhteen yhtäältä joukko hyvin erilaisia materiaalisia järjestelmiä (luonnossa esiintyvät malmit, mineraalit, rikasteet ja kasviuutteet) ja toisaalta ”valmisteet”, joiden keskeinen määritelmä on se, että ne ovat tietoisesti valmistettuja seoksia tunnetuista aineosista, joiden perusteella lopputuotteen vaarallisuus voidaan kohtuullisella tarkkuudella päätellä. Metalliseokset (ja lasit) eivät luonnollisesti kuulu näistä ryhmistä kumpaankaan, ja niitä tulisi sekä nyt ehdotetussa asetuksessa että REACH-asetuksessa säännellä erikseen ja nykyistä asianmukaisemmin. On myös epäselvää, miksi jätteitä ei ole sisällytetty ehdotukseen omana luokkanaan, vaikka ne sisältyvät eräissä tapauksissa Einecs-luetteloon ”liejuihin” ja ”lietteisiin” kuuluvina ”aineina”. Tämä näyttäisi merkitsevän sitä, että luonnontilaiselle sekamalmille on annettava luokitus (ilmeisesti täysin turhaan, sillä se tuskin joutuu kosketuksiin kuluttajien kanssa eikä sille ole mahdollista löytää mitään korvaavaa ainetta), mutta romurautaa ja sekapaperijätettä, joita täytyy käsitellä ”sellaisenaan” jatkuvassa prosessoinnissa ja kierrätyksessä, ei tarvitse luokitella. Kaikkia edellä mainittuja aineita on käsiteltävä turvallisesti työpaikoilla, mutta tämä ei ole luokituksen ensisijainen tavoite. Lisäksi kyseiset aineet ovat itse asiassa harvoin merkittyjä tai pakattuja. Ala- tai työpaikkakohtaiset erityissäännökset tarjoavat tavallisesti parempaa suojelua.

| 5.10 | Olivat määritelmät mitä tahansa, ne tulisi sisällyttää täysimääräisinä asetusehdotukseen eikä vain viitata niiden osalta GHS-järjestelmään tai muihin asiakirjoihin. Tämä olisi hyvä tilaisuus määritellä sanat ”kemikaali” ja ”kemiallinen” ensi kertaa (englannin ”chemical” voi olla sekä substantiivi että adjektiivi). Mikäli sillä tarkoitetaan ”ainetta”, kuten asianlaita luultavasti on, tämä tulisi ilmaista selvästi. Näin selvennettäisiin myös tämän asetuksen ja muiden sellaisten direktiivien ja asetusten soveltamisalaa, joita sovelletaan paljon laajemmin kuin vain tarkasti määritellyn ”kemianteollisuuden” tuotteisiin. Tällä tehtäisiin myös selväksi, että englannin substantiivin ”chemical” kääntäminen ”kemialliseksi aineeksi” sellaisissa kielissä, joissa ei ole tätä tarkoittavaa yksisanaista vastinetta, ei merkitse automaattisesti sitä, että on olemassa vaihtoehtoisia (ja oletettavasti myrkyttömiä?) ”muita kuin kemiallisia aineita”. Näin myös toivottavasti vähennettäisiin sellaisten hyvää tarkoittavien mutta merkityksettömien lausumien käyttöä kuin ”useimmat tuotteet sisältävät kemikaaleja” (1) (mitä loput tuotteet sitten sisältävät?) tai ”kemikaaleja käytetään lähes kaikilla työpaikoilla” (2) (mitä mahdetaan käyttää niillä muilla työpaikoilla?). ETSK ymmärtää luonnollisesti, että olivat määritelmät millaisia tahansa, niitä on käytettävä johdonmukaisesti koko lainsäädännössä. ETSK ei kuitenkaan hyväksy sitä, että yksi säädös on muita ”perustavanlaatuisempi” (tai jos on, tämä ehdotus selvästi täyttää kriteerit), eikä varsinkaan sitä, että kaikkien asianosaisten pitäisi lukea asiaa koskeva koko lainsäädäntö vain saadakseen selville jonkin sanan mahdollisen merkityksen. Tämä on tärkeää, koska eri kielille käännettäessä syntyy eroja, joita ei ole alkuperäisessä testissä — tai erittäin tärkeitä merkityseroja häviää. Esimerkiksi sanaa ”tuote” käytetään tässä yhteydessä neutraalisti, siten että se merkitsee mitä tahansa kuluttajan todennäköisesti ostamaa tai työpaikallaan käyttämää hyödykettä. Sitä ei missään nimessä ole tarkoitettu synonyymiksi sanalle ”artikkeli”, jolla on erityismerkitys EU:n ja muussa lainsäädännössä. Englannin kielessä asia on selvä, mutta ei välttämättä muissa kielissä. Tilanteesta riippumatta merkitysero on kuitenkin säilytettävä. Myös muut kielelliset ja kulttuuriset sekaannukset olisi yksilöitävä ja niitä olisi pyrittävä välttämään. Esimerkiksi ilmaisulla ”aineeton ympäristö” (substance-free environment) voidaan Euroopassa ymmärtää viitattavan esimerkiksi ulkoavaruuteen. Yhdysvalloissa sillä kuitenkin tarkoitetaan koulua, jossa alkoholinkäyttö ja tupakointi on kielletty. Jos valtalehdissä kerrotaan, että jonkun käsistä tai vaatteista on löytynyt ”kemikaaleja” (chemicals), useissa kulttuureissa tällaisen henkilön oletetaan olevan terroristi. |
| --- | --- |

5.10

Olivat määritelmät mitä tahansa, ne tulisi sisällyttää täysimääräisinä asetusehdotukseen eikä vain viitata niiden osalta GHS-järjestelmään tai muihin asiakirjoihin. Tämä olisi hyvä tilaisuus määritellä sanat ”kemikaali” ja ”kemiallinen” ensi kertaa (englannin ”chemical” voi olla sekä substantiivi että adjektiivi). Mikäli sillä tarkoitetaan ”ainetta”, kuten asianlaita luultavasti on, tämä tulisi ilmaista selvästi. Näin selvennettäisiin myös tämän asetuksen ja muiden sellaisten direktiivien ja asetusten soveltamisalaa, joita sovelletaan paljon laajemmin kuin vain tarkasti määritellyn ”kemianteollisuuden” tuotteisiin. Tällä tehtäisiin myös selväksi, että englannin substantiivin ”chemical” kääntäminen ”kemialliseksi aineeksi” sellaisissa kielissä, joissa ei ole tätä tarkoittavaa yksisanaista vastinetta, ei merkitse automaattisesti sitä, että on olemassa vaihtoehtoisia (ja oletettavasti myrkyttömiä?) ”muita kuin kemiallisia aineita”. Näin myös toivottavasti vähennettäisiin sellaisten hyvää tarkoittavien mutta merkityksettömien lausumien käyttöä kuin ”useimmat tuotteet sisältävät kemikaaleja” (1) (mitä loput tuotteet sitten sisältävät?) tai ”kemikaaleja käytetään lähes kaikilla työpaikoilla” (2) (mitä mahdetaan käyttää niillä muilla työpaikoilla?). ETSK ymmärtää luonnollisesti, että olivat määritelmät millaisia tahansa, niitä on käytettävä johdonmukaisesti koko lainsäädännössä. ETSK ei kuitenkaan hyväksy sitä, että yksi säädös on muita ”perustavanlaatuisempi” (tai jos on, tämä ehdotus selvästi täyttää kriteerit), eikä varsinkaan sitä, että kaikkien asianosaisten pitäisi lukea asiaa koskeva koko lainsäädäntö vain saadakseen selville jonkin sanan mahdollisen merkityksen. Tämä on tärkeää, koska eri kielille käännettäessä syntyy eroja, joita ei ole alkuperäisessä testissä — tai erittäin tärkeitä merkityseroja häviää. Esimerkiksi sanaa ”tuote” käytetään tässä yhteydessä neutraalisti, siten että se merkitsee mitä tahansa kuluttajan todennäköisesti ostamaa tai työpaikallaan käyttämää hyödykettä. Sitä ei missään nimessä ole tarkoitettu synonyymiksi sanalle ”artikkeli”, jolla on erityismerkitys EU:n ja muussa lainsäädännössä. Englannin kielessä asia on selvä, mutta ei välttämättä muissa kielissä. Tilanteesta riippumatta merkitysero on kuitenkin säilytettävä. Myös muut kielelliset ja kulttuuriset sekaannukset olisi yksilöitävä ja niitä olisi pyrittävä välttämään. Esimerkiksi ilmaisulla ”aineeton ympäristö” (substance-free environment) voidaan Euroopassa ymmärtää viitattavan esimerkiksi ulkoavaruuteen. Yhdysvalloissa sillä kuitenkin tarkoitetaan koulua, jossa alkoholinkäyttö ja tupakointi on kielletty. Jos valtalehdissä kerrotaan, että jonkun käsistä tai vaatteista on löytynyt ”kemikaaleja” (chemicals), useissa kulttuureissa tällaisen henkilön oletetaan olevan terroristi.

| 5.11 | Kaikissa tapauksissa on tehtävä selväksi kaikille, myös tavallisille kansalaisille, mitä eri sanoilla tarkalleen tarkoitetaan. Sanan ”vaara” käyttämisen kieltäminen sanan ”varoitus” yhteydessä saattaa olla tärkeä merkintöjen asiantuntijoille, mutta näitä kahta sanaa käytetään usein yhdessä muissa riskien pienentämiseen tähtäävissä tiedotuksissa. Jos englannin sanat ”dangerous” ja ”hazardous” ja niiden vastineet kaikissa EU:n jäsenvaltioiden (ja EU:n kauppakumppanien) kielissä poikkeavat merkityksiltään vähänkään toisistaan (molemmat on käännetty suomenkielisessä asetusehdotuksessa sanalla ”vaarallinen”), tämä tulisi ilmaista selvästi. Eron tekeminen näiden sanojen välillä on englannin kielessäkin hyvin vaikeaa. Tulisi välttää ”m-kertoimen” kaltaisten lyhenteiden käyttöä, jotka ovat mielekkäitä vain, jos kohdekielen vastine sanalle ”multiplying” alkaa myös m-kirjaimella. (Se, että nykyisessä lainsäädännössä viitataan jatkuvasti ”R-lausekkeisiin” ja ”S-lausekkeisiin”, jotka tulevat englannin sanoista ”risk” ja ”safety”, osoittaa vain, että lainsäädäntö on laadittu englanniksi piittaamatta muita kieliä puhuvien käyttäjien tarpeista.) |
| --- | --- |

5.11

Kaikissa tapauksissa on tehtävä selväksi kaikille, myös tavallisille kansalaisille, mitä eri sanoilla tarkalleen tarkoitetaan. Sanan ”vaara” käyttämisen kieltäminen sanan ”varoitus” yhteydessä saattaa olla tärkeä merkintöjen asiantuntijoille, mutta näitä kahta sanaa käytetään usein yhdessä muissa riskien pienentämiseen tähtäävissä tiedotuksissa. Jos englannin sanat ”dangerous” ja ”hazardous” ja niiden vastineet kaikissa EU:n jäsenvaltioiden (ja EU:n kauppakumppanien) kielissä poikkeavat merkityksiltään vähänkään toisistaan (molemmat on käännetty suomenkielisessä asetusehdotuksessa sanalla ”vaarallinen”), tämä tulisi ilmaista selvästi. Eron tekeminen näiden sanojen välillä on englannin kielessäkin hyvin vaikeaa. Tulisi välttää ”m-kertoimen” kaltaisten lyhenteiden käyttöä, jotka ovat mielekkäitä vain, jos kohdekielen vastine sanalle ”multiplying” alkaa myös m-kirjaimella. (Se, että nykyisessä lainsäädännössä viitataan jatkuvasti ”R-lausekkeisiin” ja ”S-lausekkeisiin”, jotka tulevat englannin sanoista ”risk” ja ”safety”, osoittaa vain, että lainsäädäntö on laadittu englanniksi piittaamatta muita kieliä puhuvien käyttäjien tarpeista.)

| 5.12 | Kun otetaan huomioon tämän ehdotuksen yleinen soveltamisala ja jotta vältetään se, että prosessi tukehtuu monia miljoonia pieninä tai minimaalisina määrinä siirrettäviä aineita koskeviin tietoihin, olisi hyödyllistä säätää vuosittaiseen myyntiin, pakkauksen kokoon tai painoon taikka aineen tunnettuun myrkyllisyyteen perustuvasta raja-arvosta. Erityinen merkintä yleensä laboratorioiden välillä T&K-tarkoituksiin siirrettäviä hyvin pieniä ainenäytteitä varten, jolla ilmoitettaisiin, että ”tuotetta ei ole testattu eikä luokiteltu” ja ”vain ammattikäyttöön”, olisi hyödyllinen lisä nykyiseen merkintävalikoimaan. (Vaihtoehtoinen uusi ehdotus ”tieteellistä tutkimusta ja kehittämistä varten tarkoitettujen aineiden ja seosten” jättämisestä järjestelmän ulkopuolelle edellyttäen, että niitä käytetään samalla tavoin kuin jos ne olisi luokiteltu ”syöpää aiheuttaviksi, sukusolujen perimää vaurioittaviksi tai lisääntymiselle vaarallisiksi”, on epäasianmukainen ja se tulisi poistaa. Ei ole esitetty näyttöä siitä, että laboratoriovaarat edellyttäisivät erityiskohtelua tai että laboratoriotyöntekijät olisivat vastoin yleistä käsitystä vaarassa tiedon puutteen vuoksi. Jos asian kuitenkin osoitetaan olevan näin, hyvää laboratoriokäytäntöä koskevan EU:n lainsäädännön muuttaminen olisi asiassa parempi etenemistapa.) |
| --- | --- |

5.12

Kun otetaan huomioon tämän ehdotuksen yleinen soveltamisala ja jotta vältetään se, että prosessi tukehtuu monia miljoonia pieninä tai minimaalisina määrinä siirrettäviä aineita koskeviin tietoihin, olisi hyödyllistä säätää vuosittaiseen myyntiin, pakkauksen kokoon tai painoon taikka aineen tunnettuun myrkyllisyyteen perustuvasta raja-arvosta. Erityinen merkintä yleensä laboratorioiden välillä T&K-tarkoituksiin siirrettäviä hyvin pieniä ainenäytteitä varten, jolla ilmoitettaisiin, että ”tuotetta ei ole testattu eikä luokiteltu” ja ”vain ammattikäyttöön”, olisi hyödyllinen lisä nykyiseen merkintävalikoimaan. (Vaihtoehtoinen uusi ehdotus ”tieteellistä tutkimusta ja kehittämistä varten tarkoitettujen aineiden ja seosten” jättämisestä järjestelmän ulkopuolelle edellyttäen, että niitä käytetään samalla tavoin kuin jos ne olisi luokiteltu ”syöpää aiheuttaviksi, sukusolujen perimää vaurioittaviksi tai lisääntymiselle vaarallisiksi”, on epäasianmukainen ja se tulisi poistaa. Ei ole esitetty näyttöä siitä, että laboratoriovaarat edellyttäisivät erityiskohtelua tai että laboratoriotyöntekijät olisivat vastoin yleistä käsitystä vaarassa tiedon puutteen vuoksi. Jos asian kuitenkin osoitetaan olevan näin, hyvää laboratoriokäytäntöä koskevan EU:n lainsäädännön muuttaminen olisi asiassa parempi etenemistapa.)

| 5.13 | Tulisi myös huolehtia siitä, että ehdotetussa luokitus- ja merkintäprosessissa otetaan huomioon, kuten nykyisin, markkinoille saatettavien yksittäisten aineiden ja valmisteiden tai seosten luontaiset vaaralliset ominaisuudet. Mahdollisuus laajentaa järjestelmä käsittämään valmistajien tai toimittajien suorittamat epäviralliset tai sääntelemättömät suppeat riskinarvioinnit tulisi poistaa, koska se on ristiriidassa sekä EU:n nykyisen lainsäädännön että YK:n GHS-ehdotuksen kanssa. |
| --- | --- |

5.13

Tulisi myös huolehtia siitä, että ehdotetussa luokitus- ja merkintäprosessissa otetaan huomioon, kuten nykyisin, markkinoille saatettavien yksittäisten aineiden ja valmisteiden tai seosten luontaiset vaaralliset ominaisuudet. Mahdollisuus laajentaa järjestelmä käsittämään valmistajien tai toimittajien suorittamat epäviralliset tai sääntelemättömät suppeat riskinarvioinnit tulisi poistaa, koska se on ristiriidassa sekä EU:n nykyisen lainsäädännön että YK:n GHS-ehdotuksen kanssa.

| 5.14 | Ehdotetulla asetuksella siirretään vastuu täytäntöönpanon valvonnasta, kertomuksista ja säännösten rikkomisen seuraamuksista aivan perustellusti jäsenvaltioille ja vaaditaan, että tätä koskevien säännösten on oltava ”tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia” ja että ne on toimitettava komissiolle 18 kuukauden kuluessa asetuksen voimaantulosta. ETSK toteaa kuitenkin, että käsillä olevalla ehdotuksella on nykyisen lainsäädännön tavoin tarkoitus yhdenmukaistaa luokituksessa käytettävät kriteerit ja prosessit mutta ei luokituksen tuloksia. Näin ollen seuraamukset ovat todennäköisesti laajuudeltaan, teholtaan ja täytäntöönpantavuudeltaan vähäisempiä kuin valmistajien tahto suojella täysimittaisesti ja asianmukaisesti työntekijöitä ja kuluttajia, joista heidän yrityksensä ovat riippuvaisia. Tästä syystä koko ehdotuksen toimivuus yhdessä muun lainsäädännön, kuten REACH-asetuksen, kanssa on ratkaisevan tärkeää. |
| --- | --- |

5.14

Ehdotetulla asetuksella siirretään vastuu täytäntöönpanon valvonnasta, kertomuksista ja säännösten rikkomisen seuraamuksista aivan perustellusti jäsenvaltioille ja vaaditaan, että tätä koskevien säännösten on oltava ”tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia” ja että ne on toimitettava komissiolle 18 kuukauden kuluessa asetuksen voimaantulosta. ETSK toteaa kuitenkin, että käsillä olevalla ehdotuksella on nykyisen lainsäädännön tavoin tarkoitus yhdenmukaistaa luokituksessa käytettävät kriteerit ja prosessit mutta ei luokituksen tuloksia. Näin ollen seuraamukset ovat todennäköisesti laajuudeltaan, teholtaan ja täytäntöönpantavuudeltaan vähäisempiä kuin valmistajien tahto suojella täysimittaisesti ja asianmukaisesti työntekijöitä ja kuluttajia, joista heidän yrityksensä ovat riippuvaisia. Tästä syystä koko ehdotuksen toimivuus yhdessä muun lainsäädännön, kuten REACH-asetuksen, kanssa on ratkaisevan tärkeää.

| 5.15 | On tarpeen arvioida eri lainkäyttöalueilta saatujen tietojen laatua, jotta varmistetaan, että ne ovat vertailukelpoisia ja tarkoituksenmukaisia uusien ja monimutkaisten aineiden luontaisen vaarallisuuden määrittämiseksi, mukaan luettuna aineet, joilla on ”tuntematon tai vaihteleva koostumus”. Tätä varten on olemassa luokittelujärjestelmiä, esimerkiksi Society of Chemical Hazard Communications -järjestön järjestelmä. Vertaisarvioitua tietoa on saatavissa myös Register of Toxic Effects of Chemical Substances -rekisteristä. Asianmukaista, luultavasti YK:hon perustettavaa menettelyä tätä varten ei ilmeisesti ole täysin määritelty eikä tarvittavia resursseja ja määrärahoja myönnetty. |
| --- | --- |

5.15

On tarpeen arvioida eri lainkäyttöalueilta saatujen tietojen laatua, jotta varmistetaan, että ne ovat vertailukelpoisia ja tarkoituksenmukaisia uusien ja monimutkaisten aineiden luontaisen vaarallisuuden määrittämiseksi, mukaan luettuna aineet, joilla on ”tuntematon tai vaihteleva koostumus”. Tätä varten on olemassa luokittelujärjestelmiä, esimerkiksi Society of Chemical Hazard Communications -järjestön järjestelmä. Vertaisarvioitua tietoa on saatavissa myös Register of Toxic Effects of Chemical Substances -rekisteristä. Asianmukaista, luultavasti YK:hon perustettavaa menettelyä tätä varten ei ilmeisesti ole täysin määritelty eikä tarvittavia resursseja ja määrärahoja myönnetty.

Bryssel 12. maaliskuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Komission internet-sivuston REACH:iä koskeva ”kysymyksiä ja vastauksia” -osasto (FAQ).

1

(2)  Yhdistyneen kuningaskunnan ympäristö-, elintarvike- ja maaseutuasioiden ministeriön (DEFRA) kyseisestä ehdotuksesta Euroopan parlamentin jäsenille antamat ohjeet.

2

---

| 9.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 204/57 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 204/57

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Maantieteelliset merkinnät ja alkuperänimitykset

(2008/C 204/14)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 27. syyskuuta 2007 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia oma-aloitteisen lausunnon aiheesta

Maantieteelliset merkinnät ja alkuperänimitykset (oma-aloitteinen lausunto).

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 26. helmikuuta 2008. Esittelijä oli Mario Campli.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. maaliskuuta 2008 pitämässään 443. täysistunnossa (maaliskuun 12. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 124 ääntä puolesta ja 1 vastaan 3:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK pitää strategisesti tärkeänä elvyttää ja syventää keskustelua EU:n laatupolitiikasta kokonaisuudessaan. Tässä yhteydessä tulisi löytää elintarviketurvallisuutta, ympäristönsuojelua ja sosiaalisia seikkoja koskevien sääntelytarpeiden — myös mahdollista EU:n laatumerkkiä ajatellen — sekä unionin eri alueiden korkealaatuisten tuotteiden ja elintarvikkeiden erityispiirteitä korostavien säädösten välinen harmoninen yhteys. |
| --- | --- |

1.1

ETSK pitää strategisesti tärkeänä elvyttää ja syventää keskustelua EU:n laatupolitiikasta kokonaisuudessaan. Tässä yhteydessä tulisi löytää elintarviketurvallisuutta, ympäristönsuojelua ja sosiaalisia seikkoja koskevien sääntelytarpeiden — myös mahdollista EU:n laatumerkkiä ajatellen — sekä unionin eri alueiden korkealaatuisten tuotteiden ja elintarvikkeiden erityispiirteitä korostavien säädösten välinen harmoninen yhteys.

| 1.1.1 | Maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten järjestelmän tehokkuutta ajatellen ETSK katsoo etenkin seuraavaa:






  — | Hakumenettelyjen on oltava nykyistä selkeämpiä ja yksinkertaisempia. |
| --- | --- | --- |

1.1.1

Maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten järjestelmän tehokkuutta ajatellen ETSK katsoo etenkin seuraavaa:

—

Hakumenettelyjen on oltava nykyistä selkeämpiä ja yksinkertaisempia.

| — | Ainoastaan riippumattomat ja akkreditoidut julkiset ja/tai yksityiset elimet voivat harjoittaa (sertifiointielinten akkreditointia koskevan EN/ISO-standardin (1) mukaista) tarkastustoimintaa. |
| --- | --- |

—

Ainoastaan riippumattomat ja akkreditoidut julkiset ja/tai yksityiset elimet voivat harjoittaa (sertifiointielinten akkreditointia koskevan EN/ISO-standardin (1) mukaista) tarkastustoimintaa.

| — | Lainsäädäntöpuitteita on edelleen muutettava vastaväitteiden osalta ongelmien ehkäisemiseksi ja/tai ratkaisemiseksi sekä pitkien ja väsyttävien oikeuskäsittelyiden välttämiseksi. Tässä yhteydessä tulisi esimerkiksi säätää, että jäsenvaltioiden on toimittava aina havaittaessa yhteisön säädösten rikkominen (2), että on perustettava tuomioistuinten ulkopuolisia sovitteluelimiä jne. |
| --- | --- |

—

Lainsäädäntöpuitteita on edelleen muutettava vastaväitteiden osalta ongelmien ehkäisemiseksi ja/tai ratkaisemiseksi sekä pitkien ja väsyttävien oikeuskäsittelyiden välttämiseksi. Tässä yhteydessä tulisi esimerkiksi säätää, että jäsenvaltioiden on toimittava aina havaittaessa yhteisön säädösten rikkominen (2), että on perustettava tuomioistuinten ulkopuolisia sovitteluelimiä jne.

ETSK katsoo, että mainitut ongelmat on otettu vain osittain huomioon tarkistuksessa, jonka perusteella annettiin asetus (EY) N:o 510/2006, ja että ne tulisi korjata, sillä järjestelmän laajentuessa EU:n ulkopuolisiin maihin on odotettavissa vieläkin suurempia ongelmia.

| 1.1.2 | Tehokkuuden osalta ETSK ehdottaa, että laaditaan toimia, joilla varmistetaan tuotteiden maine markkinoilla vahvistamalla maantieteellisten merkintöjen hallinnoinnista vastaavia organisaatioita ja otetaan käyttöön selkeästi määriteltyjä ja uskottavia eritelmiä, joiden tueksi toteutetaan todella riippumattomia ja tehokkaita tarkastuksia. |
| --- | --- |

1.1.2

Tehokkuuden osalta ETSK ehdottaa, että laaditaan toimia, joilla varmistetaan tuotteiden maine markkinoilla vahvistamalla maantieteellisten merkintöjen hallinnoinnista vastaavia organisaatioita ja otetaan käyttöön selkeästi määriteltyjä ja uskottavia eritelmiä, joiden tueksi toteutetaan todella riippumattomia ja tehokkaita tarkastuksia.

| 1.1.3 | ETSK suositteleekin, että rekisteröintihakemuksista vastaavat viranomaiset varmistavat eritelmien sisällön tarvittavan yhtenäisyyden hakemuksen tehneen organisaation edustavuudelle asetettujen kriteerien perusteella. Näin varmistetaan, että myös monimutkaiset ja ristiriitaiset näkökohdat otetaan asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

1.1.3

ETSK suositteleekin, että rekisteröintihakemuksista vastaavat viranomaiset varmistavat eritelmien sisällön tarvittavan yhtenäisyyden hakemuksen tehneen organisaation edustavuudelle asetettujen kriteerien perusteella. Näin varmistetaan, että myös monimutkaiset ja ristiriitaiset näkökohdat otetaan asianmukaisesti huomioon.

| 1.1.4 | Tehokkuuden osalta ETSK korostaa lisäksi, että maantieteelliset merkinnät on luettava jäsenvaltioissa yhä useammin keskeisiksi maaseudun kehittämisvälineiksi. Onkin yhdistettävä kaikin mahdollisin tavoin maantieteellisten merkintöjen hyväksyminen ja toisen pilarin piiriin kuuluvat toimet etenkin unionin uusissa jäsenvaltioissa ja yleensä heikosti kehittyneillä alueilla. |
| --- | --- |

1.1.4

Tehokkuuden osalta ETSK korostaa lisäksi, että maantieteelliset merkinnät on luettava jäsenvaltioissa yhä useammin keskeisiksi maaseudun kehittämisvälineiksi. Onkin yhdistettävä kaikin mahdollisin tavoin maantieteellisten merkintöjen hyväksyminen ja toisen pilarin piiriin kuuluvat toimet etenkin unionin uusissa jäsenvaltioissa ja yleensä heikosti kehittyneillä alueilla.

| 1.1.5 | Tehokkuuden osalta ETSK katsoo lopuksi, että maantieteellisten merkintöjen järjestelmä — jota pidetään mahdollisuutena kehittää maaseutua — on mukautettava kuluttajien kasvaviin, myös eettisiin, sosiaalisiin ja ympäristönsuojelua koskeviin, odotuksiin. Jos tällainen lähestymistapa otetaan huomioon muihin maailman alueisiin sovellettavassa kumppanuusstrategiassa — myös maantieteellisin merkinnöin varustettujen kehitysmaiden tuotteiden hyvin säännellyn ja valvotun tuonnin avaamisen avulla — voisi se laajentaa alkuperämerkintöjä koskevaa konsensusta ja edistää monenvälisiä neuvotteluja. |
| --- | --- |

1.1.5

Tehokkuuden osalta ETSK katsoo lopuksi, että maantieteellisten merkintöjen järjestelmä — jota pidetään mahdollisuutena kehittää maaseutua — on mukautettava kuluttajien kasvaviin, myös eettisiin, sosiaalisiin ja ympäristönsuojelua koskeviin, odotuksiin. Jos tällainen lähestymistapa otetaan huomioon muihin maailman alueisiin sovellettavassa kumppanuusstrategiassa — myös maantieteellisin merkinnöin varustettujen kehitysmaiden tuotteiden hyvin säännellyn ja valvotun tuonnin avaamisen avulla — voisi se laajentaa alkuperämerkintöjä koskevaa konsensusta ja edistää monenvälisiä neuvotteluja.

| 1.1.6 | Maantieteellisellä merkinnällä varustettujen tuotteiden osalta ETSK katsoo, että yhteisömerkkien edistämistoimia on tuettava nykyistä enemmän. Kyseisillä toimilla pyritään lisäämään tiedotusta toimijoille ja kuluttajille etenkin maissa, joissa kyseiset seikat ovat heikosti kehittyneitä. Tavoitteena on lisätä maantieteellisiä merkintöjä, levittää niitä nykyistä yhtenäisemmin EU:ssa sekä lisätä niiden kysyntää markkinoilla. |
| --- | --- |

1.1.6

Maantieteellisellä merkinnällä varustettujen tuotteiden osalta ETSK katsoo, että yhteisömerkkien edistämistoimia on tuettava nykyistä enemmän. Kyseisillä toimilla pyritään lisäämään tiedotusta toimijoille ja kuluttajille etenkin maissa, joissa kyseiset seikat ovat heikosti kehittyneitä. Tavoitteena on lisätä maantieteellisiä merkintöjä, levittää niitä nykyistä yhtenäisemmin EU:ssa sekä lisätä niiden kysyntää markkinoilla.

| 1.1.7 | Tutkimuksen sekä järjestelmän vaikutuksia unionissa ja markkinoilla koskevan tiedon levittämisen osalta ETSK suosittelee, että komission eri yksiköiden toteuttamien myönteisten tutkimusten tuloksia levitetään asianmukaisesti ja yhtenäisesti kaikissa jäsenvaltioissa ja kaikille asianomaisille toimijoille. |
| --- | --- |

1.1.7

Tutkimuksen sekä järjestelmän vaikutuksia unionissa ja markkinoilla koskevan tiedon levittämisen osalta ETSK suosittelee, että komission eri yksiköiden toteuttamien myönteisten tutkimusten tuloksia levitetään asianmukaisesti ja yhtenäisesti kaikissa jäsenvaltioissa ja kaikille asianomaisille toimijoille.

| 1.1.8 | ETSK suosittelee, että maantieteellisiä merkintöjä ja alkuperänimityksiä käsittelevät maailmankauppaneuvottelut liitetään kansainvälisen yhteistyöpolitiikan laajempaan kehykseen. Komitean mielestä tässä yhteydessä on aiheellista ottaa jälleen entistä vahvemmin ja vakuuttavammin käsittelyyn monenvälisiä neuvotteluja koskeva paketti (teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyviä näkökohtia koskevan TRIPS-sopimuksen 23 artiklan laajentaminen koskemaan kaikkia maantieteellisellä merkinnällä varustettuja tuotteita, kansainvälinen rekisteri, tekninen apu kehitysmaille). Samalla voitaisiin käydä tehokkaasti kahdenvälisiä lisäneuvotteluja. |
| --- | --- |

1.1.8

ETSK suosittelee, että maantieteellisiä merkintöjä ja alkuperänimityksiä käsittelevät maailmankauppaneuvottelut liitetään kansainvälisen yhteistyöpolitiikan laajempaan kehykseen. Komitean mielestä tässä yhteydessä on aiheellista ottaa jälleen entistä vahvemmin ja vakuuttavammin käsittelyyn monenvälisiä neuvotteluja koskeva paketti (teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyviä näkökohtia koskevan TRIPS-sopimuksen 23 artiklan laajentaminen koskemaan kaikkia maantieteellisellä merkinnällä varustettuja tuotteita, kansainvälinen rekisteri, tekninen apu kehitysmaille). Samalla voitaisiin käydä tehokkaasti kahdenvälisiä lisäneuvotteluja.

| 1.2 | ETSK viittaa etenkin seuraaviin kuuteen aiheeseen, jotka on komission mukaan tarkistettava poliittisesti (ks. 20. maaliskuuta 2006 kokoontuneen Euroopan unionin neuvoston 2720. istunto). |
| --- | --- |

1.2

ETSK viittaa etenkin seuraaviin kuuteen aiheeseen, jotka on komission mukaan tarkistettava poliittisesti (ks. 20. maaliskuuta 2006 kokoontuneen Euroopan unionin neuvoston 2720. istunto).

| 1.2.1 | Ensimmäinen aihe Suojeltujen maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten tunnistaminen ainesosina: ETSK katsoo, että maantieteellisten merkintöjen ainesosien sisältöä koskevat kriteerit ja parametrit on määriteltävä yhteisymmärryksessä kaikkein niiden asianomaisten toimijoiden kanssa, jotka ovat mukana hakemuksen tehneissä organisaatioissa (suojelukonsortio jne.), jotta lopputuotteessa voidaan käyttää maantieteellistä merkintää ja alkuperänimitystä. |
| --- | --- |

1.2.1

Ensimmäinen aihe Suojeltujen maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten tunnistaminen ainesosina: ETSK katsoo, että maantieteellisten merkintöjen ainesosien sisältöä koskevat kriteerit ja parametrit on määriteltävä yhteisymmärryksessä kaikkein niiden asianomaisten toimijoiden kanssa, jotka ovat mukana hakemuksen tehneissä organisaatioissa (suojelukonsortio jne.), jotta lopputuotteessa voidaan käyttää maantieteellistä merkintää ja alkuperänimitystä.

| 1.2.2 | Toinen aihe Vaihtoehtoisten välineiden, kuten merkkien käyttö maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojelemiseksi: ETSK katsoo, että rekisteröityjen merkkien käyttö maantieteellisten merkintöjen suojelemiseksi EU:n ulkopuolella on ilman muuta yksi mahdollisuus. Näin ei kuitenkaan voida ratkaista alkuperänimitysten kansainvälisen suojelun ongelmaa, sillä tällainen tapa (mahdollisten asianomaisten maiden määrää ajatellen) on monimutkainen ja kallis (eli sitä voivat soveltaa vain suuret kauppaorganisaatiot, joilla on tarvittavat varat), eikä se tarjoa täyttä suojaa. |
| --- | --- |

1.2.2

Toinen aihe Vaihtoehtoisten välineiden, kuten merkkien käyttö maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojelemiseksi: ETSK katsoo, että rekisteröityjen merkkien käyttö maantieteellisten merkintöjen suojelemiseksi EU:n ulkopuolella on ilman muuta yksi mahdollisuus. Näin ei kuitenkaan voida ratkaista alkuperänimitysten kansainvälisen suojelun ongelmaa, sillä tällainen tapa (mahdollisten asianomaisten maiden määrää ajatellen) on monimutkainen ja kallis (eli sitä voivat soveltaa vain suuret kauppaorganisaatiot, joilla on tarvittavat varat), eikä se tarjoa täyttä suojaa.

| 1.2.3 | Kolmas aihe Asetuksen piiriin kuuluvat tuotteet, etenkin suola, yrttisekoitukset, korituotteet ja mausteet: ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että tietyn alueen maaseutukulttuurin hyödyntämiseksi alkuperätodistuksia voidaan nykyisin hakea yhteisön säädösten mukaan myös muille kuin varsinaisille maataloustuotteille (suola, yrttisekoitukset, korituotteet, mausteet jne.). Samalla komitea suosittelee alkuperätodistusten ulottamista kaikkiin vielä huomiotta jätettyihin maataloustuotteisiin. |
| --- | --- |

1.2.3

Kolmas aihe Asetuksen piiriin kuuluvat tuotteet, etenkin suola, yrttisekoitukset, korituotteet ja mausteet: ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että tietyn alueen maaseutukulttuurin hyödyntämiseksi alkuperätodistuksia voidaan nykyisin hakea yhteisön säädösten mukaan myös muille kuin varsinaisille maataloustuotteille (suola, yrttisekoitukset, korituotteet, mausteet jne.). Samalla komitea suosittelee alkuperätodistusten ulottamista kaikkiin vielä huomiotta jätettyihin maataloustuotteisiin.

| 1.2.4 | Neljäs aihe Raaka-aineiden alkuperän määrittäminen: Kun ajatellaan nykyisen nimityshakuprosessin mukaisia alakohtaisia vapaaehtoisia sopimuksia, joissa kaikki asianomaiset toimijat ovat osallisina, ETSK suosittelee, että suojattujen alkuperänimitysten yhteydessä arvioidaan nykyistä tarkemmin raaka-aineiden käyttöön liittyvät näkökohdat ja otetaan huomioon velvoite, jonka mukaan kaikkien raaka-aineiden on oltava peräisin määrätyltä alueelta. |
| --- | --- |

1.2.4

Neljäs aihe Raaka-aineiden alkuperän määrittäminen: Kun ajatellaan nykyisen nimityshakuprosessin mukaisia alakohtaisia vapaaehtoisia sopimuksia, joissa kaikki asianomaiset toimijat ovat osallisina, ETSK suosittelee, että suojattujen alkuperänimitysten yhteydessä arvioidaan nykyistä tarkemmin raaka-aineiden käyttöön liittyvät näkökohdat ja otetaan huomioon velvoite, jonka mukaan kaikkien raaka-aineiden on oltava peräisin määrätyltä alueelta.

| 1.2.5 | Viides aihe Perusteet, joiden avulla arvioidaan, onko nimitys yleisnimi: Myös tähänastisia riitatapauksia ajatellen ETSK suosittelee, että määritellään entistä yksityiskohtaisempia välineitä, joiden avulla voidaan helposti arvioida nimityksen käytössäoloajan pituus ja/tai maine. Mainittakoon esimerkkinä viranomaisen (tutkintaelimen) perustaminen mahdollisten Euroopan unionin jäsenvaltioissa jo olemassa olevien alkuperänimitysten löytämiseksi ja/tai valvomiseksi tai muiden tuomioistuinten ulkopuolisten sovitteluelinten perustaminen. |
| --- | --- |

1.2.5

Viides aihe Perusteet, joiden avulla arvioidaan, onko nimitys yleisnimi: Myös tähänastisia riitatapauksia ajatellen ETSK suosittelee, että määritellään entistä yksityiskohtaisempia välineitä, joiden avulla voidaan helposti arvioida nimityksen käytössäoloajan pituus ja/tai maine. Mainittakoon esimerkkinä viranomaisen (tutkintaelimen) perustaminen mahdollisten Euroopan unionin jäsenvaltioissa jo olemassa olevien alkuperänimitysten löytämiseksi ja/tai valvomiseksi tai muiden tuomioistuinten ulkopuolisten sovitteluelinten perustaminen.

| 1.2.6 | Kuudes aihe Suojeltuja maantieteellisiä merkintöjä ja alkuperänimityksiä osoittavien yhteisön symbolien suunnittelu: ETSK katsoo, että suojattujen maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten yhdistämisessä yhdeksi merkiksi saattaa piillä se vaara, että kahta samanarvoista, tosiasiallisesti olemassa olevaa ja eri alueille kuuluvaa seikkaa kohdellaan eriarvoisesti. Koska kuluttajille suunnattavaa tiedotusta on tehostettava, tulisi suojatut maantieteelliset merkinnät ja alkuperänimitykset erottaa toisistaan graafisesti nykyistä selkeämmin (esimerkiksi eri värein). Lisäksi ne tulisi erottaa entistä paremmin (esimerkiksi erilaisin symbolein) muista eurooppalaisista merkeistä (aito perinteinen tuote ja luonnonmukainen maatalous). |
| --- | --- |

1.2.6

Kuudes aihe Suojeltuja maantieteellisiä merkintöjä ja alkuperänimityksiä osoittavien yhteisön symbolien suunnittelu: ETSK katsoo, että suojattujen maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten yhdistämisessä yhdeksi merkiksi saattaa piillä se vaara, että kahta samanarvoista, tosiasiallisesti olemassa olevaa ja eri alueille kuuluvaa seikkaa kohdellaan eriarvoisesti. Koska kuluttajille suunnattavaa tiedotusta on tehostettava, tulisi suojatut maantieteelliset merkinnät ja alkuperänimitykset erottaa toisistaan graafisesti nykyistä selkeämmin (esimerkiksi eri värein). Lisäksi ne tulisi erottaa entistä paremmin (esimerkiksi erilaisin symbolein) muista eurooppalaisista merkeistä (aito perinteinen tuote ja luonnonmukainen maatalous).

| 1.3 | ETSK toivookin, että kun käynnistetään uudelleen keskustelu YMP:n kehittämisestä vuotta 2013 silmällä pitäen, EU:n yleisstrategiassa otetaan laaja-alaisesti ja järjestelmällisesti huomioon kaikki haasteet, joihin unionin maatalous- ja elintarvikealan on vastattava. Markkinapolitiikan on säilyttävä yhtenäisenä, ja sen avulla on pyrittävä torjumaan myös lisääntyneet tuloriskit, jotka johtuvat yhä avoimempien ja globaalimpien maatalousmarkkinoiden epävakaudesta. Maaseudun kehittämispolitiikan on oltava nykyistä vahvempaa ja tehokkaampaa. Laatupolitiikkaa on pidettävä koko unionin maatalouspolitiikan tulevana peruspilarina, sekä luonnon- ja energiavaroja koskevan politiikan on oltava tasapainoista ja jatkuvaa. |
| --- | --- |

1.3

ETSK toivookin, että kun käynnistetään uudelleen keskustelu YMP:n kehittämisestä vuotta 2013 silmällä pitäen, EU:n yleisstrategiassa otetaan laaja-alaisesti ja järjestelmällisesti huomioon kaikki haasteet, joihin unionin maatalous- ja elintarvikealan on vastattava. Markkinapolitiikan on säilyttävä yhtenäisenä, ja sen avulla on pyrittävä torjumaan myös lisääntyneet tuloriskit, jotka johtuvat yhä avoimempien ja globaalimpien maatalousmarkkinoiden epävakaudesta. Maaseudun kehittämispolitiikan on oltava nykyistä vahvempaa ja tehokkaampaa. Laatupolitiikkaa on pidettävä koko unionin maatalouspolitiikan tulevana peruspilarina, sekä luonnon- ja energiavaroja koskevan politiikan on oltava tasapainoista ja jatkuvaa.

| 1.4 | Lopuksi ETSK kehottaa jäsenvaltioita laatimaan omia aloitteitaan, joiden avulla voidaan hyödyntää maksimaalisesti suojeltuja maantieteellisiä merkintöjä ja alkuperänimityksiä koskevaa unionin järjestelmää, jotta voidaan edistää nykyistä paremmin sekä jäsenvaltioiden maataloustuotteita että eurooppalaista maatalousmallia. |
| --- | --- |

1.4

Lopuksi ETSK kehottaa jäsenvaltioita laatimaan omia aloitteitaan, joiden avulla voidaan hyödyntää maksimaalisesti suojeltuja maantieteellisiä merkintöjä ja alkuperänimityksiä koskevaa unionin järjestelmää, jotta voidaan edistää nykyistä paremmin sekä jäsenvaltioiden maataloustuotteita että eurooppalaista maatalousmallia.

2.   Johdanto — Unionin maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten järjestelmä: synty ja kehitys

| 2.1 | Eurooppalaisessa yhteiskunnassa on jo jonkin aikaa ollut havaittavissa, että kuluttajilla on yhä enemmän tietoa maatalous- ja elintarviketuotteiden ominaispiirteistä, mikä ilmenee laadukkaiden tuotteiden kysyntänä. Vastauksena tähän kysyntään EU on antanut säädöksiä ja pyrkinyt nostamaan laadukkaiden maatalous- ja elintarviketuotteiden profiilia. Toiminnan piiriin kuuluvat sekä elintarviketurvallisuuteen (”hygieniapaketti”, jäljitettävyys jne.) että tiettyjen tuotantomenetelmien erottamiseen (laatumerkinnät, luonnonmukainen maatalous, maantieteelliset merkinnät) liittyvät näkökohdat. Käsillä olevassa lausunnossa ymmärretään käsite ”laatu” tässä merkityksessä. |
| --- | --- |

2.1

Eurooppalaisessa yhteiskunnassa on jo jonkin aikaa ollut havaittavissa, että kuluttajilla on yhä enemmän tietoa maatalous- ja elintarviketuotteiden ominaispiirteistä, mikä ilmenee laadukkaiden tuotteiden kysyntänä. Vastauksena tähän kysyntään EU on antanut säädöksiä ja pyrkinyt nostamaan laadukkaiden maatalous- ja elintarviketuotteiden profiilia. Toiminnan piiriin kuuluvat sekä elintarviketurvallisuuteen (”hygieniapaketti”, jäljitettävyys jne.) että tiettyjen tuotantomenetelmien erottamiseen (laatumerkinnät, luonnonmukainen maatalous, maantieteelliset merkinnät) liittyvät näkökohdat. Käsillä olevassa lausunnossa ymmärretään käsite ”laatu” tässä merkityksessä.

| 2.2 | Unionin politiikassa on tässä yhteydessä laadittu erityisiä säädöksiä alkuperään liittyvien paikalliserikoisuuksien tunnustamiseksi. Mainittakoon esimerkkeinä paikallistuotteet, joiden laatu tai maine liittyy tiettyyn alueeseen, raaka-aineisiin tai tuotantomenetelmiin, joita käytetään rajatulla maantieteellisellä alueella. |
| --- | --- |

2.2

Unionin politiikassa on tässä yhteydessä laadittu erityisiä säädöksiä alkuperään liittyvien paikalliserikoisuuksien tunnustamiseksi. Mainittakoon esimerkkeinä paikallistuotteet, joiden laatu tai maine liittyy tiettyyn alueeseen, raaka-aineisiin tai tuotantomenetelmiin, joita käytetään rajatulla maantieteellisellä alueella.

| 2.3 | EU:n Välimeren alueen maissa alkuperään perustuva nimityssuoja maatalous- ja elintarviketuotteiden tunnistamismenetelmänä on peräisin 1900-luvun alusta. Se otettiin alun perin käyttöön viinialalla ja on sittemmin ulotettu muihinkin elintarvikkeisiin. |
| --- | --- |

2.3

EU:n Välimeren alueen maissa alkuperään perustuva nimityssuoja maatalous- ja elintarviketuotteiden tunnistamismenetelmänä on peräisin 1900-luvun alusta. Se otettiin alun perin käyttöön viinialalla ja on sittemmin ulotettu muihinkin elintarvikkeisiin.

| 2.4 | Euroopan komissio hyväksyi ensimmäistä kertaa vuonna 1992 elintarvikkeiden alkuperänimityksiä käsittelevän yhteisen lainsäädäntökehyksen, jota sovelletaan kaikissa EU:n jäsenvaltioissa. Tähän uuteen lainsäädäntöön sisällytettiin määritelmiä, vaatimuksia ja menettelyjä olemassa olevista jäsenvaltioiden laeista, mikä ilmenee unionin termin ”suojattu alkuperänimitys” sekä ranskalaisen termin appellation d'origine controlée, espanjalaisen termin denominación de origen tai italialaisen termin denominazione di origine controllata läheisestä vastaavuudesta. |
| --- | --- |

2.4

Euroopan komissio hyväksyi ensimmäistä kertaa vuonna 1992 elintarvikkeiden alkuperänimityksiä käsittelevän yhteisen lainsäädäntökehyksen, jota sovelletaan kaikissa EU:n jäsenvaltioissa. Tähän uuteen lainsäädäntöön sisällytettiin määritelmiä, vaatimuksia ja menettelyjä olemassa olevista jäsenvaltioiden laeista, mikä ilmenee unionin termin ”suojattu alkuperänimitys” sekä ranskalaisen termin appellation d'origine controlée, espanjalaisen termin denominación de origen tai italialaisen termin denominazione di origine controllata läheisestä vastaavuudesta.

| 2.5 | Yhteisellä lainsäädäntökehyksellä tarkoitetaan neuvoston asetusta (ETY) N:o 2081/92 maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta sekä neuvoston asetusta (ETY) N:o 2082/92 maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden erityisluonnetta koskevista todistuksista. Molemmat asetukset on ajantasaistettu maaliskuussa 2006 annetuilla asetuksilla (EY) N:o 510/2006 ja 509/2006. |
| --- | --- |

2.5

Yhteisellä lainsäädäntökehyksellä tarkoitetaan neuvoston asetusta (ETY) N:o 2081/92 maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta sekä neuvoston asetusta (ETY) N:o 2082/92 maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden erityisluonnetta koskevista todistuksista. Molemmat asetukset on ajantasaistettu maaliskuussa 2006 annetuilla asetuksilla (EY) N:o 510/2006 ja 509/2006.

| 2.6 | Asetus (EY) N:o 510/2006 koskee sellaisten tuotteiden alkuperänimitysten suojelua, joiden erityisluonnetta määrittelee niiden maantieteellinen alkuperä, eli suojattua alkuperänimitystä (SAN) ja suojattua maantieteellistä merkintää (SMM). |
| --- | --- |

2.6

Asetus (EY) N:o 510/2006 koskee sellaisten tuotteiden alkuperänimitysten suojelua, joiden erityisluonnetta määrittelee niiden maantieteellinen alkuperä, eli suojattua alkuperänimitystä (SAN) ja suojattua maantieteellistä merkintää (SMM).

| 2.6.1 | SAN-merkityillä tuotteilla on erityispiirteitä, jotka perustuvat ainoastaan niiden alkuperäalueen luonnonympäristöön ja alueen tuottajien taitoihin. Näin ollen SAN-merkityissä tuotteissa kaikkien tuotantoprosessin vaiheiden — raaka-aineiden tuotanto, jalostus ja viimeistely — on tapahduttava kyseisellä alueella, ja tuotteen erityispiirteiden ja sen maantieteellisen alkuperän välillä on oltava erittäin tiivis yhteys. Esimerkkejä suojatuista alkuperänimityksistä ovat l'Huile d'olive de Nyons, parmigiano Reggiano ja Shetland lamb. |
| --- | --- |

2.6.1

SAN-merkityillä tuotteilla on erityispiirteitä, jotka perustuvat ainoastaan niiden alkuperäalueen luonnonympäristöön ja alueen tuottajien taitoihin. Näin ollen SAN-merkityissä tuotteissa kaikkien tuotantoprosessin vaiheiden — raaka-aineiden tuotanto, jalostus ja viimeistely — on tapahduttava kyseisellä alueella, ja tuotteen erityispiirteiden ja sen maantieteellisen alkuperän välillä on oltava erittäin tiivis yhteys. Esimerkkejä suojatuista alkuperänimityksistä ovat l'Huile d'olive de Nyons, parmigiano Reggiano ja Shetland lamb.

| 2.6.2 | Myös SMM-merkityillä tuotteilla on erityispiirteitä, joka yhdistävät ne tiettyyn alueeseen. Tässä tapauksessa kuitenkin riittää, että vain yksi tuotantoprosessin vaiheista tapahtuu kyseisellä alueella, ja esimerkiksi käytetyt raaka-aineet voivat olla peräisin toiselta alueelta. Esimerkkeinä SMM-merkityistä tuotteista mainittakoon Clare Island Salmon, arancia rossa di Sicilia ja Dortmunder Bier. |
| --- | --- |

2.6.2

Myös SMM-merkityillä tuotteilla on erityispiirteitä, joka yhdistävät ne tiettyyn alueeseen. Tässä tapauksessa kuitenkin riittää, että vain yksi tuotantoprosessin vaiheista tapahtuu kyseisellä alueella, ja esimerkiksi käytetyt raaka-aineet voivat olla peräisin toiselta alueelta. Esimerkkeinä SMM-merkityistä tuotteista mainittakoon Clare Island Salmon, arancia rossa di Sicilia ja Dortmunder Bier.

| 2.7 | Neuvoston asetus (EY) N:o 509/2006 koskee aitoja perinteisiä tuotteita (APT). Kyseistä tunnusta käytetään tuotteissa, joissa on erityispiirteitä niiden sisältämien ainesosien tai perinteisten tuotantomenetelmien mutta ei maantieteellisen alkuperän johdosta. Esimerkkeinä aidoista perinteisistä tuotteista mainittakoon jamón serrano, kriek-olut ja kalakukko. |
| --- | --- |

2.7

Neuvoston asetus (EY) N:o 509/2006 koskee aitoja perinteisiä tuotteita (APT). Kyseistä tunnusta käytetään tuotteissa, joissa on erityispiirteitä niiden sisältämien ainesosien tai perinteisten tuotantomenetelmien mutta ei maantieteellisen alkuperän johdosta. Esimerkkeinä aidoista perinteisistä tuotteista mainittakoon jamón serrano, kriek-olut ja kalakukko.

| 2.8 | Neuvosto antoi 20. maaliskuuta 2006 asetukset (EY) N:o 509/2006 ja 510/2006. Samassa neuvoston kokouksessa komissio ilmoitti aikovansa tutkia tarkkaan asetuksen (EY) N:o 510 toimivuutta ja sen tulevaa kehitystä. (3) |
| --- | --- |

2.8

Neuvosto antoi 20. maaliskuuta 2006 asetukset (EY) N:o 509/2006 ja 510/2006. Samassa neuvoston kokouksessa komissio ilmoitti aikovansa tutkia tarkkaan asetuksen (EY) N:o 510 toimivuutta ja sen tulevaa kehitystä. (3)

| 2.9 | Laatumerkintöjä koskeva uusi lainsäädäntö on yksinkertaistanut järjestelmää huomattavasti. Ennen hakijat esimerkiksi esittivät rekisteröintipyyntönsä oman maansa toimivaltaisille viranomaisille, jotka pyynnön tutkittuaan lähettivät kaikki asiakirjat Euroopan komissiolle, joka puolestaan aloitti uudelleen perusteellisen tutkimuksen. Nykyään jäsenvaltiot tutkivat pyynnöt asetusten ja yhteisötasolla vahvistettujen suuntaviivojen mukaisesti. Komission rooli rajoittuu niiden tärkeimpien tietojen tutkimiseen, jotka on koottu yhteen asiakirjaan. Se julkaistaan myöhemmin Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Toisena uutuutena on, että unionin ulkopuolisten maiden tuottajat voivat lähettää rekisteröintipyynnöt suoraan komissioon. Aiemmin pyynnöt oli ensin lähetettävä kansallisille viranomaisille, joilla ei aina ollut halua tai valmiuksia tutkia niitä. |
| --- | --- |

2.9

Laatumerkintöjä koskeva uusi lainsäädäntö on yksinkertaistanut järjestelmää huomattavasti. Ennen hakijat esimerkiksi esittivät rekisteröintipyyntönsä oman maansa toimivaltaisille viranomaisille, jotka pyynnön tutkittuaan lähettivät kaikki asiakirjat Euroopan komissiolle, joka puolestaan aloitti uudelleen perusteellisen tutkimuksen. Nykyään jäsenvaltiot tutkivat pyynnöt asetusten ja yhteisötasolla vahvistettujen suuntaviivojen mukaisesti. Komission rooli rajoittuu niiden tärkeimpien tietojen tutkimiseen, jotka on koottu yhteen asiakirjaan. Se julkaistaan myöhemmin Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Toisena uutuutena on, että unionin ulkopuolisten maiden tuottajat voivat lähettää rekisteröintipyynnöt suoraan komissioon. Aiemmin pyynnöt oli ensin lähetettävä kansallisille viranomaisille, joilla ei aina ollut halua tai valmiuksia tutkia niitä.

| 2.10 | Komissio järjesti 5. helmikuuta 2007 elintarvikkeiden laadun sertifiointia käsittelevän konferenssin. Komissio laajensi tässä yhteydessä huomattavasti käsiteltävien aiheiden alaa (sertifiointijärjestelmät, merkkijärjestelmät) ja tarkasteli elintarvikehygienian keskeistä kysymystä eli Euroopan unionin elintarviketurvallisuusjärjestelmän edustamaa laatua. Konferenssin ensimmäisessä päätelmässä todetaankin, että ”kaikkien (eurooppalaisten) elintarvikkeiden, jotka on tuotettu EU:ssa tai tuotu sen ulkopuolelta, on vastattava turvallisuuden ja hygienian osalta tiukkoja tuotantostandardeja” (4). |
| --- | --- |

2.10

Komissio järjesti 5. helmikuuta 2007 elintarvikkeiden laadun sertifiointia käsittelevän konferenssin. Komissio laajensi tässä yhteydessä huomattavasti käsiteltävien aiheiden alaa (sertifiointijärjestelmät, merkkijärjestelmät) ja tarkasteli elintarvikehygienian keskeistä kysymystä eli Euroopan unionin elintarviketurvallisuusjärjestelmän edustamaa laatua. Konferenssin ensimmäisessä päätelmässä todetaankin, että ”kaikkien (eurooppalaisten) elintarvikkeiden, jotka on tuotettu EU:ssa tai tuotu sen ulkopuolelta, on vastattava turvallisuuden ja hygienian osalta tiukkoja tuotantostandardeja” (4).

| 2.10.1 | Tästä huolimatta on korostettava, että Euroopan komission ja jäsenvaltioiden edustajista koostuva elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea totesi 20. joulukuuta 2004, ettei tuotujen elintarvikkeiden jäljitettävyys ole ”olennainen” vaatimus. ETSK ei ole asiasta samaa mieltä. |
| --- | --- |

2.10.1

Tästä huolimatta on korostettava, että Euroopan komission ja jäsenvaltioiden edustajista koostuva elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea totesi 20. joulukuuta 2004, ettei tuotujen elintarvikkeiden jäljitettävyys ole ”olennainen” vaatimus. ETSK ei ole asiasta samaa mieltä.

| 2.11 | Komissio päätti helmikuussa 2007 järjestetyn konferenssin tulosten ja päätelmien perusteella laatia vihreän kirjan unionin maataloustuotannon laatupolitiikasta. Vihreä kirja on määrä julkaista lokakuussa 2008, ja siinä annetaan maantieteellisille merkinnöille tärkeä asema. Vihreän kirjan jälkeen voidaan mahdollisesti antaa lainsäädäntöehdotuksia. |
| --- | --- |

2.11

Komissio päätti helmikuussa 2007 järjestetyn konferenssin tulosten ja päätelmien perusteella laatia vihreän kirjan unionin maataloustuotannon laatupolitiikasta. Vihreä kirja on määrä julkaista lokakuussa 2008, ja siinä annetaan maantieteellisille merkinnöille tärkeä asema. Vihreän kirjan jälkeen voidaan mahdollisesti antaa lainsäädäntöehdotuksia.

| 2.12 | Samaan aikaan komissio (tarkasti ottaen maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto) on ryhtynyt laatimaan maantieteellisten merkintöjen suojaa koskevan nykyjärjestelmän sisäistä arviota. Sen tulosten odotetaan valmistuvan heinäkuussa 2008. |
| --- | --- |

2.12

Samaan aikaan komissio (tarkasti ottaen maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto) on ryhtynyt laatimaan maantieteellisten merkintöjen suojaa koskevan nykyjärjestelmän sisäistä arviota. Sen tulosten odotetaan valmistuvan heinäkuussa 2008.

| 2.13 | ETSK on laatinut oma-aloitteisen lausuntonsa tätä yleistä taustaa vasten. Siinä ei kuitenkaan pyritä analysoimaan edellisissä kohdissa tarkasteltuja laatupolitiikan moninaisia näkökohtia ja ongelmia vaan keskitytään maantieteellisiä merkintöjä ja alkuperänimityksiä koskevan unionin järjestelmän tehokkuuteen sekä asiaomaisia monenvälisiä ja kahdenvälisiä kauppaneuvotteluja koskevaan kysymykseen. |
| --- | --- |

2.13

ETSK on laatinut oma-aloitteisen lausuntonsa tätä yleistä taustaa vasten. Siinä ei kuitenkaan pyritä analysoimaan edellisissä kohdissa tarkasteltuja laatupolitiikan moninaisia näkökohtia ja ongelmia vaan keskitytään maantieteellisiä merkintöjä ja alkuperänimityksiä koskevan unionin järjestelmän tehokkuuteen sekä asiaomaisia monenvälisiä ja kahdenvälisiä kauppaneuvotteluja koskevaan kysymykseen.

| 2.14 | ETSK:n tähänastinen toiminta ja kanta käsiteltävän aiheen tiimoilta käyvät ilmi oma-aloitteisesta lausunnosta ”Alueelleen tyypilliset laadukkaat maataloustuotteet uuden YMP:n kehitysvälineenä” (esittelijä: Maria Luísa Santiago) (5). Lisäksi ETSK painottaa aiheesta ”YMP:n tulevaisuus” (esittelijä: Lutz Ribbe) (6) antamassaan lausunnossa, että Euroopan maataloudessa on panostettava turvalliseen ja laadukkaaseen tuotantoon. |
| --- | --- |

2.14

ETSK:n tähänastinen toiminta ja kanta käsiteltävän aiheen tiimoilta käyvät ilmi oma-aloitteisesta lausunnosta ”Alueelleen tyypilliset laadukkaat maataloustuotteet uuden YMP:n kehitysvälineenä” (esittelijä: Maria Luísa Santiago) (5). Lisäksi ETSK painottaa aiheesta ”YMP:n tulevaisuus” (esittelijä: Lutz Ribbe) (6) antamassaan lausunnossa, että Euroopan maataloudessa on panostettava turvalliseen ja laadukkaaseen tuotantoon.

3.   Yleistä

3.1   Järjestelmän soveltaminen ja tulokset: tehokkuus

| 3.1.1 | Asetuksella (ETY) N:o 2081/92 käyttöön otettu järjestelmä on kaiken kaikkiaan osoittautunut tehokkaaksi. ETSK kiinnittää kuitenkin komission huomiota eräisiin ajan mittaan ilmenneisiin toimivuusongelmiin etenkin kolmella seuraavalla alalla:






  — | Eritelmien hyväksymismenettely on usein erittäin hidas eikä vastaa hakijoiden tarpeita (se vaikeuttaa esimerkiksi myynnin suunnittelua ja viestintästrategioita). Tämä haittaa etenkin niitä alkuperänimityksiä, jotka saattaisivat saada muita enemmän huomiota ja näkyvyyttä markkinoilla. |
| --- | --- | --- |

3.1.1

Asetuksella (ETY) N:o 2081/92 käyttöön otettu järjestelmä on kaiken kaikkiaan osoittautunut tehokkaaksi. ETSK kiinnittää kuitenkin komission huomiota eräisiin ajan mittaan ilmenneisiin toimivuusongelmiin etenkin kolmella seuraavalla alalla:

—

Eritelmien hyväksymismenettely on usein erittäin hidas eikä vastaa hakijoiden tarpeita (se vaikeuttaa esimerkiksi myynnin suunnittelua ja viestintästrategioita). Tämä haittaa etenkin niitä alkuperänimityksiä, jotka saattaisivat saada muita enemmän huomiota ja näkyvyyttä markkinoilla.

| — | Tarkastuksista vastaavat toisinaan elimet, joilla saattaa olla eturistiriitoja tai jotka eivät ole täysin puolueettomia voidakseen suorittaa riippumattomat valvontatehtävät. |
| --- | --- |

—

Tarkastuksista vastaavat toisinaan elimet, joilla saattaa olla eturistiriitoja tai jotka eivät ole täysin puolueettomia voidakseen suorittaa riippumattomat valvontatehtävät.

| — | Alkuperänimitysten arviointikriteereihin, jotka perustuvat käytössäoloajan pituuteen, maineeseen ja levinneisyyteen, sekä kysymykseen siitä, onko mahdollisesti kyse yleisnimestä, liittyy usein toistuvia kiistoja tai valituksia sekä EU:ssa että sen ulkopuolella. |
| --- | --- |

—

Alkuperänimitysten arviointikriteereihin, jotka perustuvat käytössäoloajan pituuteen, maineeseen ja levinneisyyteen, sekä kysymykseen siitä, onko mahdollisesti kyse yleisnimestä, liittyy usein toistuvia kiistoja tai valituksia sekä EU:ssa että sen ulkopuolella.

| 3.1.2 | Järjestelmä on kaiken kaikkiaan osoittautunut tehokkaaksi. Kyseiset tuotteet edustavat käytännössä kaikkia tuoteluokkia, kuten kasvi- ja eläinperäisiä tuotteita, tuoreita ja jalostettuja tuotteita, juomia, kalatuotteita ja mausteita. Tämä ilmenee seuraavasta taulukosta, jossa esitetään joulukuussa 2007 ajantasaistetut tiedot. Taulukosta ilmenee myös, että suojattu maantieteellinen merkintä tai alkuperänimitys on kaikkiaan 772 tuotteella. Kun analysoidaan rekisteröityjen tuotteiden määrää, voidaan todeta, että esimerkiksi suojattujen alkuperänimitysten määrä on vuosina 2000–2006 noussut 22 prosenttia ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen määrä 40 prosenttia, eli vain viidessä vuodessa lisäystä on ollut keskimäärin 29 prosenttia.
  LIITE I — Maatalouden pääosaston 15.12.2007 mennessä rekisteröimät alkuperänimitykset ja maantieteelliset merkinnät (http://ec.europa.eu/agriculture/qual/fi/1bbaa_fi.htm) | DE | AT | BE | CY | DK | ES | FI | FR | EL | HU | IE | IT | LU | NL | PL | PT | CZ | UK | SK | SI | SE | CO | Yht. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hedelmät, vihannekset ja viljat | 3 | 3 | 0 | 0 | 1 | 34 | 1 | 27 | 32 | 0 | 0 | 53 | 0 | 2 | 0 | 22 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 179 |
| Juustot | 4 | 6 | 1 | 0 | 2 | 19 | 0 | 45 | 20 | 0 | 1 | 33 | 0 | 4 | 1 | 12 | 0 | 12 | 0 | 0 | 1 | 0 | 161 |
| Tuore liha (ja sisälmykset) | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 13 | 0 | 50 | 0 | 0 | 1 | 2 | 1 | 0 | 0 | 27 | 0 | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 | 104 |
| Öljyt ja rasvat/oliiviöljyt | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 20 | 0 | 9 | 26 | 0 | 0 | 38 | 1 | 0 | 0 | 6 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 104 |
| Lihaperustaiset tuotteet | 8 | 2 | 2 | 0 | 0 | 10 | 0 | 4 | 0 | 1 | 1 | 29 | 1 | 0 | 0 | 28 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 86 |
| Mineraalivedet | 31 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 31 |
| Leipomo-, konditoria-, makeis- ja keksituotteet | 4 | 0 | 1 | 1 | 0 | 7 | 0 | 3 | 1 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 26 |
| Muut eläinperäiset tuotteet (munat, hunaja, erilaiset maitotuotteet paitsi voi jne.) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 6 | 1 | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | 0 | 10 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 24 |
| Muut liitteeseen I kuuluvat tuotteet (mausteet jne.) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 7 | 1 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 0 | 0 | 0 | 1 (7) | 21 |
| Oluet | 12 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 17 |
| Tuore kala, nilviäiset ja äyriäiset | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 2 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 13 |
| Eteeriset öljyt | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 |
| Luonnonkumit ja hartsit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 |
| Heinä | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| YHTEENSÄ | 69 | 12 | 5 | 1 | 3 | 111 | 1 | 155 | 85 | 1 | 4 | 165 | 4 | 6 | 1 | 105 | 10 | 29 | 1 | 1 | 2 | 1 | 772 |

3.1.2

Järjestelmä on kaiken kaikkiaan osoittautunut tehokkaaksi. Kyseiset tuotteet edustavat käytännössä kaikkia tuoteluokkia, kuten kasvi- ja eläinperäisiä tuotteita, tuoreita ja jalostettuja tuotteita, juomia, kalatuotteita ja mausteita. Tämä ilmenee seuraavasta taulukosta, jossa esitetään joulukuussa 2007 ajantasaistetut tiedot. Taulukosta ilmenee myös, että suojattu maantieteellinen merkintä tai alkuperänimitys on kaikkiaan 772 tuotteella. Kun analysoidaan rekisteröityjen tuotteiden määrää, voidaan todeta, että esimerkiksi suojattujen alkuperänimitysten määrä on vuosina 2000–2006 noussut 22 prosenttia ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen määrä 40 prosenttia, eli vain viidessä vuodessa lisäystä on ollut keskimäärin 29 prosenttia.

LIITE I — Maatalouden pääosaston 15.12.2007 mennessä rekisteröimät alkuperänimitykset ja maantieteelliset merkinnät (http://ec.europa.eu/agriculture/qual/fi/1bbaa_fi.htm)

DE

AT

BE

CY

DK

ES

FI

FR

EL

HU

IE

IT

LU

NL

PL

PT

CZ

UK

SK

SI

SE

CO

Yht.

Hedelmät, vihannekset ja viljat

3

3

0

0

1

34

1

27

32

0

0

53

0

2

0

22

0

1

0

0

0

0

179

Juustot

4

6

1

0

2

19

0

45

20

0

1

33

0

4

1

12

0

12

0

0

1

0

161

Tuore liha (ja sisälmykset)

3

0

0

0

0

13

0

50

0

0

1

2

1

0

0

27

0

7

0

0

0

0

104

Öljyt ja rasvat/oliiviöljyt

1

1

1

0

0

20

0

9

26

0

0

38

1

0

0

6

0

0

0

1

0

0

104

Lihaperustaiset tuotteet

8

2

2

0

0

10

0

4

0

1

1

29

1

0

0

28

0

0

0

0

0

0

86

Mineraalivedet

31

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

31

Leipomo-, konditoria-, makeis- ja keksituotteet

4

0

1

1

0

7

0

3

1

0

0

3

0

0

0

0

4

0

1

0

1

0

26

Muut eläinperäiset tuotteet (munat, hunaja, erilaiset maitotuotteet paitsi voi jne.)

0

0

0

0

0

3

0

6

1

0

0

2

1

0

0

10

0

1

0

0

0

0

24

Muut liitteeseen I kuuluvat tuotteet (mausteet jne.)

0

0

0

0

0

4

0

7

1

0

0

4

0

0

0

0

1

3

0

0

0

1 (7)

21

Oluet

12

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

3

2

0

0

0

0

17

Tuore kala, nilviäiset ja äyriäiset

3

0

0

0

0

1

0

2

1

0

1

0

0

0

0

0

2

3

0

0

0

0

13

Eteeriset öljyt

0

0

0

0

0

0

0

1

1

0

0

1

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

3

Luonnonkumit ja hartsit

0

0

0

0

0

0

0

0

2

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

2

Heinä

0

0

0

0

0

0

0

1

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

1

YHTEENSÄ

69

12

5

1

3

111

1

155

85

1

4

165

4

6

1

105

10

29

1

1

2

1

772

| 3.1.3 | Maantieteellisten merkintöjen järjestelmää on käsitelty erityistutkimuksissa (ks. tutkimuksen pääosaston rahoittama Dolphins-hanke 1999–2003 ja Siner-GI-hanke 2004–2008) (8), joissa sitä on analysoitu eri näkökulmista. Nämä peräkkäin toteutetut hankkeet ovat tuoneet esiin tärkeitä näkökohtia yhteisön maantieteellisten merkintöjen tehokkuudesta. |
| --- | --- |

3.1.3

Maantieteellisten merkintöjen järjestelmää on käsitelty erityistutkimuksissa (ks. tutkimuksen pääosaston rahoittama Dolphins-hanke 1999–2003 ja Siner-GI-hanke 2004–2008) (8), joissa sitä on analysoitu eri näkökulmista. Nämä peräkkäin toteutetut hankkeet ovat tuoneet esiin tärkeitä näkökohtia yhteisön maantieteellisten merkintöjen tehokkuudesta.

| 3.1.3.1 | ETSK korostaa etenkin maantieteellisten merkintöjen organisointiin ja ”hallinnointiin” liittyviä ongelmia (aiheesta tehtyjä erityistutkimuksia ovat koordinoineet Pariisin INRAn professori Bertil Sylvander ja Parman yliopiston professori Filippo Arfini yhteistyössä Euroopan komission kanssa). Tässä yhteydessä voidaan erottaa kolme hallinnointimenetelmää:






  — | ”alueellinen” hallinnointi, jossa korostetaan kaikkien alueellisten toimijoiden (kuten instituutioiden, yritysten ja järjestöjen) osallistumista |
| --- | --- | --- |

3.1.3.1

ETSK korostaa etenkin maantieteellisten merkintöjen organisointiin ja ”hallinnointiin” liittyviä ongelmia (aiheesta tehtyjä erityistutkimuksia ovat koordinoineet Pariisin INRAn professori Bertil Sylvander ja Parman yliopiston professori Filippo Arfini yhteistyössä Euroopan komission kanssa). Tässä yhteydessä voidaan erottaa kolme hallinnointimenetelmää:

—

”alueellinen” hallinnointi, jossa korostetaan kaikkien alueellisten toimijoiden (kuten instituutioiden, yritysten ja järjestöjen) osallistumista

| — | ”alakohtainen” hallinnointi, jossa osallistujia ovat ainoastaan alan toimijat (alue on vain kehys) |
| --- | --- |

—

”alakohtainen” hallinnointi, jossa osallistujia ovat ainoastaan alan toimijat (alue on vain kehys)

| — | ”korporatiivinen” hallinnointi, jossa osallistujina ovat vain eräät alan toimijat, jotka voivat olla mukana myös puhtaasti opportunistisista syistä. |
| --- | --- |

—

”korporatiivinen” hallinnointi, jossa osallistujina ovat vain eräät alan toimijat, jotka voivat olla mukana myös puhtaasti opportunistisista syistä.

Tehokkuutta ajatellen on tehtävä ero ”vahvan” ja ”heikon” hallinnoinnin välillä. Vahvalla hallinnoinnilla tarkoitetaan hallinnointia, jonka avulla varmistetaan, että tuotteella on eri käyttäjien ja etenkin kuluttajien keskuudessa asianmukainen maine.

| 3.1.3.2 | ETSK korostaa myös, että maantieteellisten merkintöjen kaupallinen menestys on vielä vähäinen ja että se on merkittävä ainoastaan silloin, kun rakenteet ovat alun pitäen hyvät, kun tuotteet ovat sisällöltään korkealaatuisia ja kun hallinnoijina toimivat organisaatiot, jotka kykenevät luomaan yritysverkkoja ja toteuttamaan tehokkaita kaupallisia strategioita. Maantieteellisellä merkinnällä varustetun tuotteen sisällön sekä laadullisten ja mahdollisesti alueellisten arvojen välittäminen on alkuperänimityksen menestyksen kannalta ratkaiseva tekijä. Maantieteellisen merkinnän käytössäoloajan pituus luonnollisesti edistää asiaa, mutta se ei kuitenkaan poista organisaatioihin kohdistettavien entistä tehokkaampien tukitoimien sekä aiempaa tehokkaamman viestinnän tarvetta. |
| --- | --- |

3.1.3.2

ETSK korostaa myös, että maantieteellisten merkintöjen kaupallinen menestys on vielä vähäinen ja että se on merkittävä ainoastaan silloin, kun rakenteet ovat alun pitäen hyvät, kun tuotteet ovat sisällöltään korkealaatuisia ja kun hallinnoijina toimivat organisaatiot, jotka kykenevät luomaan yritysverkkoja ja toteuttamaan tehokkaita kaupallisia strategioita. Maantieteellisellä merkinnällä varustetun tuotteen sisällön sekä laadullisten ja mahdollisesti alueellisten arvojen välittäminen on alkuperänimityksen menestyksen kannalta ratkaiseva tekijä. Maantieteellisen merkinnän käytössäoloajan pituus luonnollisesti edistää asiaa, mutta se ei kuitenkaan poista organisaatioihin kohdistettavien entistä tehokkaampien tukitoimien sekä aiempaa tehokkaamman viestinnän tarvetta.

| 3.1.3.3 | ETSK korostaa kuitenkin, ettei maantieteellisten merkintöjen järjestelmän taloudellista ja yhteiskunnallista arvoa voida mitata pelkästään myytäväksi tarkoitetun bruttotuotannon osuutta kuvaavilla määrällisillä tai tilastollisilla indikaattoreilla, koska sekä tiettyihin alueisiin että tietyn maan ja koko EU:n kauppataseeseen kohdistuvat havaittavat seuraukset ja vaikutukset koskevat maatalouden ohella lukuisia yhteiskunnallis-taloudellisia tekijöitä. |
| --- | --- |

3.1.3.3

ETSK korostaa kuitenkin, ettei maantieteellisten merkintöjen järjestelmän taloudellista ja yhteiskunnallista arvoa voida mitata pelkästään myytäväksi tarkoitetun bruttotuotannon osuutta kuvaavilla määrällisillä tai tilastollisilla indikaattoreilla, koska sekä tiettyihin alueisiin että tietyn maan ja koko EU:n kauppataseeseen kohdistuvat havaittavat seuraukset ja vaikutukset koskevat maatalouden ohella lukuisia yhteiskunnallis-taloudellisia tekijöitä.

| 3.1.4 | ETSK:n mielestä maantieteellisiin merkintöihin liittyvä hyvin tärkeä näkökohta on merkintöjen ja maaseudun kehittämisen yhteys. Alkuperämerkinnät, jotka olivat alun perin tuotteen suojaväline, ovat nykyisin muuttuneet usein todelliseksi mahdollisuudeksi tuoda esille tietyn maantieteellisen alueen kulttuurisia erityispiirteitä. Tämän perusteella on helppo ymmärtää mahdollisuudet, jotka voitaisiin saada aikaan laajentamalla maantieteellisten merkintöjen järjestelmää myös muihin kuin maataloustuotteisiin, sekä se, että tämä on maaseudun kehittämistä koskevien yhteisön pitkän aikavälin suuntaviivojen mukaista (vihreä kirja 1985, tiedonanto maaseudun tulevaisuudesta 1988, Corkin julistus 1995). |
| --- | --- |

3.1.4

ETSK:n mielestä maantieteellisiin merkintöihin liittyvä hyvin tärkeä näkökohta on merkintöjen ja maaseudun kehittämisen yhteys. Alkuperämerkinnät, jotka olivat alun perin tuotteen suojaväline, ovat nykyisin muuttuneet usein todelliseksi mahdollisuudeksi tuoda esille tietyn maantieteellisen alueen kulttuurisia erityispiirteitä. Tämän perusteella on helppo ymmärtää mahdollisuudet, jotka voitaisiin saada aikaan laajentamalla maantieteellisten merkintöjen järjestelmää myös muihin kuin maataloustuotteisiin, sekä se, että tämä on maaseudun kehittämistä koskevien yhteisön pitkän aikavälin suuntaviivojen mukaista (vihreä kirja 1985, tiedonanto maaseudun tulevaisuudesta 1988, Corkin julistus 1995).

| 3.1.4.1 | Tyypillinen tuote voi ja sen tuleekin tässä kulttuurisen edistäjän roolissaan vauhdittaa maaseutualueiden taloutta etenkin heikoimmin kehittyneillä alueilla. Tätä näkökohtaa ei kuitenkaan tule tarkastella ainoastaan yhteisön näkökulmasta. ETSK korostaa, että kun ajatellaan nykyistä unionin järjestelmää ja EU:n ulkopuolisten maiden mahdollisuutta käyttää EU-merkintöjä, maantieteellisten merkintöjen ja maaseudun kehittämisen käsitteellinen yhdistäminen sekä siihen perustuvat käytännön sovellukset ovat erityisen houkuttelevia kehitysmaille. Merkittävien ja arvovaltaisten kansainvälisten toimijoiden (Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO, Maailmanpankki) kannanottojen mukaan maantieteellisten merkinnän käsitteen ja kehitysmaissa ”paikallisosaamiseksi” tai yksinkertaisesti perinteeksi kutsutun käsitteen välillä on looginen yhteys. Tämän suuntaisia ovat FAO:n ja Maailmanpankin parhaillaan laatimat (EU:n menettelyjen ja lainsäädännön mukaiset) ”Maantieteellisten merkintöjen käyttöoppaat”, joita jaetaan kehitysmaihin. |
| --- | --- |

3.1.4.1

Tyypillinen tuote voi ja sen tuleekin tässä kulttuurisen edistäjän roolissaan vauhdittaa maaseutualueiden taloutta etenkin heikoimmin kehittyneillä alueilla. Tätä näkökohtaa ei kuitenkaan tule tarkastella ainoastaan yhteisön näkökulmasta. ETSK korostaa, että kun ajatellaan nykyistä unionin järjestelmää ja EU:n ulkopuolisten maiden mahdollisuutta käyttää EU-merkintöjä, maantieteellisten merkintöjen ja maaseudun kehittämisen käsitteellinen yhdistäminen sekä siihen perustuvat käytännön sovellukset ovat erityisen houkuttelevia kehitysmaille. Merkittävien ja arvovaltaisten kansainvälisten toimijoiden (Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO, Maailmanpankki) kannanottojen mukaan maantieteellisten merkinnän käsitteen ja kehitysmaissa ”paikallisosaamiseksi” tai yksinkertaisesti perinteeksi kutsutun käsitteen välillä on looginen yhteys. Tämän suuntaisia ovat FAO:n ja Maailmanpankin parhaillaan laatimat (EU:n menettelyjen ja lainsäädännön mukaiset) ”Maantieteellisten merkintöjen käyttöoppaat”, joita jaetaan kehitysmaihin.

| 3.1.5 | Komitean mukaan huomioon otettava lisänäkökohta on maantieteellisten merkintöjen järjestelmän myönteinen vaikutus ympäristönäkökohtiin alueilla, joilta kyseiset tuotteet ovat peräisin. Tyypillinen tuotanto perustuu suurelta osin perinteisiin tuotanto- ja/tai jalostusmenetelmiin. Niiden yhteydessä käytetään vain vähän tai ei lainkaan ympäristölle mahdollisesti vaarallisia teknisiä menetelmiä ja/tai hyödynnetään biologista monimuotoisuutta sekä maiseman- ja ympäristönsuojelua edistäviä, tehomaataloudesta poikkeavia menetelmiä. |
| --- | --- |

3.1.5

Komitean mukaan huomioon otettava lisänäkökohta on maantieteellisten merkintöjen järjestelmän myönteinen vaikutus ympäristönäkökohtiin alueilla, joilta kyseiset tuotteet ovat peräisin. Tyypillinen tuotanto perustuu suurelta osin perinteisiin tuotanto- ja/tai jalostusmenetelmiin. Niiden yhteydessä käytetään vain vähän tai ei lainkaan ympäristölle mahdollisesti vaarallisia teknisiä menetelmiä ja/tai hyödynnetään biologista monimuotoisuutta sekä maiseman- ja ympäristönsuojelua edistäviä, tehomaataloudesta poikkeavia menetelmiä.

| 3.1.6 | Tehokkuutta ajatellen on myös otettava huomioon tulevaisuuden näkymien mahdolliset muutokset. ETSK:n mielestä on nimittäin olemassa merkkejä siitä, että tähän asti muuttumattomina pidetyt olosuhteet saattavat olla muuttumassa. Esimerkiksi useat monikansalliset elintarvikealan yritykset ja jakeluketjut käynnistävät aloitteita maantieteellisellä merkinnällä varustettujen tuotteiden lisäämiseksi tuotevalikoimaansa ja menevät näin osittain pidemmälle kuin kansainvälinen merkintäpolitiikka ja maailmanmarkkinastrategia, joissa on tähän mennessä kyseenalaistettu alkuperämerkintöjen tarpeellisuus ja oikeutus. Tämä ilmiö on erittäin mielenkiintoinen ennakkotapaus, ja sen eteneminen saattaa olla hyvin merkittävää maantieteellisten merkintöjen kehitykselle. |
| --- | --- |

3.1.6

Tehokkuutta ajatellen on myös otettava huomioon tulevaisuuden näkymien mahdolliset muutokset. ETSK:n mielestä on nimittäin olemassa merkkejä siitä, että tähän asti muuttumattomina pidetyt olosuhteet saattavat olla muuttumassa. Esimerkiksi useat monikansalliset elintarvikealan yritykset ja jakeluketjut käynnistävät aloitteita maantieteellisellä merkinnällä varustettujen tuotteiden lisäämiseksi tuotevalikoimaansa ja menevät näin osittain pidemmälle kuin kansainvälinen merkintäpolitiikka ja maailmanmarkkinastrategia, joissa on tähän mennessä kyseenalaistettu alkuperämerkintöjen tarpeellisuus ja oikeutus. Tämä ilmiö on erittäin mielenkiintoinen ennakkotapaus, ja sen eteneminen saattaa olla hyvin merkittävää maantieteellisten merkintöjen kehitykselle.

| 3.1.7 | Eräistä tutkimuksista ilmenee tässä yhteydessä, että Yhdysvallat on hellittämässä vastustustaan (joka perustuu hyvin erilaiseen maatalous- ja elintarviketuotteiden tilanteeseen sekä usein vastakkaisiin kauppastrategioihin) unionin maantieteellisten merkintöjen järjestelmää kohtaan. Tämä johtuu Yhdysvaltojen muuttuvista tuotantoedellytyksistä. Yhdysvalloissa on jo olemassa tuotantoyrityksiä, joiden tuotteiden menestys on yhteydessä myös alkuperään ja jotka nyt valittavat asianmukaisen suojan puutetta. Esimerkkinä mainittakoon Kalifornian Napa Valleyn viinit. Sen lisäksi on Yhdysvaltojen eri osavaltiossa ja Kanadassa on olemassa muitakin tuotteita (Florida Orange, Bleuet du Lac Saint-Jean), joiden alkuperänimityksiä on kopioitu ja jotka ovat joutuneet kilpailuvääristymien kohteeksi kotimaassa tai naapurivaltiossa. |
| --- | --- |

3.1.7

Eräistä tutkimuksista ilmenee tässä yhteydessä, että Yhdysvallat on hellittämässä vastustustaan (joka perustuu hyvin erilaiseen maatalous- ja elintarviketuotteiden tilanteeseen sekä usein vastakkaisiin kauppastrategioihin) unionin maantieteellisten merkintöjen järjestelmää kohtaan. Tämä johtuu Yhdysvaltojen muuttuvista tuotantoedellytyksistä. Yhdysvalloissa on jo olemassa tuotantoyrityksiä, joiden tuotteiden menestys on yhteydessä myös alkuperään ja jotka nyt valittavat asianmukaisen suojan puutetta. Esimerkkinä mainittakoon Kalifornian Napa Valleyn viinit. Sen lisäksi on Yhdysvaltojen eri osavaltiossa ja Kanadassa on olemassa muitakin tuotteita (Florida Orange, Bleuet du Lac Saint-Jean), joiden alkuperänimityksiä on kopioitu ja jotka ovat joutuneet kilpailuvääristymien kohteeksi kotimaassa tai naapurivaltiossa.

| 3.1.8 | ETSK muistuttaa myös yleisestä suuntauksesta, jonka mukaan kuluttajat kiinnittävät yhä enemmän huomiota tuotteiden alkuperään. Sitä pidetään ominaisuutena, joka vaikuttaa ostopäätökseen (ks. esimerkiksi unionin Typic-2005- ja Dolphins-2002-hankkeiden tulokset). Samalla kuluttajat vaikuttavat olevan valmiita maksamaan korkeamman hinnan alkuperämerkinnällä varustetuista tuotteista, sillä niitä pidetään yleisesti ottaen muita laadukkaampina ja turvallisempina. Tässä yhteydessä voidaan tarkastella myös uusia aiheita, jotka koskevat raaka-aineiden alkuperän määrittämistä sekä maantieteellisellä merkinnällä varustettujen tuotteiden käyttöä elintarvikevalmisteiden ainesosina. |
| --- | --- |

3.1.8

ETSK muistuttaa myös yleisestä suuntauksesta, jonka mukaan kuluttajat kiinnittävät yhä enemmän huomiota tuotteiden alkuperään. Sitä pidetään ominaisuutena, joka vaikuttaa ostopäätökseen (ks. esimerkiksi unionin Typic-2005- ja Dolphins-2002-hankkeiden tulokset). Samalla kuluttajat vaikuttavat olevan valmiita maksamaan korkeamman hinnan alkuperämerkinnällä varustetuista tuotteista, sillä niitä pidetään yleisesti ottaen muita laadukkaampina ja turvallisempina. Tässä yhteydessä voidaan tarkastella myös uusia aiheita, jotka koskevat raaka-aineiden alkuperän määrittämistä sekä maantieteellisellä merkinnällä varustettujen tuotteiden käyttöä elintarvikevalmisteiden ainesosina.

| 3.1.8.1 | ETSK toteaa kuitenkin, että unionin sertifiointijärjestelmien ja niiden logojen tunnistaminen on vielä heikkoa ja hyvin epäyhtenäistä. Välimeren alueen kansainvälisen maataloustieteellisen tutkimuskeskuksen (International Centre for Advanced Mediterranean Agronomic Studies, CIHEAM) aiheesta ”Välimeren alueen elintarviketuotteiden identiteetti ja laatu” (Pariisi 2007) laatimasta tutkimuksesta ilmenee, että Euroopan kansalaisista 80 prosenttia ei ole koskaan kuullut puhuttavan suojatusta alkuperänimityksestä eikä 86 prosenttia maantieteellisestä merkinnästä. Kun sama kysymys kuitenkin esitetään vastaaviin kansallisiin nimityksiin viitaten (esimerkiksi denominación de origen Espanjassa tai appellation d'origine contrôlée Ranskassa), tunnettuus on huomattavasti parempi. Kyseessä on ilmeinen kuluttajiin kohdennetun viestinnän ja edistämistoiminnan ongelma yhteisötasolla. |
| --- | --- |

3.1.8.1

ETSK toteaa kuitenkin, että unionin sertifiointijärjestelmien ja niiden logojen tunnistaminen on vielä heikkoa ja hyvin epäyhtenäistä. Välimeren alueen kansainvälisen maataloustieteellisen tutkimuskeskuksen (International Centre for Advanced Mediterranean Agronomic Studies, CIHEAM) aiheesta ”Välimeren alueen elintarviketuotteiden identiteetti ja laatu” (Pariisi 2007) laatimasta tutkimuksesta ilmenee, että Euroopan kansalaisista 80 prosenttia ei ole koskaan kuullut puhuttavan suojatusta alkuperänimityksestä eikä 86 prosenttia maantieteellisestä merkinnästä. Kun sama kysymys kuitenkin esitetään vastaaviin kansallisiin nimityksiin viitaten (esimerkiksi denominación de origen Espanjassa tai appellation d'origine contrôlée Ranskassa), tunnettuus on huomattavasti parempi. Kyseessä on ilmeinen kuluttajiin kohdennetun viestinnän ja edistämistoiminnan ongelma yhteisötasolla.

3.2   Unionin järjestelmä sekä monen- ja kahdenväliset kauppaneuvottelut

3.2.1   Strateginen intressi

| 3.2.1.1 | Cancúnissa syyskuussa 2003 järjestetyn ministerikonferenssin kulku ja kielteinen tulos osoittivat, ettei kauppaneuvotteluissa käsitellä enää vain hintoja ja tulleja vastavuoroisen markkinoille pääsyn helpottamiseksi vaan myös erilaisia tuotantomalleja (eli historiaa, perinteitä sekä tuotanto- ja ravintotyyppejä). Tuotanto- ja ravintoperinteiden vastavuoroinen tunteminen ja arvostaminen on myös onnistuneiden kauppaneuvottelujen ehdoton edellytys. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Cancúnissa syyskuussa 2003 järjestetyn ministerikonferenssin kulku ja kielteinen tulos osoittivat, ettei kauppaneuvotteluissa käsitellä enää vain hintoja ja tulleja vastavuoroisen markkinoille pääsyn helpottamiseksi vaan myös erilaisia tuotantomalleja (eli historiaa, perinteitä sekä tuotanto- ja ravintotyyppejä). Tuotanto- ja ravintoperinteiden vastavuoroinen tunteminen ja arvostaminen on myös onnistuneiden kauppaneuvottelujen ehdoton edellytys.

| 3.2.1.2 | Euroopan yhteisö vertaa siis kauppaneuvotteluja käydessään omaa yhteiskunta- ja talousmalliaan muihin oikeutettuihin malleihin. ETSK onkin sitä mieltä, että Euroopan yhteisön neuvottelualoitteet voivat olla tehokkaita ja asianmukaisia vain, jos ne kuuluvat kiinteästi ulkosuhdepolitiikkaan, jonka piiriin kuuluvat myös teollis- ja tekijänoikeuksien suojasta ja kaupasta käytävät neuvottelut. Tähän yhteyteen liitetty laatupolitiikka saattaa myös toimia sääntelyjärjestelmänä, joka on yhteensopiva laajemman ja yleisemmän kansainvälisen yhteistyön lähtökohtien kanssa. Tällainen yhteistyö on yhä merkittävämpää maailmanlaajuisen vakauden kannalta. |
| --- | --- |

3.2.1.2

Euroopan yhteisö vertaa siis kauppaneuvotteluja käydessään omaa yhteiskunta- ja talousmalliaan muihin oikeutettuihin malleihin. ETSK onkin sitä mieltä, että Euroopan yhteisön neuvottelualoitteet voivat olla tehokkaita ja asianmukaisia vain, jos ne kuuluvat kiinteästi ulkosuhdepolitiikkaan, jonka piiriin kuuluvat myös teollis- ja tekijänoikeuksien suojasta ja kaupasta käytävät neuvottelut. Tähän yhteyteen liitetty laatupolitiikka saattaa myös toimia sääntelyjärjestelmänä, joka on yhteensopiva laajemman ja yleisemmän kansainvälisen yhteistyön lähtökohtien kanssa. Tällainen yhteistyö on yhä merkittävämpää maailmanlaajuisen vakauden kannalta.

3.2.2   Sääntelyprosessi

| 3.2.2.1 | Yksi yhteisön lainsäädännön perusperiaatteita on tunnetusti tavaroiden vapaa liikkuvuus unionin yhtenäismarkkinoilla (EY:n perustamissopimuksen 23 artikla). Jäsenvaltioiden hyvin erilaisten lainsäädäntöjen vuoksi kyseistä periaatetta on ollut vaikea soveltaa. Erot liittyvät siis historiallisesta näkökulmasta tarkasteltuna monimutkaiseen, ristiriitaiseen ja epäyhtenäiseen kansainvälisten sopimusten ja normien kehykseen. Markkinoiden maailmanlaajuistuessa tilanne on entistä huolestuttavampi. Tämän vuoksi on strategisesti tärkeää, että yhä avoimemmilla markkinoilla varmistetaan talouden toimijoiden rehti kilpailu. Maantieteellisiä merkintöjä koskevalla yhtenäisellä lainsäädännöllä saattaa myös olla tämänsuuntainen vaikutus. |
| --- | --- |

3.2.2.1

Yksi yhteisön lainsäädännön perusperiaatteita on tunnetusti tavaroiden vapaa liikkuvuus unionin yhtenäismarkkinoilla (EY:n perustamissopimuksen 23 artikla). Jäsenvaltioiden hyvin erilaisten lainsäädäntöjen vuoksi kyseistä periaatetta on ollut vaikea soveltaa. Erot liittyvät siis historiallisesta näkökulmasta tarkasteltuna monimutkaiseen, ristiriitaiseen ja epäyhtenäiseen kansainvälisten sopimusten ja normien kehykseen. Markkinoiden maailmanlaajuistuessa tilanne on entistä huolestuttavampi. Tämän vuoksi on strategisesti tärkeää, että yhä avoimemmilla markkinoilla varmistetaan talouden toimijoiden rehti kilpailu. Maantieteellisiä merkintöjä koskevalla yhtenäisellä lainsäädännöllä saattaa myös olla tämänsuuntainen vaikutus.

| 3.2.2.2 | Unionissa on oikeuskäytännön keinoin vähitellen edistetty yhtenäistämistä merkittävästi sellaisten EY:n tuomioistuimen tuomioiden avulla, jotka on alun perin annettu vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen pohjalta. |
| --- | --- |

3.2.2.2

Unionissa on oikeuskäytännön keinoin vähitellen edistetty yhtenäistämistä merkittävästi sellaisten EY:n tuomioistuimen tuomioiden avulla, jotka on alun perin annettu vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen pohjalta.

| 3.2.2.3 | Kansainvälisellä tasolla maantieteellisten merkintöjen yhteiseen lähestymistapaan pyritään ensisijaisesti teollisoikeuksien ja toissijaisesti immateriaalioikeuksien suojaa koskevin neuvotteluin ja sopimuksin. Pariisin yleissopimuksesta (1883, 169 jäsenmaata) Madridin sopimukseen (1891, 34 jäsenmaata) ja Lissabonin sopimukseen (1958, 23 jäsenmaata) on tunnustettu periaate, jonka mukaan tuote liittyy alueeseen, jolta se on peräisin. Kun ajatellaan oikeusvarmuutta, tarkastuksia sekä laittoman jäljittelyn mahdollisuutta, säännökset ovat kuitenkin edelleen pitkälti riittämättömät. |
| --- | --- |

3.2.2.3

Kansainvälisellä tasolla maantieteellisten merkintöjen yhteiseen lähestymistapaan pyritään ensisijaisesti teollisoikeuksien ja toissijaisesti immateriaalioikeuksien suojaa koskevin neuvotteluin ja sopimuksin. Pariisin yleissopimuksesta (1883, 169 jäsenmaata) Madridin sopimukseen (1891, 34 jäsenmaata) ja Lissabonin sopimukseen (1958, 23 jäsenmaata) on tunnustettu periaate, jonka mukaan tuote liittyy alueeseen, jolta se on peräisin. Kun ajatellaan oikeusvarmuutta, tarkastuksia sekä laittoman jäljittelyn mahdollisuutta, säännökset ovat kuitenkin edelleen pitkälti riittämättömät.

3.2.3   TRIPS-sopimus: kehitys ja prosessin pattitilanne

| 3.2.3.1 | Vuonna 1994 tehtyyn TRIPS-sopimukseen sisältyy erillinen, maantieteellisille merkinnöille omistettu luku, jossa käsitellään teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyviä näkökohtia:






  a) | maantieteellisten merkintöjen määritelmä (22 artikla) |
| --- | --- | --- |

3.2.3.1

Vuonna 1994 tehtyyn TRIPS-sopimukseen sisältyy erillinen, maantieteellisille merkinnöille omistettu luku, jossa käsitellään teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyviä näkökohtia:

a)

maantieteellisten merkintöjen määritelmä (22 artikla)

| b) | kaikkien tuotteiden maantieteellisten merkintöjen yleiset suojastandardit (22 artiklan 2 ja 4 kohta) |
| --- | --- |

b)

kaikkien tuotteiden maantieteellisten merkintöjen yleiset suojastandardit (22 artiklan 2 ja 4 kohta)

| c) | viinin ja alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen lisäsuoja (23 artikla) |
| --- | --- |

c)

viinin ja alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen lisäsuoja (23 artikla)

| d) | tulevat neuvottelut ja poikkeukset (24 artikla). |
| --- | --- |

d)

tulevat neuvottelut ja poikkeukset (24 artikla).

| 3.2.3.2 | Kansainvälisissä sopimuksissa käytetty käsitteistö ”paikan” ja ”tuotteen” yhteydelle on porrastettu ”yhteysasteen” mukaisesti: alkuperämerkintä (Madrid 1891), maantieteellinen merkintä (TRIPS-sopimus 1994) ja alkuperänimitys (Lissabon 1958). Tiivistetysti voitaisiin sanoa, että kaikki alkuperänimitykset ovat maantieteellisiä merkintöjä. Kaikki maantieteelliset merkinnät eivät kuitenkaan ole alkuperänimityksiä. Sabrina Cernicchiaron (Parman yliopisto) väitöskirjassa ”Analyysi maantieteellisten merkintöjen kansainvälisestä tunnustamisesta” (Analisi della politica di riconoscimento internazionale delle indicazioni geografiche) tiettyyn alueeseen liittyvät tuotetyypit on ryhmitelty erilaisten kansainvälisten sopimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

3.2.3.2

Kansainvälisissä sopimuksissa käytetty käsitteistö ”paikan” ja ”tuotteen” yhteydelle on porrastettu ”yhteysasteen” mukaisesti: alkuperämerkintä (Madrid 1891), maantieteellinen merkintä (TRIPS-sopimus 1994) ja alkuperänimitys (Lissabon 1958). Tiivistetysti voitaisiin sanoa, että kaikki alkuperänimitykset ovat maantieteellisiä merkintöjä. Kaikki maantieteelliset merkinnät eivät kuitenkaan ole alkuperänimityksiä. Sabrina Cernicchiaron (Parman yliopisto) väitöskirjassa ”Analyysi maantieteellisten merkintöjen kansainvälisestä tunnustamisesta” (Analisi della politica di riconoscimento internazionale delle indicazioni geografiche) tiettyyn alueeseen liittyvät tuotetyypit on ryhmitelty erilaisten kansainvälisten sopimusten mukaisesti.

| 3.2.3.3 | Kansainvälisessä kaupassa TRIPS-sopimus on tuotteiden teollis- ja tekijänoikeuksien suojan sopimushistoriassa merkittävä etappi, mutta siinä jätetään kuitenkin monet tärkeät näkökohdat vaille ratkaisua. TRIPS-sopimuksessa otettiin käyttöön maantieteellisten merkintöjen yleismääritelmä, jota nykyisin sovelletaan 151 sopimusvaltiossa, sekä määriteltiin yhtenäinen riitatapausten ratkaisujärjestelmä. Samalla on muistutettava ainakin kolmesta vakavasta puutteesta:






  a) | kielteisen suojan periaatteen käyttöönotto (valtioilla on keinot estää maantieteellisten merkintöjen epäasiallinen käyttö) |
| --- | --- | --- |

3.2.3.3

Kansainvälisessä kaupassa TRIPS-sopimus on tuotteiden teollis- ja tekijänoikeuksien suojan sopimushistoriassa merkittävä etappi, mutta siinä jätetään kuitenkin monet tärkeät näkökohdat vaille ratkaisua. TRIPS-sopimuksessa otettiin käyttöön maantieteellisten merkintöjen yleismääritelmä, jota nykyisin sovelletaan 151 sopimusvaltiossa, sekä määriteltiin yhtenäinen riitatapausten ratkaisujärjestelmä. Samalla on muistutettava ainakin kolmesta vakavasta puutteesta:

a)

kielteisen suojan periaatteen käyttöönotto (valtioilla on keinot estää maantieteellisten merkintöjen epäasiallinen käyttö)

| b) | heikon ja tarkemmin määrittelemättömän ”monenvälisen ilmoitus- ja rekisteröintijärjestelmän” käyttöönotto (Vielä nykyäänkin säännöistä on olemassa kaksi erilaista ja vastakkaista käsitystä: toisen mukaan säännöt ovat velvoittavia ja sitovia, ja toisen mukaan järjestelmä perustuu vapaaehtoisuuteen.) |
| --- | --- |

b)

heikon ja tarkemmin määrittelemättömän ”monenvälisen ilmoitus- ja rekisteröintijärjestelmän” käyttöönotto (Vielä nykyäänkin säännöistä on olemassa kaksi erilaista ja vastakkaista käsitystä: toisen mukaan säännöt ovat velvoittavia ja sitovia, ja toisen mukaan järjestelmä perustuu vapaaehtoisuuteen.)

| c) | maataloustuotteiden yleissuojan ja lisäsuojan käytännössä epäyhtenäinen kohtelu (saman oikeudellisen lähteen yhteydessä!). |
| --- | --- |

c)

maataloustuotteiden yleissuojan ja lisäsuojan käytännössä epäyhtenäinen kohtelu (saman oikeudellisen lähteen yhteydessä!).

| 3.2.3.4 | Lisäksi on olemassa muita alueellisia sopimuksia, joissa käsitellään maantieteellisten merkintöjen suojaa, kuten Afrikan teollis- ja tekijänoikeuksien järjestön (African Intellectual Property Organisation, AIPO) maaliskuussa 1977 tekemä sopimus tai Afrikan alueellisen teollis- ja tekijänoikeuksien järjestön (African Regional Industrial Property Organization, ARIPO) maaliskuussa 1997 merkeistä laatima Banjulin pöytäkirja. |
| --- | --- |

3.2.3.4

Lisäksi on olemassa muita alueellisia sopimuksia, joissa käsitellään maantieteellisten merkintöjen suojaa, kuten Afrikan teollis- ja tekijänoikeuksien järjestön (African Intellectual Property Organisation, AIPO) maaliskuussa 1977 tekemä sopimus tai Afrikan alueellisen teollis- ja tekijänoikeuksien järjestön (African Regional Industrial Property Organization, ARIPO) maaliskuussa 1997 merkeistä laatima Banjulin pöytäkirja.

3.2.4   Eurooppalaisten tuottajien vaikeudet sekä asianmukaisen kansainvälisen kilpailun solmukohdat

| 3.2.4.1 | ETSK korostaa, että riittämätön sääntely kansainvälisellä tasolla aiheuttaa unionissa huomattavia vaikeuksia maantieteellisellä merkinnällä varustettujen tuotteiden tuottajille. Maantieteellisten merkintöjen epäasianmukaisen käytön lisääntyminen sekä maittain hyvin vaihteleva lainsäädäntökehys maantieteellisten merkintöjen suojelemiseksi vääristävät vakavasti Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenvaltioiden välistä kilpailua ja kaupankäyntiä. |
| --- | --- |

3.2.4.1

ETSK korostaa, että riittämätön sääntely kansainvälisellä tasolla aiheuttaa unionissa huomattavia vaikeuksia maantieteellisellä merkinnällä varustettujen tuotteiden tuottajille. Maantieteellisten merkintöjen epäasianmukaisen käytön lisääntyminen sekä maittain hyvin vaihteleva lainsäädäntökehys maantieteellisten merkintöjen suojelemiseksi vääristävät vakavasti Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenvaltioiden välistä kilpailua ja kaupankäyntiä.

| 3.2.4.2 | Ensimmäisenä vaikeutena on usein asianomaisten markkinoiden sisäisten sääntöjen oikea tulkinta. Eräät maantieteellisellä merkinnällä varustettujen tuotteiden eurooppalaiset tuottajat ovat onnistuneet suojaamaan nimensä myös EU:n ulkopuolella, mutta näissäkin tapauksissa on olemassa esimerkkejä väärinkäytöksistä, väärennyksistä sekä kaupan huomattavista byrokraattisista esteistä. Väärinkäyttö on suoraan verrannollinen maantieteellisellä merkinnällä varustetun tuotteen tunnettuuteen. Kielteiset taloudelliset vaikutukset ovat huomattavia, eikä eurooppalainen yritys pysty sitouttamaan kuluttajia tuotteeseen millään markkinointistrategialla. Tällainen tilanne on kaiken kaikkiaan petos EU:n ulkopuolisten maiden kuluttajia kohtaan ja vahingoittaa yleisesti eurooppalaisen maatalous- ja elintarvikemallin mainetta. |
| --- | --- |

3.2.4.2

Ensimmäisenä vaikeutena on usein asianomaisten markkinoiden sisäisten sääntöjen oikea tulkinta. Eräät maantieteellisellä merkinnällä varustettujen tuotteiden eurooppalaiset tuottajat ovat onnistuneet suojaamaan nimensä myös EU:n ulkopuolella, mutta näissäkin tapauksissa on olemassa esimerkkejä väärinkäytöksistä, väärennyksistä sekä kaupan huomattavista byrokraattisista esteistä. Väärinkäyttö on suoraan verrannollinen maantieteellisellä merkinnällä varustetun tuotteen tunnettuuteen. Kielteiset taloudelliset vaikutukset ovat huomattavia, eikä eurooppalainen yritys pysty sitouttamaan kuluttajia tuotteeseen millään markkinointistrategialla. Tällainen tilanne on kaiken kaikkiaan petos EU:n ulkopuolisten maiden kuluttajia kohtaan ja vahingoittaa yleisesti eurooppalaisen maatalous- ja elintarvikemallin mainetta.

| 3.2.4.3 | Maissa, joissa noudatetaan sui generis -järjestelmää maantieteellisten merkintöjen rekisteröinnissä, eurooppalaisilla tuottajilla on vähemmän vaikeuksia. Tiettyjen moniosaisten nimitysten — joihin sisältyy esimerkiksi käsite ”tyyppi” tai ”laji” — suojelu on kuitenkin edelleen vaikeaa. Eurooppalaisille tuottajille aiheutuu yleensä korkeita kustannuksia, ja heillä on huomattavia oikeudellisia vaikeuksia osoittaa, ettei maantieteellinen merkintä ole yleisnimi. |
| --- | --- |

3.2.4.3

Maissa, joissa noudatetaan sui generis -järjestelmää maantieteellisten merkintöjen rekisteröinnissä, eurooppalaisilla tuottajilla on vähemmän vaikeuksia. Tiettyjen moniosaisten nimitysten — joihin sisältyy esimerkiksi käsite ”tyyppi” tai ”laji” — suojelu on kuitenkin edelleen vaikeaa. Eurooppalaisille tuottajille aiheutuu yleensä korkeita kustannuksia, ja heillä on huomattavia oikeudellisia vaikeuksia osoittaa, ettei maantieteellinen merkintä ole yleisnimi.

| 3.2.4.4 | Selkeän ja tunnustetun kansainvälisen lainsäädäntökehyksen puuttuessa eurooppalaiset tuottajat hyödyntävät markkinoille pääsyssä merkkisuojaa (yksityiset yritysmerkit, yhteisömerkit ja tarkastusmerkit). Myös tässä strategiassa on huomattavia vaikeuksia. Kansainvälisillä markkinoilla on usein tuotteita, joiden nimeen sisältyy jo se maantieteellinen merkintä, jonka eurooppalainen tuottaja haluaa rekisteröidä (tässä tapauksessa on ryhdyttävä vaikeisiin oikeustoimiin merkin käyttämisestä). Lisäksi jo rekisteröity merkintä voi menettää suojansa, jos asianomaiset markkinat suljetaan terveydensuojelullisista syistä eikä merkintää voida käyttää jatkuvasti. |
| --- | --- |

3.2.4.4

Selkeän ja tunnustetun kansainvälisen lainsäädäntökehyksen puuttuessa eurooppalaiset tuottajat hyödyntävät markkinoille pääsyssä merkkisuojaa (yksityiset yritysmerkit, yhteisömerkit ja tarkastusmerkit). Myös tässä strategiassa on huomattavia vaikeuksia. Kansainvälisillä markkinoilla on usein tuotteita, joiden nimeen sisältyy jo se maantieteellinen merkintä, jonka eurooppalainen tuottaja haluaa rekisteröidä (tässä tapauksessa on ryhdyttävä vaikeisiin oikeustoimiin merkin käyttämisestä). Lisäksi jo rekisteröity merkintä voi menettää suojansa, jos asianomaiset markkinat suljetaan terveydensuojelullisista syistä eikä merkintää voida käyttää jatkuvasti.

3.2.5   Kahdenväliset neuvottelut ja sopimukset

| 3.2.5.1 | Koska monenväliset neuvottelut ovat kriisissä tai umpikujassa — jonka yli on ehdottomasti päästävä — ovat kahdenväliset neuvottelut muodostuneet kansainvälisissä kauppaneuvotteluissa vähitellen yhä tärkeämmiksi. Maailmanlaajuisesti on olemassa noin 300 kahdenvälistä sopimusta, ja vuoteen 2010 mennessä niiden määrä saattaa nousta 400:aan. Suuntaus on huolestuttava, sillä kahdenvälisten sopimusten on määrä ainoastaan täydentää WTO:n tavoitteena olevaa monenvälistä lähestymistapaa seuraavan strategisen työnjaon mukaisesti: monenvälisissä neuvotteluissa tarkastellaan erittäin monimutkaisia kysymyksiä, kuten tukia, polkumyynnin vastaisia toimia sekä teollis- ja tekijänoikeuksien suojaa koskevia sääntöjä, kun taas kahdenvälisillä neuvotteluilla pyritään ratkaisemaan yksinkertaisempia kysymyksiä ja sopimaan ensisijakriteereistä valtioiden välisessä kaupassa. |
| --- | --- |

3.2.5.1

Koska monenväliset neuvottelut ovat kriisissä tai umpikujassa — jonka yli on ehdottomasti päästävä — ovat kahdenväliset neuvottelut muodostuneet kansainvälisissä kauppaneuvotteluissa vähitellen yhä tärkeämmiksi. Maailmanlaajuisesti on olemassa noin 300 kahdenvälistä sopimusta, ja vuoteen 2010 mennessä niiden määrä saattaa nousta 400:aan. Suuntaus on huolestuttava, sillä kahdenvälisten sopimusten on määrä ainoastaan täydentää WTO:n tavoitteena olevaa monenvälistä lähestymistapaa seuraavan strategisen työnjaon mukaisesti: monenvälisissä neuvotteluissa tarkastellaan erittäin monimutkaisia kysymyksiä, kuten tukia, polkumyynnin vastaisia toimia sekä teollis- ja tekijänoikeuksien suojaa koskevia sääntöjä, kun taas kahdenvälisillä neuvotteluilla pyritään ratkaisemaan yksinkertaisempia kysymyksiä ja sopimaan ensisijakriteereistä valtioiden välisessä kaupassa.

| 3.2.5.2 | ETSK on kuitenkin sitä mieltä, ettei EU:n tule seurata passiivisesti, miten merkittävät maailmanlaajuiset toimijat neuvottelevat, määrittelevät tärkeitä sääntöjä ja käyvät kauppaa kahdenvälisesti. Etenkin elintarvikkeiden osalta on yleisesti ottaen todettava, että kahdenvälisten yhteyksien joustavuus on hyvä lähtökohta neuvotteluille sekä hyväksyttävän ja toteutuskelpoisen ratkaisun löytämiselle. Kokemus on lisäksi osoittanut, että kyseisiin tuloksiin on päästy myös siksi, että kahdenvälisiin sopimuksiin sisältyy niille sopimusten allekirjoittajamaille annettava tekninen tuki, joiden hallintojärjestelmät eivät vielä ole riittävän kehittyneet tarvittavan lainsäädännön laatimiseksi. Tällainen tarve on olemassa myös monenvälisissä neuvotteluissa. |
| --- | --- |

3.2.5.2

ETSK on kuitenkin sitä mieltä, ettei EU:n tule seurata passiivisesti, miten merkittävät maailmanlaajuiset toimijat neuvottelevat, määrittelevät tärkeitä sääntöjä ja käyvät kauppaa kahdenvälisesti. Etenkin elintarvikkeiden osalta on yleisesti ottaen todettava, että kahdenvälisten yhteyksien joustavuus on hyvä lähtökohta neuvotteluille sekä hyväksyttävän ja toteutuskelpoisen ratkaisun löytämiselle. Kokemus on lisäksi osoittanut, että kyseisiin tuloksiin on päästy myös siksi, että kahdenvälisiin sopimuksiin sisältyy niille sopimusten allekirjoittajamaille annettava tekninen tuki, joiden hallintojärjestelmät eivät vielä ole riittävän kehittyneet tarvittavan lainsäädännön laatimiseksi. Tällainen tarve on olemassa myös monenvälisissä neuvotteluissa.

| 3.2.5.3 | EU on pitkän aikaa käynyt neuvotteluja ja allekirjoittanut kahdenvälisiä sopimuksia, jotka koskevat maantieteellisellä merkinnällä varustettuja maatalous- ja elintarviketuotteita. Nykyisin EU käy neuvotteluja lähes kaikkien unionin ulkopuolisten kauppakumppanien kanssa kaikissa elintarvikkeiden tuoteluokissa. Maantieteellisten merkintöjen suoja otetaan tässä yhteydessä järjestelmällisesti huomioon. |
| --- | --- |

3.2.5.3

EU on pitkän aikaa käynyt neuvotteluja ja allekirjoittanut kahdenvälisiä sopimuksia, jotka koskevat maantieteellisellä merkinnällä varustettuja maatalous- ja elintarviketuotteita. Nykyisin EU käy neuvotteluja lähes kaikkien unionin ulkopuolisten kauppakumppanien kanssa kaikissa elintarvikkeiden tuoteluokissa. Maantieteellisten merkintöjen suoja otetaan tässä yhteydessä järjestelmällisesti huomioon.

3.2.6   Maantieteelliset merkinnät Dohan kierroksella: asianmukainen suoja on kaikkien etu

| 3.2.6.1 | Dohan julistuksen (marraskuu 2001) 18 kohdassa tuodaan esiin eriytetty kaksitahoinen neuvottelukanta:






  a) | Julistuksessa mainitaan nimenomaan, että viinejä ja alkoholijuomia koskevien maantieteellisten merkintöjen monenvälisen ilmoitus- ja rekisteröintijärjestelmän perustamisesta neuvotellaan TRIPS-neuvottelujen yhteydessä (”sovimme neuvotteluista viidennessä ministerikonferenssissa”). |
| --- | --- | --- |

3.2.6.1

Dohan julistuksen (marraskuu 2001) 18 kohdassa tuodaan esiin eriytetty kaksitahoinen neuvottelukanta:

a)

Julistuksessa mainitaan nimenomaan, että viinejä ja alkoholijuomia koskevien maantieteellisten merkintöjen monenvälisen ilmoitus- ja rekisteröintijärjestelmän perustamisesta neuvotellaan TRIPS-neuvottelujen yhteydessä (”sovimme neuvotteluista viidennessä ministerikonferenssissa”).

| b) | Laajennettaessa maantieteellisten merkintöjen suojaa muihin tuotteisiin viinin ohella julistuksessa todetaan vain, että asiaa tarkastellaan TRIPS-neuvostossa (”tarkastelemme laajentamiseen liittyviä kysymyksiä TRIPS-neuvostossa”). |
| --- | --- |

b)

Laajennettaessa maantieteellisten merkintöjen suojaa muihin tuotteisiin viinin ohella julistuksessa todetaan vain, että asiaa tarkastellaan TRIPS-neuvostossa (”tarkastelemme laajentamiseen liittyviä kysymyksiä TRIPS-neuvostossa”).

| 3.2.6.2 | Ensimmäisen kohdan osalta ei Dohassa sitouduttuihin neuvotteluihin ole Euroopan komission toimista huolimatta ryhdytty. Julistuksesta on edelleen olemassa kaksi eri käsitystä. EU, Sveitsi, Intia, Turkki ja eräät muut maat katsovat, että on päästävä sopimukseen rekisterin pakollisesta käyttöön ottamisesta kaikissa WTO:n jäsenvaltioissa, kun taas esimerkiksi Yhdysvallat, Australia ja Uusi Seelanti haluavat rajoittaa neuvottelut ja sopimuksen kyseisen välineen vapaaehtoiseen käyttöönottoon ja vain niissä maissa, joissa on lakisääteinen järjestelmä — eräänlainen tietokanta — alkuperänimitysten suojelemiseksi. |
| --- | --- |

3.2.6.2

Ensimmäisen kohdan osalta ei Dohassa sitouduttuihin neuvotteluihin ole Euroopan komission toimista huolimatta ryhdytty. Julistuksesta on edelleen olemassa kaksi eri käsitystä. EU, Sveitsi, Intia, Turkki ja eräät muut maat katsovat, että on päästävä sopimukseen rekisterin pakollisesta käyttöön ottamisesta kaikissa WTO:n jäsenvaltioissa, kun taas esimerkiksi Yhdysvallat, Australia ja Uusi Seelanti haluavat rajoittaa neuvottelut ja sopimuksen kyseisen välineen vapaaehtoiseen käyttöönottoon ja vain niissä maissa, joissa on lakisääteinen järjestelmä — eräänlainen tietokanta — alkuperänimitysten suojelemiseksi.

| 3.2.6.3 | Toisen kohdan osalta — suojan ulottaminen muihin tuotteisiin kuin viiniin — todellisia neuvotteluja ei ole vielä aloitettu. |
| --- | --- |

3.2.6.3

Toisen kohdan osalta — suojan ulottaminen muihin tuotteisiin kuin viiniin — todellisia neuvotteluja ei ole vielä aloitettu.

| 3.2.6.4 | TRIPS-neuvottelujen todellisten kehitysnäkymien puuttuessa Euroopan unioni yritti juuri ennen Cancúnin konferenssia vuonna 2003 turhaan saada 41 alkuperänimityksen monenvälisen suojan maatalousneuvottelujen esityslistalle. Tavoitteena oli laillistaa niiden elintarvikkeiden markkinoillepääsy, joiden nimeä käytetään usein väärin kansainvälisellä tasolla. Cancúnin ministerikonferenssin epäonnistuminen lopetti asiasta käytävät neuvottelut. |
| --- | --- |

3.2.6.4

TRIPS-neuvottelujen todellisten kehitysnäkymien puuttuessa Euroopan unioni yritti juuri ennen Cancúnin konferenssia vuonna 2003 turhaan saada 41 alkuperänimityksen monenvälisen suojan maatalousneuvottelujen esityslistalle. Tavoitteena oli laillistaa niiden elintarvikkeiden markkinoillepääsy, joiden nimeä käytetään usein väärin kansainvälisellä tasolla. Cancúnin ministerikonferenssin epäonnistuminen lopetti asiasta käytävät neuvottelut.

| 3.2.6.5 | Viimeiset viralliset yritykset edistää WTO:n tasolla monenvälistä rekisteriä sekä ulottaa viinien ja alkoholijuomien vahvistettu suoja myös muihin tuotteisiin ovat peräisin vuodelta 2005 (9). Teknisiä keskusteluja käydään parhaillaankin EU:n esittämien epävirallisten asiakirjojen pohjalta. Niissä esitetään ennen kaikkea, että maantieteellinen merkintä olisi kirjattava monenväliseen rekisteriin, jotta se olisi suojattu kaikissa muissa maissa. Rekisteröinnistä voitaisiin valittaa 18 kuukauden kuluessa. Tässä tapauksessa todistustaakka olisi vastalauseen esittäjällä. Rekisterille on olemassa kaksi estettä. Yhdysvallat ja muut anglosaksiset maat katsovat, että rekisterin oikeudelliset vaikutukset ovat ristiriidassa alueellisuuden periaatteen kanssa. Kehitysmailla puolestaan on hallinnollisia vaikeuksia noudattaa rekisteröinnin vastustamisen määräaikaa, jonka ne katsovat olevan liian lyhyt. Euroopan komissio pyysi joulukuussa 2007 virallisesti kansainvälisen rekisterin perustavan asiakirjan esittämistä. |
| --- | --- |

3.2.6.5

Viimeiset viralliset yritykset edistää WTO:n tasolla monenvälistä rekisteriä sekä ulottaa viinien ja alkoholijuomien vahvistettu suoja myös muihin tuotteisiin ovat peräisin vuodelta 2005 (9). Teknisiä keskusteluja käydään parhaillaankin EU:n esittämien epävirallisten asiakirjojen pohjalta. Niissä esitetään ennen kaikkea, että maantieteellinen merkintä olisi kirjattava monenväliseen rekisteriin, jotta se olisi suojattu kaikissa muissa maissa. Rekisteröinnistä voitaisiin valittaa 18 kuukauden kuluessa. Tässä tapauksessa todistustaakka olisi vastalauseen esittäjällä. Rekisterille on olemassa kaksi estettä. Yhdysvallat ja muut anglosaksiset maat katsovat, että rekisterin oikeudelliset vaikutukset ovat ristiriidassa alueellisuuden periaatteen kanssa. Kehitysmailla puolestaan on hallinnollisia vaikeuksia noudattaa rekisteröinnin vastustamisen määräaikaa, jonka ne katsovat olevan liian lyhyt. Euroopan komissio pyysi joulukuussa 2007 virallisesti kansainvälisen rekisterin perustavan asiakirjan esittämistä.

| 3.2.6.6 | ETSK katsoo, että neuvottelupaketti on otettava uudelleen käsittelyyn (TRIPS-sopimuksen 23 artiklan ulottaminen kaikkiin maantieteellisellä merkinnällä varustettuihin tuotteisiin, kansainvälinen rekisteri, kehitysmaille annettava tekninen apu) ja että on luotettava niitä alkuperänimityksellä varustettuja tuotteita kohtaan osoitettuun kiinnostukseen, jotka ovat yleistymässä eräiden unionin ulkopuolisten maiden ja kehitysmaiden markkinoilla. On myös pidettävä mielessä, että neuvotteluissa syntyi Sveitsin aloitteesta spontaani valtioiden ryhmittymä, GI Friends, joka pyrkii pattitilanteen purkamiseen. |
| --- | --- |

3.2.6.6

ETSK katsoo, että neuvottelupaketti on otettava uudelleen käsittelyyn (TRIPS-sopimuksen 23 artiklan ulottaminen kaikkiin maantieteellisellä merkinnällä varustettuihin tuotteisiin, kansainvälinen rekisteri, kehitysmaille annettava tekninen apu) ja että on luotettava niitä alkuperänimityksellä varustettuja tuotteita kohtaan osoitettuun kiinnostukseen, jotka ovat yleistymässä eräiden unionin ulkopuolisten maiden ja kehitysmaiden markkinoilla. On myös pidettävä mielessä, että neuvotteluissa syntyi Sveitsin aloitteesta spontaani valtioiden ryhmittymä, GI Friends, joka pyrkii pattitilanteen purkamiseen.

| 3.2.6.7 | ETSK painottaa, että maantieteelliset merkinnät ovat ainoa teollis- ja tekijänoikeuksien muoto, jonka paikallisyhteisöt voivat kaikkialla maailmassa omistaa. Tätä taustaa vasten pohjoisen ja etelän jakautuminen WTO:ssa ei olisi viisasta. |
| --- | --- |

3.2.6.7

ETSK painottaa, että maantieteelliset merkinnät ovat ainoa teollis- ja tekijänoikeuksien muoto, jonka paikallisyhteisöt voivat kaikkialla maailmassa omistaa. Tätä taustaa vasten pohjoisen ja etelän jakautuminen WTO:ssa ei olisi viisasta.

Bryssel 12. maaliskuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  ISO: Kansainvälinen standardointijärjestö (International Organization for Standardization).

1

International Organization for Standardization

(2)  Ks. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 26. helmikuuta 2008 antama tuomio (asia ”Nimityksen parmesan” käyttäminen).

2

(3)  Ks. EU:n neuvoston asiakirja N:o 7702/2006 ADD 1 (pöytäkirjaluonnoksen liite), Brysselissä 20. maaliskuuta 2006 pidetty EU:n neuvoston (maatalous ja kalastus) 2720. kokous.

3

(4)  Ks. http://ec.europa.eu/agriculture/events/qualityconference/conclusions_en.pdf

4

(5)  EYVL C 284, 14.9.1998, s. 62.

5

(6)  EYVL C 125, 27.5.2002, s. 87.

6

(7)  Café de Colombia

7

(8)  Ks. www.origin-food.org.

8

(9)  WTO:n asiakirja TN/IP/W/11, 14.6.2005.

9

---

| 9.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 204/66 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 204/66

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Luonnonkatastrofeihin vastaaminen yhteisön pelastuspalvelumekanismia kehittämällä

(2008/C 204/15)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 25. syyskuuta 2007 työjärjestyksen 29 artiklan täytäntöönpanomääräysten A kohdan nojalla antaa lisälausunnon aiheesta

Luonnonkatastrofeihin vastaaminen yhteisön pelastuspalvelumekanismia kehittämällä.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 26. helmikuuta 2008. Esittelijä oli María Candelas Sánchez Miguel.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. maaliskuuta 2008 pitämässään 443. täysistunnossa (maaliskuun 13. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 108 puolesta 2:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajana ETSK katsoo, että sen on osallistuttava keskusteluun, jota EU:ssa käydään reagoimisesta ihmisen toiminnasta tai laiminlyönneistä aiheutuviin luonnonkatastrofeihin ennaltaehkäisyn, erilaisten toimenpiteiden ja rikosoikeudellisen vastuun avulla. |
| --- | --- |

1.1

Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajana ETSK katsoo, että sen on osallistuttava keskusteluun, jota EU:ssa käydään reagoimisesta ihmisen toiminnasta tai laiminlyönneistä aiheutuviin luonnonkatastrofeihin ennaltaehkäisyn, erilaisten toimenpiteiden ja rikosoikeudellisen vastuun avulla.

| 1.2 | Tässä yhteydessä on otettava huomioon, että nykyinen unionin lainsäädäntö sisältää riittävät säännökset tiettyjen luonnonkatastrofien mahdollisten seurausten välttämiseksi tai lieventämiseksi. Siksi olisikin jälleen kerran vaadittava toimivaltaisia viranomaisia valvomaan lainsäädännön täytäntöönpanoa kaikkialla EU:ssa. Komitea katsoo, että vesipolitiikan puitedirektiivin ja sitä täydentävien säädösten, erityisesti tulvadirektiivin täsmentäminen lieventäisivät luonnonkatastrofien vaikutuksia. Vaikka katastrofit eivät ole vältettävissä, niiden vaikutuksia voitaisiin lieventää laatimalla vesistöjen hoitosuunnitelmiin kuuluvat tulvienhallintastrategiat. Metsäpalojen torjuntaa koskevilla säädöksillä voisi olla vastaava vaikutus. |
| --- | --- |

1.2

Tässä yhteydessä on otettava huomioon, että nykyinen unionin lainsäädäntö sisältää riittävät säännökset tiettyjen luonnonkatastrofien mahdollisten seurausten välttämiseksi tai lieventämiseksi. Siksi olisikin jälleen kerran vaadittava toimivaltaisia viranomaisia valvomaan lainsäädännön täytäntöönpanoa kaikkialla EU:ssa. Komitea katsoo, että vesipolitiikan puitedirektiivin ja sitä täydentävien säädösten, erityisesti tulvadirektiivin täsmentäminen lieventäisivät luonnonkatastrofien vaikutuksia. Vaikka katastrofit eivät ole vältettävissä, niiden vaikutuksia voitaisiin lieventää laatimalla vesistöjen hoitosuunnitelmiin kuuluvat tulvienhallintastrategiat. Metsäpalojen torjuntaa koskevilla säädöksillä voisi olla vastaava vaikutus.

| 1.3 | On myös syytä korostaa katastrofien torjunnan sekä koulutuksen yhteyttä ja riittävän tiedotusjärjestelmän käyttöönottamista, jotta ammattilaiset ja kansalaiset saavat tietoa erilaisissa tilanteissa sovellettavista toimintatavoista. Komitea on erittäin tyytyväinen Euroopan komission käyttöönottamaan pelastuspalvelualan alueidenvälisten koulutuskeskusten järjestelmään. |
| --- | --- |

1.3

On myös syytä korostaa katastrofien torjunnan sekä koulutuksen yhteyttä ja riittävän tiedotusjärjestelmän käyttöönottamista, jotta ammattilaiset ja kansalaiset saavat tietoa erilaisissa tilanteissa sovellettavista toimintatavoista. Komitea on erittäin tyytyväinen Euroopan komission käyttöönottamaan pelastuspalvelualan alueidenvälisten koulutuskeskusten järjestelmään.

| 1.4. | ETSK pitää myönteisenä, että komissio on pystynyt lyhyessä ajassa laatimaan pelastuspalvelualalle yhteisvastuuseen perustuvan eurooppalaisen järjestelmän, joka toimii paitsi alueiden välillä myös kansainvälisesti ja jonka resurssit mahdollistavat tehokkaan toiminnan suuronnettomuuden tapahtuessa sekä katastrofialueiden ennalleen palauttamisen. Lissabonin sopimuksen uusi 176 c artikla vahvistaa Euroopan parlamentin ja neuvoston aiemmin asettamia tavoitteita. |
| --- | --- |

1.4.

ETSK pitää myönteisenä, että komissio on pystynyt lyhyessä ajassa laatimaan pelastuspalvelualalle yhteisvastuuseen perustuvan eurooppalaisen järjestelmän, joka toimii paitsi alueiden välillä myös kansainvälisesti ja jonka resurssit mahdollistavat tehokkaan toiminnan suuronnettomuuden tapahtuessa sekä katastrofialueiden ennalleen palauttamisen. Lissabonin sopimuksen uusi 176 c artikla vahvistaa Euroopan parlamentin ja neuvoston aiemmin asettamia tavoitteita.

| 1.5. | Lisäksi ETSK katsoo, että ympäristövastuujärjestelmää on sovellettava ympäristövahinkojen ehkäisemistä ja korjaamista koskevan direktiivin mukaisesti, niin että tiettyjen katastrofien aiheuttajien vastuu määritellään selkeästi. Tämä koskee myös tahallisesti aiheutettuja maastopaloja. Komitea katsoo, että tehostamalla kansallisten säännösten täytäntöönpanoa ja tiedottamalla seurauksista, joita torjuntaa tai vilpillistä toimintaa koskevien säädösten noudattamatta jättämisestä aiheutuu sekä kansalaisille että toimivaltaisille viranomaisille, voidaan helpottaa luonnonkatastrofien seurausten lievittämistä. |
| --- | --- |

1.5.

Lisäksi ETSK katsoo, että ympäristövastuujärjestelmää on sovellettava ympäristövahinkojen ehkäisemistä ja korjaamista koskevan direktiivin mukaisesti, niin että tiettyjen katastrofien aiheuttajien vastuu määritellään selkeästi. Tämä koskee myös tahallisesti aiheutettuja maastopaloja. Komitea katsoo, että tehostamalla kansallisten säännösten täytäntöönpanoa ja tiedottamalla seurauksista, joita torjuntaa tai vilpillistä toimintaa koskevien säädösten noudattamatta jättämisestä aiheutuu sekä kansalaisille että toimivaltaisille viranomaisille, voidaan helpottaa luonnonkatastrofien seurausten lievittämistä.

2.   Johdanto

| 2.1 | Katastrofeja tapahtuu yhä useammin sekä EU:ssa että muualla maailmassa. Jotkut aiheutuvat luonnonilmiöistä, kuten tulvista, maanjäristyksistä ja tulipaloista, kun taas toiset johtuvat terroriteoista, jotka levittävät pelkoa ihmisten keskuuteen. Kummassakin tapauksessa suuronnettomuudet aiheutuvat joko suoraan tai epäsuoraan ihmisen toiminnasta, vaikka niiden tahallisuuden aste ei olekaan verrattavissa. |
| --- | --- |

2.1

Katastrofeja tapahtuu yhä useammin sekä EU:ssa että muualla maailmassa. Jotkut aiheutuvat luonnonilmiöistä, kuten tulvista, maanjäristyksistä ja tulipaloista, kun taas toiset johtuvat terroriteoista, jotka levittävät pelkoa ihmisten keskuuteen. Kummassakin tapauksessa suuronnettomuudet aiheutuvat joko suoraan tai epäsuoraan ihmisen toiminnasta, vaikka niiden tahallisuuden aste ei olekaan verrattavissa.

| 2.2 | EU on kehottanut vastaamaan ilmastonmuutokseen ennaltaehkäisevän toiminnan avulla. Tämä ei tarkoita ainoastaan Kioton pöytäkirjassa sovittujen velvoitteiden täyttämistä vaan myös lukuisia maaperän, veden ja ilman suojelemiseksi tehtyjä päätöksiä. Kyseinen aloite on suunnattu ennaltaehkäisyyn, ja sen avulla voitaisiin auttaa maaperän, merten ja ilmakehän säilymistä ja elpymistä sekä kannustaa muita valtioita ryhtymään tarvittaviin toimiin. Lisäksi komissio tekee valmistelutyötä kehittääkseen yhtenäistä eurooppalaista lähestymistapaa luonnonkatastrofien ennaltaehkäisyyn vuoden 2008 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

2.2

EU on kehottanut vastaamaan ilmastonmuutokseen ennaltaehkäisevän toiminnan avulla. Tämä ei tarkoita ainoastaan Kioton pöytäkirjassa sovittujen velvoitteiden täyttämistä vaan myös lukuisia maaperän, veden ja ilman suojelemiseksi tehtyjä päätöksiä. Kyseinen aloite on suunnattu ennaltaehkäisyyn, ja sen avulla voitaisiin auttaa maaperän, merten ja ilmakehän säilymistä ja elpymistä sekä kannustaa muita valtioita ryhtymään tarvittaviin toimiin. Lisäksi komissio tekee valmistelutyötä kehittääkseen yhtenäistä eurooppalaista lähestymistapaa luonnonkatastrofien ennaltaehkäisyyn vuoden 2008 loppuun mennessä.

| 2.3 | Ennaltaehkäisevien toimien lisäksi EU on perustanut yhteisön avustusjärjestelmän sen alueella tapahtuvien katastrofien varalta. Kyseessä on vastavuoroinen avustusjärjestelmä, jota on käytetty monia kertoja EU-maissa, mutta myös esimerkiksi Intian Valtamerellä ja Etelä-Amerikassa sattuneiden katastrofien yhteydessä. |
| --- | --- |

2.3

Ennaltaehkäisevien toimien lisäksi EU on perustanut yhteisön avustusjärjestelmän sen alueella tapahtuvien katastrofien varalta. Kyseessä on vastavuoroinen avustusjärjestelmä, jota on käytetty monia kertoja EU-maissa, mutta myös esimerkiksi Intian Valtamerellä ja Etelä-Amerikassa sattuneiden katastrofien yhteydessä.

| 2.4 | On tärkeää selventää katastrofiavun sekä humanitaarisen avun täydentävyyttä. Kummankin välineen ensisijainen tavoite on pitkälti sama eli katastrofien ja muiden onnettomuuksien väestölle aiheuttamien vaikutusten lieventäminen. Katastrofiapu kuuluu pelastuspalvelun alaan, johon sisältyy myös ympäristölle ja omaisuudelle koituvien vaikutusten vähentäminen sekä EU:ssa että sen ulkopuolella EU:n jäsenvaltioiden myöntämien resurssien ja avustusryhmien avulla. Humanitaarista apua annetaan EU:n ulkopuolisissa maissa, ja siihen osallistuu valtiovallasta riippumattomia organisaatioita ja muita humanitaarisia elimiä. Kummatkin tahot tekevät yhteistyötä YK:n järjestöjen kanssa. |
| --- | --- |

2.4

On tärkeää selventää katastrofiavun sekä humanitaarisen avun täydentävyyttä. Kummankin välineen ensisijainen tavoite on pitkälti sama eli katastrofien ja muiden onnettomuuksien väestölle aiheuttamien vaikutusten lieventäminen. Katastrofiapu kuuluu pelastuspalvelun alaan, johon sisältyy myös ympäristölle ja omaisuudelle koituvien vaikutusten vähentäminen sekä EU:ssa että sen ulkopuolella EU:n jäsenvaltioiden myöntämien resurssien ja avustusryhmien avulla. Humanitaarista apua annetaan EU:n ulkopuolisissa maissa, ja siihen osallistuu valtiovallasta riippumattomia organisaatioita ja muita humanitaarisia elimiä. Kummatkin tahot tekevät yhteistyötä YK:n järjestöjen kanssa.

| 2.5 | On huomattava, että Elben jokialuetta koetelleiden voimakkaiden tulvien yhteydessä perustettu katastrofirahasto on auttanut kehittämään EU:ssa tehtäviä toimia. Yhtä tärkeä on vuonna 2001 perustettu (1) ja myöhemmin uudistettu (2) pelastuspalvelumekanismi, jolla voidaan reagoida nopeasti joko jäsenvaltioissa tai muissa maissa tapahtuviin katastrofeihin. |
| --- | --- |

2.5

On huomattava, että Elben jokialuetta koetelleiden voimakkaiden tulvien yhteydessä perustettu katastrofirahasto on auttanut kehittämään EU:ssa tehtäviä toimia. Yhtä tärkeä on vuonna 2001 perustettu (1) ja myöhemmin uudistettu (2) pelastuspalvelumekanismi, jolla voidaan reagoida nopeasti joko jäsenvaltioissa tai muissa maissa tapahtuviin katastrofeihin.

3.   Ennaltaehkäisevät toimenpiteet

| 3.1 | Ennaltaehkäisy on olennainen tekijä ympäristön suojelun ja säilyttämisen sekä siviiliväestölle koituvien vahinkojen torjunnan kannalta. Tavoitteena on käyttää luonnonvaroja kestävän kehityksen mukaisella tavalla. Biologisen monimuotoisuuden laajamittaista heikkenemistä ja häviämistä koskevat ennusteet ovat toteutuneet niin laajalti, että ne ylittävät pessimistisimmätkin arviot. Kun lisäksi otetaan huomioon ihmisen usein tahallisen toiminnan osuus, voidaan puhua toistuvista katastrofeista, jotka yleisyytensä ja etenkin vaikutustensa laajuuden vuoksi eivät ole tavanomaisia, vaikka niitä kutsutaankin luonnonkatastrofeiksi. |
| --- | --- |

3.1

Ennaltaehkäisy on olennainen tekijä ympäristön suojelun ja säilyttämisen sekä siviiliväestölle koituvien vahinkojen torjunnan kannalta. Tavoitteena on käyttää luonnonvaroja kestävän kehityksen mukaisella tavalla. Biologisen monimuotoisuuden laajamittaista heikkenemistä ja häviämistä koskevat ennusteet ovat toteutuneet niin laajalti, että ne ylittävät pessimistisimmätkin arviot. Kun lisäksi otetaan huomioon ihmisen usein tahallisen toiminnan osuus, voidaan puhua toistuvista katastrofeista, jotka yleisyytensä ja etenkin vaikutustensa laajuuden vuoksi eivät ole tavanomaisia, vaikka niitä kutsutaankin luonnonkatastrofeiksi.

| 3.2 | Tässä lausunnossa mainittavat ennaltaehkäisevät toimenpiteet on katettu nykyisellä lainsäädännöllä. Toisin sanoen kunkin jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten olisi pitänyt panna ne täytäntöön ja valvoa niiden toteuttamista. Yleisesti ottaen jotkut katastrofit ovat vältettävissä tai niiden vaikutusta voidaan lieventää, ja voidaankin päätellä, että kaikkialla EU:ssa pitäisi olla samanlaiset edellytykset ympäristönsuojelulle, mikäli voimassaolevia säädöksiä noudatetaan. |
| --- | --- |

3.2

Tässä lausunnossa mainittavat ennaltaehkäisevät toimenpiteet on katettu nykyisellä lainsäädännöllä. Toisin sanoen kunkin jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten olisi pitänyt panna ne täytäntöön ja valvoa niiden toteuttamista. Yleisesti ottaen jotkut katastrofit ovat vältettävissä tai niiden vaikutusta voidaan lieventää, ja voidaankin päätellä, että kaikkialla EU:ssa pitäisi olla samanlaiset edellytykset ympäristönsuojelulle, mikäli voimassaolevia säädöksiä noudatetaan.

| 3.2.1 | Yksi luonnonkatastrofien ehkäisyyn eniten vaikuttaneista lainsäädäntövälineistä käsittelee hiilivetypäästöjen aiheuttamaa merten saastumista. Säädös koskee sekä kuljetusehtoja (kaksoisrunkoalukset) että Erika I ja II -paketteihin sisältyviä merenkulkualan toimia, joilla on voitu lieventää katastrofien vaikutuksia. |
| --- | --- |

3.2.1

Yksi luonnonkatastrofien ehkäisyyn eniten vaikuttaneista lainsäädäntövälineistä käsittelee hiilivetypäästöjen aiheuttamaa merten saastumista. Säädös koskee sekä kuljetusehtoja (kaksoisrunkoalukset) että Erika I ja II -paketteihin sisältyviä merenkulkualan toimia, joilla on voitu lieventää katastrofien vaikutuksia.

| 3.3 | Ympäristötutkimus on yhteydessä ennaltaehkäisyyn. ETSK onkin jo kehottanut parantamaan ja laajentamaan tutkimuksen ja ympäristöohjelmien välistä koordinointia (3), jotta osa tutkimusrahastoista voidaan varata käytännön ympäristötutkimukseen. |
| --- | --- |

3.3

Ympäristötutkimus on yhteydessä ennaltaehkäisyyn. ETSK onkin jo kehottanut parantamaan ja laajentamaan tutkimuksen ja ympäristöohjelmien välistä koordinointia (3), jotta osa tutkimusrahastoista voidaan varata käytännön ympäristötutkimukseen.

| 3.4 | Ennaltaehkäisy on yhteydessä myös koulutukseen ja tiedottamiseen. Tämä ei koske ainoastaan pelastuspalveluyksiköitä vaan myös suurta yleisöä, jotta luonnonkatastrofin sattuessa tarvittavia toimia voidaan tehostaa. Ympäristöpolitiikkoja ja -strategioita tulisi edistää ja tehdä tunnetuksi kaikissa jäsenvaltioissa, ja niitä tulisi käsitellä yliopistojen lisäksi myös kouluissa. |
| --- | --- |

3.4

Ennaltaehkäisy on yhteydessä myös koulutukseen ja tiedottamiseen. Tämä ei koske ainoastaan pelastuspalveluyksiköitä vaan myös suurta yleisöä, jotta luonnonkatastrofin sattuessa tarvittavia toimia voidaan tehostaa. Ympäristöpolitiikkoja ja -strategioita tulisi edistää ja tehdä tunnetuksi kaikissa jäsenvaltioissa, ja niitä tulisi käsitellä yliopistojen lisäksi myös kouluissa.

3.5   Tulvien torjunta

| 3.5.1 | Tässä yhteydessä käsitellään ensimmäiseksi vettä. Vesi liittyy usein luonnonkatastrofeihin, eikä ainoastaan tulvien, tsunamien tai muiden valtamerten ilmiöiden muodossa. Sen puute voi aiheuttaa Etelä-Euroopan laajoilla alueilla tapahtuneen aavikoitumisen kaltaisia merkittäviä muutoksia. (4) |
| --- | --- |

3.5.1

Tässä yhteydessä käsitellään ensimmäiseksi vettä. Vesi liittyy usein luonnonkatastrofeihin, eikä ainoastaan tulvien, tsunamien tai muiden valtamerten ilmiöiden muodossa. Sen puute voi aiheuttaa Etelä-Euroopan laajoilla alueilla tapahtuneen aavikoitumisen kaltaisia merkittäviä muutoksia. (4)

| 3.5.2 | Vesipolitiikan puitedirektiivistä (5) puuttuu edelleen tulvien ennaltaehkäisyä, torjuntaa ja valmiustoimia koskevien tavoitteiden määrittely. Koska viime vuosikymmenen aikana on tapahtunut useita luonnonkatastrofeja, jotka ovat vaatineet paljon uhreja, komissio julkaisi tiedonannon ja direktiiviehdotuksen (6), jonka tarkoituksena on säännellä tulvariskien arviointia ja hallintaa. Samalla ehdotetaan toimia tilanteen ja tulevien riskien analysoimiseksi sekä unionin tasoisen yhteisen toiminta- ja torjuntasuunnitelman laatimista. |
| --- | --- |

3.5.2

Vesipolitiikan puitedirektiivistä (5) puuttuu edelleen tulvien ennaltaehkäisyä, torjuntaa ja valmiustoimia koskevien tavoitteiden määrittely. Koska viime vuosikymmenen aikana on tapahtunut useita luonnonkatastrofeja, jotka ovat vaatineet paljon uhreja, komissio julkaisi tiedonannon ja direktiiviehdotuksen (6), jonka tarkoituksena on säännellä tulvariskien arviointia ja hallintaa. Samalla ehdotetaan toimia tilanteen ja tulevien riskien analysoimiseksi sekä unionin tasoisen yhteisen toiminta- ja torjuntasuunnitelman laatimista.

| 3.5.3 | Tulvat lisääntyvät Euroopassa pääasiassa kahdesta syystä. Ensinnäkin nykyään uskotaan yleisesti, että ilmastonmuutos vaikuttaa tulvien voimakkuuteen ja esiintymistiheyteen kaikkialla Euroopassa (7) osittain epäsäännöllisten rankkasateiden ja mahdollisesti merenpinnan nousun vuoksi. Toiseksi niihin vaikuttaa ihmisen toiminta, kuten jokialueiden rakentaminen ja hankkeet, joilla jokien kulkua muutetaan tai kanavoidaan, tai muut toimet, joilla maaperä peitetään ja siten vähennetään luonnon omaa kykyä varastoida ylimääräistä vettä tulvien aikana, ellei samassa yhteydessä suunnitella toimia ympäristövaikutusten arvioimiseksi ja korjaamiseksi. Myös riskit kasvavat sitä mukaa, kun tulvien aiheuttamat vahingot kasvavat, koska yhä useammin tulville erittäin alttiilla alueilla on paljon asutusta. |
| --- | --- |

3.5.3

Tulvat lisääntyvät Euroopassa pääasiassa kahdesta syystä. Ensinnäkin nykyään uskotaan yleisesti, että ilmastonmuutos vaikuttaa tulvien voimakkuuteen ja esiintymistiheyteen kaikkialla Euroopassa (7) osittain epäsäännöllisten rankkasateiden ja mahdollisesti merenpinnan nousun vuoksi. Toiseksi niihin vaikuttaa ihmisen toiminta, kuten jokialueiden rakentaminen ja hankkeet, joilla jokien kulkua muutetaan tai kanavoidaan, tai muut toimet, joilla maaperä peitetään ja siten vähennetään luonnon omaa kykyä varastoida ylimääräistä vettä tulvien aikana, ellei samassa yhteydessä suunnitella toimia ympäristövaikutusten arvioimiseksi ja korjaamiseksi. Myös riskit kasvavat sitä mukaa, kun tulvien aiheuttamat vahingot kasvavat, koska yhä useammin tulville erittäin alttiilla alueilla on paljon asutusta.

| 3.5.4 | Aiemman kantansa mukaisesti (8) ETSK katsoo, että tulvariskien arviointia ja hallintaa koskevassa direktiivissä vahvistetut toimet on otettava käyttöön. Komissio on antanut hyväksyntänsä ETSK:n ehdotukselle, joka sisältyi vuonna 2004 annettua tiedonantoa koskevaan komitean lausuntoon ja joka koskee tulvien hallintaan liittyvien toimenpiteiden sisällyttämistä vesipolitiikan puitedirektiiviin. Näin helpotetaan tulvariskien hallintastrategioiden sisällyttämistä vesipiirin hoitosuunnitelmiin ja voidaan myös varmistaa, että tarvittavat toimet suunnitellaan koko vesipiiriä varten ja että kaikki paikallis-, valtio- ja kansainvälisen tason toimivaltaiset viranomaiset ryhtyvät tehokkaisiin toimiin. |
| --- | --- |

3.5.4

Aiemman kantansa mukaisesti (8) ETSK katsoo, että tulvariskien arviointia ja hallintaa koskevassa direktiivissä vahvistetut toimet on otettava käyttöön. Komissio on antanut hyväksyntänsä ETSK:n ehdotukselle, joka sisältyi vuonna 2004 annettua tiedonantoa koskevaan komitean lausuntoon ja joka koskee tulvien hallintaan liittyvien toimenpiteiden sisällyttämistä vesipolitiikan puitedirektiiviin. Näin helpotetaan tulvariskien hallintastrategioiden sisällyttämistä vesipiirin hoitosuunnitelmiin ja voidaan myös varmistaa, että tarvittavat toimet suunnitellaan koko vesipiiriä varten ja että kaikki paikallis-, valtio- ja kansainvälisen tason toimivaltaiset viranomaiset ryhtyvät tehokkaisiin toimiin.

| 3.5.5 | ETSK katsoo myös, että alustava tulvariskien arviointi on tehtävä vesipiireittäin. On arvioitava, mitkä alueet ovat todennäköisiä tulva-alueita, jotta niitä varten voidaan laatia toimenpidesuunnitelma ennaltaehkäisevien toimien helpottamiseksi. Erityisesti on kiinnitettävä huomiota vuoristoalueiden metsitykseen ja metsänuudistukseen sekä kosteikkojen ja niihin liittyvien ekosysteemien suojeluun. Jotta ennaltaehkäisevien toimien toteuttamista voidaan helpottaa, on myös tärkeää, että kansalaisyhteiskunnan edustajat saavat tietoa toimista ja voivat osallistua niihin. |
| --- | --- |

3.5.5

ETSK katsoo myös, että alustava tulvariskien arviointi on tehtävä vesipiireittäin. On arvioitava, mitkä alueet ovat todennäköisiä tulva-alueita, jotta niitä varten voidaan laatia toimenpidesuunnitelma ennaltaehkäisevien toimien helpottamiseksi. Erityisesti on kiinnitettävä huomiota vuoristoalueiden metsitykseen ja metsänuudistukseen sekä kosteikkojen ja niihin liittyvien ekosysteemien suojeluun. Jotta ennaltaehkäisevien toimien toteuttamista voidaan helpottaa, on myös tärkeää, että kansalaisyhteiskunnan edustajat saavat tietoa toimista ja voivat osallistua niihin.

3.6   Maastopalojen torjunta

| 3.6.1 | Ennaltaehkäiseviä strategioita on tehostettava. Vaikka ennaltaehkäisy on pääasiassa jäsenvaltioiden vastuulla, unioni voi auttaa niitä estämään ja vähentämään luonnonkatastrofien ja siis myös maasto- ja metsäpalojen vaikutusta. |
| --- | --- |

3.6.1

Ennaltaehkäiseviä strategioita on tehostettava. Vaikka ennaltaehkäisy on pääasiassa jäsenvaltioiden vastuulla, unioni voi auttaa niitä estämään ja vähentämään luonnonkatastrofien ja siis myös maasto- ja metsäpalojen vaikutusta.

| 3.6.2 | Unionin on pohdittava edelleen erilaisia toimia kansalaisten tietoisuuden lisäämisestä maankäyttöön. Tällaisilla toimilla voi olla myös muita myönteisiä vaikutuksia, kuten ilmastonmuutokseen sopeutumisen helpottaminen. |
| --- | --- |

3.6.2

Unionin on pohdittava edelleen erilaisia toimia kansalaisten tietoisuuden lisäämisestä maankäyttöön. Tällaisilla toimilla voi olla myös muita myönteisiä vaikutuksia, kuten ilmastonmuutokseen sopeutumisen helpottaminen.

| 3.6.3 | Asiassa on omaksuttava kokonaisvaltainen lähestymistapa ja samalla on otettava huomioon tavat, joilla eri alat ovat vuorovaikutuksessa keskenään. Perinteisesti metsätalouteen keskittyneiden alueiden kaupunkikehitys voi lisätä metsäpalojen riskiä ja sitä mukaa ympäristön tuhoutumista. Lisäksi se voi merkitä myös tarvetta kiinnittää huomiota enemmänkin asukkaiden evakuointiin kuin metsien menetykseen. |
| --- | --- |

3.6.3

Asiassa on omaksuttava kokonaisvaltainen lähestymistapa ja samalla on otettava huomioon tavat, joilla eri alat ovat vuorovaikutuksessa keskenään. Perinteisesti metsätalouteen keskittyneiden alueiden kaupunkikehitys voi lisätä metsäpalojen riskiä ja sitä mukaa ympäristön tuhoutumista. Lisäksi se voi merkitä myös tarvetta kiinnittää huomiota enemmänkin asukkaiden evakuointiin kuin metsien menetykseen.

| 3.6.4 | Jäsenvaltioiden ennaltaehkäiseviä toimia tukevia EU:n rahoitusvälineitä olisi tarkistettava ja ajantasaistettava, jotta ne vastaisivat nykyistä tilannetta ja jotta voitaisiin hyödyntää eri välineiden yhteisvaikutuksia ihmishenkien, ympäristön ja kulttuuriperinnön suojelun tehostamiseksi. Myönnettäessä yhteisön varoja metsäpalojen jälkeiseen elvyttämiseen, metsitykseen tai metsien uudistamiseen jäsenvaltioita on vaadittava osoittamaan, että ne ottavat käyttöön asianmukaiset maasto- ja metsäpalojen ehkäisytoimenpiteet. |
| --- | --- |

3.6.4

Jäsenvaltioiden ennaltaehkäiseviä toimia tukevia EU:n rahoitusvälineitä olisi tarkistettava ja ajantasaistettava, jotta ne vastaisivat nykyistä tilannetta ja jotta voitaisiin hyödyntää eri välineiden yhteisvaikutuksia ihmishenkien, ympäristön ja kulttuuriperinnön suojelun tehostamiseksi. Myönnettäessä yhteisön varoja metsäpalojen jälkeiseen elvyttämiseen, metsitykseen tai metsien uudistamiseen jäsenvaltioita on vaadittava osoittamaan, että ne ottavat käyttöön asianmukaiset maasto- ja metsäpalojen ehkäisytoimenpiteet.

| 3.6.5 | Komission tulisi myös edelleen edistää jäsenvaltioiden välistä tiedon ja kokemusten vaihtoa, jotta esimerkkejä hyvistä käytännöistä olisi laajalti saatavilla. Eri maiden erilaiset tilanteet tulisi ottaa huomioon ja alueellisten ryhmien toimintaa tulisi vauhdittaa. |
| --- | --- |

3.6.5

Komission tulisi myös edelleen edistää jäsenvaltioiden välistä tiedon ja kokemusten vaihtoa, jotta esimerkkejä hyvistä käytännöistä olisi laajalti saatavilla. Eri maiden erilaiset tilanteet tulisi ottaa huomioon ja alueellisten ryhmien toimintaa tulisi vauhdittaa.

| 3.6.6 | Ennaltaehkäiseviin toimiin olisi sisällytettävä myös tulipalojen aiheuttajien (sekä tahallisesti että tahattomasti toimineiden) siviili- ja rikosoikeudellista vastuuta koskevat säännökset. |
| --- | --- |

3.6.6

Ennaltaehkäiseviin toimiin olisi sisällytettävä myös tulipalojen aiheuttajien (sekä tahallisesti että tahattomasti toimineiden) siviili- ja rikosoikeudellista vastuuta koskevat säännökset.

4.   Pelastuspalvelu

| 4.1 | ETSK on tyytyväinen siihen, että Lissabonin sopimukseen (9) on sisällytetty uusi 176 c artikla pelastuspalvelusta. Jäsenvaltioita kannustetaan ”keskinäiseen yhteistyöhön niiden järjestelmien tehostamiseksi, joilla on tarkoitus ehkäistä ennalta luonnonmullistuksia tai ihmisen aiheuttamia suuronnettomuuksia ja suojautua niiltä”. On tärkeää korostaa, että toimien tavoitteena on jäsenvaltioiden tukemisen lisäksi myös edistää EU:n kansainvälisen tason toimien johdonmukaisuutta. |
| --- | --- |

4.1

ETSK on tyytyväinen siihen, että Lissabonin sopimukseen (9) on sisällytetty uusi 176 c artikla pelastuspalvelusta. Jäsenvaltioita kannustetaan ”keskinäiseen yhteistyöhön niiden järjestelmien tehostamiseksi, joilla on tarkoitus ehkäistä ennalta luonnonmullistuksia tai ihmisen aiheuttamia suuronnettomuuksia ja suojautua niiltä”. On tärkeää korostaa, että toimien tavoitteena on jäsenvaltioiden tukemisen lisäksi myös edistää EU:n kansainvälisen tason toimien johdonmukaisuutta.

| 4.2 | Pelastuspalvelutoimia sääntelevät puitteet koostuvat kahdesta välineestä, yhteisön pelastuspalvelumekanismista ja pelastuspalvelualan rahoitusvälineestä (10). Pelastuspalvelumekanismin seuranta- ja tiedotuskeskus on sijoitettu Euroopan komission alaisuuteen, ja se toimii ympäri vuorokauden. Sillä on käytössään kunkin jäsenvaltion pelastuspalveluja koskeva tietokanta, joka sisältää tietoja myös sotilaskäyttöön tarkoitetuista, erittäin hyödyllisistä tietokannoista. Lisäksi keskus hallinnoi valmiustoimiin liittyviä yhteisön ohjelmia, joihin sisältyy koulutusohjelmia ja turvaharjoituksia. |
| --- | --- |

4.2

Pelastuspalvelutoimia sääntelevät puitteet koostuvat kahdesta välineestä, yhteisön pelastuspalvelumekanismista ja pelastuspalvelualan rahoitusvälineestä (10). Pelastuspalvelumekanismin seuranta- ja tiedotuskeskus on sijoitettu Euroopan komission alaisuuteen, ja se toimii ympäri vuorokauden. Sillä on käytössään kunkin jäsenvaltion pelastuspalveluja koskeva tietokanta, joka sisältää tietoja myös sotilaskäyttöön tarkoitetuista, erittäin hyödyllisistä tietokannoista. Lisäksi keskus hallinnoi valmiustoimiin liittyviä yhteisön ohjelmia, joihin sisältyy koulutusohjelmia ja turvaharjoituksia.

| 4.3 | Viime vuosien aikana saatu kokemus on osoittanut keskuksen koordinointityön merkityksen, josta esimerkkinä ovat Kreikan äskettäiset metsäpalot. Vielä on kuitenkin parantamisen varaa, ja sen vuoksi ETSK on kehottanut lisäämään keskuksen määrärahoja, jotta sillä olisi enemmän ja parempia resursseja työskentelyynsä. Seuranta- ja tiedotuskeskuksen tulisi olla todellinen toimintakeskus, jolla on riittävästi henkilökuntaa katastrofien syntymisen aktiiviseksi ennakoimiseksi, niiden kehityksen seuraamiseksi, valmiustoimien järjestämiseksi sekä EU:n pelastuspalvelutoiminnan helpottamiseksi ja koordinoimiseksi sekä EU:ssa että sen ulkopuolella. |
| --- | --- |

4.3

Viime vuosien aikana saatu kokemus on osoittanut keskuksen koordinointityön merkityksen, josta esimerkkinä ovat Kreikan äskettäiset metsäpalot. Vielä on kuitenkin parantamisen varaa, ja sen vuoksi ETSK on kehottanut lisäämään keskuksen määrärahoja, jotta sillä olisi enemmän ja parempia resursseja työskentelyynsä. Seuranta- ja tiedotuskeskuksen tulisi olla todellinen toimintakeskus, jolla on riittävästi henkilökuntaa katastrofien syntymisen aktiiviseksi ennakoimiseksi, niiden kehityksen seuraamiseksi, valmiustoimien järjestämiseksi sekä EU:n pelastuspalvelutoiminnan helpottamiseksi ja koordinoimiseksi sekä EU:ssa että sen ulkopuolella.

| 4.4 | Jotta valmistautumista suurten katastrofien varalle voidaan kehittää, on tehostettava EU:n pelastuspalvelualan koulutus- ja harjoitustoimia. Tämä tavoite saavutettaisiin parhaiten perustamalla eurooppalainen pelastuspalvelualan koulutuskeskus, joka yhdistäisi kansallisten keskusten asiantuntemuksen. Unionin toimielinten tulisi tarkastella kiireellisesti tällaisen verkostorakenteen luomista. |
| --- | --- |

4.4

Jotta valmistautumista suurten katastrofien varalle voidaan kehittää, on tehostettava EU:n pelastuspalvelualan koulutus- ja harjoitustoimia. Tämä tavoite saavutettaisiin parhaiten perustamalla eurooppalainen pelastuspalvelualan koulutuskeskus, joka yhdistäisi kansallisten keskusten asiantuntemuksen. Unionin toimielinten tulisi tarkastella kiireellisesti tällaisen verkostorakenteen luomista.

| 4.5 | Varhaisvaroitusjärjestelmiä on olemassa useimpien Euroopassa esiintyvien luonnonkatastrofien varalta, mutta järjestelmän puuttuminen tsunamien tapauksessa on merkittävä ongelma. Yhteisten hälytysjärjestelmien ja sopimusten puute on myös vakava ongelma, kun ajatellaan kansalaisten lisääntyvää liikkuvuutta Euroopasta kolmansiin maihin. |
| --- | --- |

4.5

Varhaisvaroitusjärjestelmiä on olemassa useimpien Euroopassa esiintyvien luonnonkatastrofien varalta, mutta järjestelmän puuttuminen tsunamien tapauksessa on merkittävä ongelma. Yhteisten hälytysjärjestelmien ja sopimusten puute on myös vakava ongelma, kun ajatellaan kansalaisten lisääntyvää liikkuvuutta Euroopasta kolmansiin maihin.

| 4.6 | Komission vuonna 2005 tekemät parannukset ovat tehostaneet EU:n pelastuspalvelumekanismin toimintaa ja tehneet siitä alueiden- ja kansainvälisen solidaarisuuden välineen. Onkin tehtävä kaikki mahdollinen, jotta kaikenlaisiin katastrofeihin voidaan reagoida nopeasti ja tehokkaasti. Tämä edellyttää ennalta määriteltyjä menettelyjä ja avustussuunnitelmia, jotka tulisi aina testata turvaharjoituksin ja joita olisi ajantasaistettava harjoituksista saatavien kokemusten perusteella. |
| --- | --- |

4.6

Komission vuonna 2005 tekemät parannukset ovat tehostaneet EU:n pelastuspalvelumekanismin toimintaa ja tehneet siitä alueiden- ja kansainvälisen solidaarisuuden välineen. Onkin tehtävä kaikki mahdollinen, jotta kaikenlaisiin katastrofeihin voidaan reagoida nopeasti ja tehokkaasti. Tämä edellyttää ennalta määriteltyjä menettelyjä ja avustussuunnitelmia, jotka tulisi aina testata turvaharjoituksin ja joita olisi ajantasaistettava harjoituksista saatavien kokemusten perusteella.

| 4.7 | Suunnitelmiin on sisällytettävä satelliittiviestintä, ajantasaiset kartat ja tarvittavat resurssit asianmukaisen koordinoin järjestämiseksi. Kaikkien näiden resurssien on oltava EU:n vastuulla. Suunnitelmien avulla olisi luotava standardi, joka vahvistaa imagoa yhteisvastuullisuudesta ja tehokkuudesta kansainvälisillä areenoilla. |
| --- | --- |

4.7

Suunnitelmiin on sisällytettävä satelliittiviestintä, ajantasaiset kartat ja tarvittavat resurssit asianmukaisen koordinoin järjestämiseksi. Kaikkien näiden resurssien on oltava EU:n vastuulla. Suunnitelmien avulla olisi luotava standardi, joka vahvistaa imagoa yhteisvastuullisuudesta ja tehokkuudesta kansainvälisillä areenoilla.

| 4.8 | Yhteisön pelastuspalvelumekanismin tarkistaminen antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden perustaa pelastuspalveluyksiköitä kansallisen tason resursseista. Tämä edistäisi EU:n nopean toiminnan joukkojen muodostamista suuronnettomuuksien varalta. Jäsenvaltioiden tulisi kiireellisesti perustaa ja kouluttaa tällaisia yksiköitä ensisijaisesti palontorjunnan alalla. Jäsenvaltioiden tulisi varmistaa, että yksiköt ovat käytettävissä lyhyellä varoitusajalla, mikäli yhteisön mekanismi otetaan käyttöön. |
| --- | --- |

4.8

Yhteisön pelastuspalvelumekanismin tarkistaminen antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden perustaa pelastuspalveluyksiköitä kansallisen tason resursseista. Tämä edistäisi EU:n nopean toiminnan joukkojen muodostamista suuronnettomuuksien varalta. Jäsenvaltioiden tulisi kiireellisesti perustaa ja kouluttaa tällaisia yksiköitä ensisijaisesti palontorjunnan alalla. Jäsenvaltioiden tulisi varmistaa, että yksiköt ovat käytettävissä lyhyellä varoitusajalla, mikäli yhteisön mekanismi otetaan käyttöön.

| 4.9 | Äskettäin tapahtuneet katastrofit ovat osoittaneet, että EU:n yhteisvastuullisuudesta huolimatta käytössä olevat resurssit eivät aina riitä. Katastrofiskenaarioita onkin tärkeää analysoida kiireellisesti olemassaolevien puutteiden kartoittamiseksi. Mikäli arvioinnit osoittavat, että tiettyjä resursseja ei ole EU:ssa riittävästi tai että eurooppalaisten pelastuspalvelujoukkojen reservin muodostaminen olisi toimiva ja kustannustehokas vaihtoehto, EU:n on kehitettävä eurooppalaisia reservijoukkoja. |
| --- | --- |

4.9

Äskettäin tapahtuneet katastrofit ovat osoittaneet, että EU:n yhteisvastuullisuudesta huolimatta käytössä olevat resurssit eivät aina riitä. Katastrofiskenaarioita onkin tärkeää analysoida kiireellisesti olemassaolevien puutteiden kartoittamiseksi. Mikäli arvioinnit osoittavat, että tiettyjä resursseja ei ole EU:ssa riittävästi tai että eurooppalaisten pelastuspalvelujoukkojen reservin muodostaminen olisi toimiva ja kustannustehokas vaihtoehto, EU:n on kehitettävä eurooppalaisia reservijoukkoja.

| 4.10 | Lisäksi EU:n arviointiryhmiä ja koordinaattoreita on kuultava katastrofin kohteeksi joutuneiden alueiden ennalleen palauttamisesta, koska niiden kokemus on hyödyllistä alueita elvytettäessä. Tämä auttaisi estämään spekulaatioita, joita silloin tällöin valitettavasti esiintyy tulipalojen jälkeen. |
| --- | --- |

4.10

Lisäksi EU:n arviointiryhmiä ja koordinaattoreita on kuultava katastrofin kohteeksi joutuneiden alueiden ennalleen palauttamisesta, koska niiden kokemus on hyödyllistä alueita elvytettäessä. Tämä auttaisi estämään spekulaatioita, joita silloin tällöin valitettavasti esiintyy tulipalojen jälkeen.

| 4.11 | Pelastuspalvelumekanismin toiminta EU:n ulkopuolisissa maissa on miellettävä keskeiseksi osaksi EU:n ulkopolitiikkaa ja humanitaarista apua, ja sitä on pidettävä osoituksena EU:n solidaarisuudesta kyseisiä maita kohtaan. |
| --- | --- |

4.11

Pelastuspalvelumekanismin toiminta EU:n ulkopuolisissa maissa on miellettävä keskeiseksi osaksi EU:n ulkopolitiikkaa ja humanitaarista apua, ja sitä on pidettävä osoituksena EU:n solidaarisuudesta kyseisiä maita kohtaan.

| 4.12 | Lisäksi on tärkeää määritellä humanitaaristen järjestöjen rooli pelastuspalvelualan yhteistyössä. EU:n rajojen ulkopuolella tapahtuvaa toimintaa on koordinoitava humanitaarisen avun alan erityistehtävissä työskentelevien kumppanien, kuten YK:n, Punaisen Ristin/Punaisen Puolikuun, kansainvälisten ja valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden kanssa. |
| --- | --- |

4.12

Lisäksi on tärkeää määritellä humanitaaristen järjestöjen rooli pelastuspalvelualan yhteistyössä. EU:n rajojen ulkopuolella tapahtuvaa toimintaa on koordinoitava humanitaarisen avun alan erityistehtävissä työskentelevien kumppanien, kuten YK:n, Punaisen Ristin/Punaisen Puolikuun, kansainvälisten ja valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden kanssa.

5.   Ympäristövahinkovastuu

| 5.1 | On tärkeää panna merkille, että ennaltaehkäisyä koskevalla lainsäädännöllä ei ole ollut toivottua vaikutusta luonnonkatastrofien aiheuttamiin vahinkoihin. Ympäristövahinkovastuuta (11) koskevan oikeusjärjestelmän luominen on viivästynyt huomattavasti, ja ympäristörikoksia koskeva lainsäädäntö (12) on edelleen vasta luonnosvaiheessa (toinen ehdotus). |
| --- | --- |

5.1

On tärkeää panna merkille, että ennaltaehkäisyä koskevalla lainsäädännöllä ei ole ollut toivottua vaikutusta luonnonkatastrofien aiheuttamiin vahinkoihin. Ympäristövahinkovastuuta (11) koskevan oikeusjärjestelmän luominen on viivästynyt huomattavasti, ja ympäristörikoksia koskeva lainsäädäntö (12) on edelleen vasta luonnosvaiheessa (toinen ehdotus).

| 5.2 | Alaa koskevien kansallisten lakien sisältö vaihtelee huomattavasti, ja tämä voi hankaloittaa keskeistä lainsäädäntötyötä. Käytännössä ympäristövahinkovastuuta ei ole harmonisoitu EU-tasolla eikä luonnonkatastrofien tuhoalueiden ennalleen saattamisesta tai puhdistamisesta ole olemassa yhdenmukaisia sääntöjä, koska ne eivät kuulu EU-lainsäädännön piiriin. Lisäksi monilla EU:n alueilla ei sovelleta ”saastuttaja maksaa” -periaatetta. |
| --- | --- |

5.2

Alaa koskevien kansallisten lakien sisältö vaihtelee huomattavasti, ja tämä voi hankaloittaa keskeistä lainsäädäntötyötä. Käytännössä ympäristövahinkovastuuta ei ole harmonisoitu EU-tasolla eikä luonnonkatastrofien tuhoalueiden ennalleen saattamisesta tai puhdistamisesta ole olemassa yhdenmukaisia sääntöjä, koska ne eivät kuulu EU-lainsäädännön piiriin. Lisäksi monilla EU:n alueilla ei sovelleta ”saastuttaja maksaa” -periaatetta.

| 5.3 | Asiaan voivat vaikuttaa myös muut tekijät. Esimerkiksi tietyntyyppisillä vahingoilla voi olla vaikutuksia useammassa kuin yhdessä maassa, ja tällöin sovelletaan erilaisia oikeus järjestelmiä. Myös toimivaltaisen viranomaistason vaihtelut paikalliselta kansalliselle tasolle aiheuttavat huomattavia ongelmia ja ristiriitoja täytäntöönpanovaiheessa, koska viranomaiset voivat olla osallisena myös ennalleen saattamiseen liittyvissä toimissa. |
| --- | --- |

5.3

Asiaan voivat vaikuttaa myös muut tekijät. Esimerkiksi tietyntyyppisillä vahingoilla voi olla vaikutuksia useammassa kuin yhdessä maassa, ja tällöin sovelletaan erilaisia oikeus järjestelmiä. Myös toimivaltaisen viranomaistason vaihtelut paikalliselta kansalliselle tasolle aiheuttavat huomattavia ongelmia ja ristiriitoja täytäntöönpanovaiheessa, koska viranomaiset voivat olla osallisena myös ennalleen saattamiseen liittyvissä toimissa.

| 5.4 | Direktiivin vastuulainsäädäntö kattaa erityisesti ennaltaehkäisyn ja ympäristövahinkojen korjaamisen. Se perustuu EU:ssa voimassaoleviin säädöksiin biologisesta monimuotoisuudesta sekä vesistöjen ja maaperän pilaantumisesta. Se määritellään suureksi osaksi — mutta ei yksinomaan — viittaamalla yhteisön nykyiseen lainsäädäntöön. Sen vuoksi on tärkeää korostaa, että vahingon aiheuttajat saatetaan vastuuseen ainoastaan direktiivin liitteessä III mainittujen, voimassaolevien säädösten noudattamatta jättämisestä. |
| --- | --- |

5.4

Direktiivin vastuulainsäädäntö kattaa erityisesti ennaltaehkäisyn ja ympäristövahinkojen korjaamisen. Se perustuu EU:ssa voimassaoleviin säädöksiin biologisesta monimuotoisuudesta sekä vesistöjen ja maaperän pilaantumisesta. Se määritellään suureksi osaksi — mutta ei yksinomaan — viittaamalla yhteisön nykyiseen lainsäädäntöön. Sen vuoksi on tärkeää korostaa, että vahingon aiheuttajat saatetaan vastuuseen ainoastaan direktiivin liitteessä III mainittujen, voimassaolevien säädösten noudattamatta jättämisestä.

| 5.5 | Ensimmäistä vahinkovastuujärjestelmää sovelletaan direktiivin liitteessä III luetteloituihin vaarallisiin tai mahdollisesti vaarallisiin työtehtäviin. Niitä on pääasiassa maatalouden tai teollisuuden alalla, kun toiminta edellyttää ns. IPPC-direktiivin (direktiivi ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi) alaista lupaa tai siihen liittyy raskasmetallien päästämistä veteen tai ilmaan, kun laitokset tuottavat vaarallisia kemikaaleja tai kun toimitaan jätehuoltoalalla (mukaan lukien kaatopaikat ja jätteenhuoltolaitokset) tai ollaan tekemisissä geneettisesti muunnettujen organismien ja mikro-organismien kanssa. Ensimmäisen järjestelmän piirissä toiminnanharjoittajaa voidaan pitää vastuullisena, vaikka vahingot eivät johtuisi hänen toiminnastaan. Toista vahinkovastuujärjestelmää sovelletaan kaikkiin muihin paitsi direktiivin liitteessä III lueteltuihin työtehtäviin, mutta ainoastaan silloin, kun yhteisön lainsäädännöllä suojelluille lajeille tai luonnonympäristöille on aiheutettu vahinkoa tai on olemassa välitön uhka tällaisesta vahingosta. Tässä tapauksessa toiminnanharjoittaja voidaan asettaa vastuuseen vain, jos hän on aiheuttanut vahingon tai syyllistynyt laiminlyöntiin. Direktiivi sisältää myös tiettyjä ympäristövastuuvahinkoa koskevia poikkeuksia. |
| --- | --- |

5.5

Ensimmäistä vahinkovastuujärjestelmää sovelletaan direktiivin liitteessä III luetteloituihin vaarallisiin tai mahdollisesti vaarallisiin työtehtäviin. Niitä on pääasiassa maatalouden tai teollisuuden alalla, kun toiminta edellyttää ns. IPPC-direktiivin (direktiivi ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi) alaista lupaa tai siihen liittyy raskasmetallien päästämistä veteen tai ilmaan, kun laitokset tuottavat vaarallisia kemikaaleja tai kun toimitaan jätehuoltoalalla (mukaan lukien kaatopaikat ja jätteenhuoltolaitokset) tai ollaan tekemisissä geneettisesti muunnettujen organismien ja mikro-organismien kanssa. Ensimmäisen järjestelmän piirissä toiminnanharjoittajaa voidaan pitää vastuullisena, vaikka vahingot eivät johtuisi hänen toiminnastaan. Toista vahinkovastuujärjestelmää sovelletaan kaikkiin muihin paitsi direktiivin liitteessä III lueteltuihin työtehtäviin, mutta ainoastaan silloin, kun yhteisön lainsäädännöllä suojelluille lajeille tai luonnonympäristöille on aiheutettu vahinkoa tai on olemassa välitön uhka tällaisesta vahingosta. Tässä tapauksessa toiminnanharjoittaja voidaan asettaa vastuuseen vain, jos hän on aiheuttanut vahingon tai syyllistynyt laiminlyöntiin. Direktiivi sisältää myös tiettyjä ympäristövastuuvahinkoa koskevia poikkeuksia.

| 5.6 | Vahinkojen korjaaminen voidaan toteuttaa kahdella eri tavalla. Yhtäältä vahinkojen aiheuttaja suorittaa korjaustyön suoraan omalla kustannuksellaan, tai toisaalta toimivaltainen viranomainen voi teettää korjaavat toimenpiteet ulkopuolisella taholla ja periä kustannukset vahinkojen aiheuttajalta. Myös järjestelmien yhdisteleminen on mahdollista korjaavien toimenpiteiden tehostamiseksi. |
| --- | --- |

5.6

Vahinkojen korjaaminen voidaan toteuttaa kahdella eri tavalla. Yhtäältä vahinkojen aiheuttaja suorittaa korjaustyön suoraan omalla kustannuksellaan, tai toisaalta toimivaltainen viranomainen voi teettää korjaavat toimenpiteet ulkopuolisella taholla ja periä kustannukset vahinkojen aiheuttajalta. Myös järjestelmien yhdisteleminen on mahdollista korjaavien toimenpiteiden tehostamiseksi.

| 5.7 | Mikäli vahingon aiheuttajia on useita, direktiivissä jätetään jäsenvaltioiden päätettäväksi, kuinka kustannukset jaetaan. Päävaihtoehtoja ovat kustannusten jakaminen joko yhteisvastuullisesti tai määrittelemällä kunkin toimijan osuus vahingosta. Vaikka tällä kaksijakoisella järjestelmällä pyritään helpottamaan direktiivin sovittamista jäsenvaltioiden lainsäädäntöön, on syytä huomauttaa, että toimijoiden osuutta ympäristövahingosta on vaikea määritellä, mikä vaikeuttaa järjestelmän soveltamista käytännössä. |
| --- | --- |

5.7

Mikäli vahingon aiheuttajia on useita, direktiivissä jätetään jäsenvaltioiden päätettäväksi, kuinka kustannukset jaetaan. Päävaihtoehtoja ovat kustannusten jakaminen joko yhteisvastuullisesti tai määrittelemällä kunkin toimijan osuus vahingosta. Vaikka tällä kaksijakoisella järjestelmällä pyritään helpottamaan direktiivin sovittamista jäsenvaltioiden lainsäädäntöön, on syytä huomauttaa, että toimijoiden osuutta ympäristövahingosta on vaikea määritellä, mikä vaikeuttaa järjestelmän soveltamista käytännössä.

| 5.8 | Lopuksi on korostettava, että vesistöihin, maaperään ja biologiseen monimuotoisuuteen liittyvän lainsäädännön alaisia toimijoita koskeva vaatimus taloudellisesta turvajärjestelystä tehostaa korjaustyötä ja auttaa välttämään maksukyvyttömyyden kielteisiä seurauksia. |
| --- | --- |

5.8

Lopuksi on korostettava, että vesistöihin, maaperään ja biologiseen monimuotoisuuteen liittyvän lainsäädännön alaisia toimijoita koskeva vaatimus taloudellisesta turvajärjestelystä tehostaa korjaustyötä ja auttaa välttämään maksukyvyttömyyden kielteisiä seurauksia.

Bryssel 13. maaliskuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Neuvoston päätös 2001/792/EY, Euratom.

1

(2)  Aiemmin oli olemassa 9. joulukuuta 1999 tehdyllä neuvoston päätöksellä 1999/847/EY perustettu toimintaohjelma, jota uudistettiin 6. huhtikuuta 2005 annetulla neuvoston asetuksella 2005/52. Neuvoston päätös yhteisön pelastuspalvelumekanismin perustamisesta (uudelleenlaadittu) hyväksyttiin 8. marraskuuta 2007.

2

(3)  ETSK:n lausunto CESE 578/2003, EUVL C 208, 3.9.2003, 16–22.

3

(4)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle — Veden niukkuuden ja kuivuuden asettamiin haasteisiin vastaaminen Euroopan unionissa, KOM(2007) 414 lopullinen.

4

(5)  EYVL L 327, 22.12.2000, s. 72.

5

(6)  Tiedonanto aiheesta ”Tulviin liittyvä riskienhallinta — Tulvien ehkäisy, torjunta ja lieventäminen”, KOM(2004) 472 lopullinen, EUVL C 221, 8.9.2005, s. 35.

6

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi tulvariskien arvioinnista ja hallinnasta, (KOM(2006) 15 lopullinen, 18.1.2006.

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/60/EY, annettu 23.10.2007, tulvariskien arvioinnista ja hallinnasta. EUVL C 195, 18.8.2006, s. 37.

(7)  Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) työryhmän II kertomus ilmastovaikutuksista, sopeutumisesta ja heikkouksista (Impacts, Adaptation and Vulnerability).

7

Impacts, Adaptation and Vulnerability

(8)  Ks. alaviite 6.

8

(9)  EUVL C 306, 17.12.2007.

9

(10)  Lisäksi joissakin jäsenvaltioissa on katastrofien tutkimukseen ja katastrofeja koskevan tiedon tarjontaan erikoistuneita laitoksia, joilla on suuri merkitys katastrofien ennaltaehkäisyssä.

10

(11)  Direktiivi ympäristövahinkovastuusta ympäristövahinkojen ehkäisemiseksi ja korjaamiseksi.

11

(12)  Ensimmäinen ehdotus asetukseksi tehtiin vuonna 2001, mutta neuvosto perui kyseisen ehdotuksen. ETSK:ta kuultiin uudesta ehdotuksesta (KOM(2007) 51 lopullinen — 2007/0022 COD), jossa puolletaan yhteisöjen tuomioistuimen 13. syyskuuta 2005 tekemää ja toisella, 27. lokakuuta 2007 annetulla tuomiolla vahvistettua ratkaisua komission toimivallasta antaa ympäristörikkomuksia koskevaa lainsäädäntöä.

12

---

| 9.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 204/70 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 204/70

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työnantajiin kohdistettavien seuraamusten säätämisestä (oma-aloitteinen lausunto)

(2008/C 204/16)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 27. syyskuuta 2007 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia oma-aloitteisen lausunnon aiheesta

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työnantajiin kohdistettavien seuraamusten säätämisestä

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 21. helmikuuta 2008. Esittelijä oli Metka Roksandić, ja apulaisesittelijä oli Pedro Almeida Freire.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. maaliskuuta 2008 pitämässään 443. täysistunnossa (maaliskuun 12. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 118 ääntä puolesta ja 56 vastaan 7:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK pahoittelee, ettei siltä pyydetty lausuntoa ehdotuksesta direktiiviksi maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työnantajiin kohdistettavien seuraamusten säätämisestä, vaikka ehdotetun direktiivin johdannossa niin väitetään. Ehdotettu direktiivi ei varsinaisesti kuulu niihin aihealueisiin, joista komitean kuuleminen olisi pakollista. Komitea pitää kuitenkin kansalaisyhteiskunnan edustajien kuulemista tämäntyyppisissä ja vastaavissa tapauksissa välttämättömänä, koska kyseessä on tärkeä säädös, joka liittyy vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvaan alueeseen ja jolla on lisäksi tärkeitä työllisyys- ja sosiaalipoliittisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

1.1

ETSK pahoittelee, ettei siltä pyydetty lausuntoa ehdotuksesta direktiiviksi maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työnantajiin kohdistettavien seuraamusten säätämisestä, vaikka ehdotetun direktiivin johdannossa niin väitetään. Ehdotettu direktiivi ei varsinaisesti kuulu niihin aihealueisiin, joista komitean kuuleminen olisi pakollista. Komitea pitää kuitenkin kansalaisyhteiskunnan edustajien kuulemista tämäntyyppisissä ja vastaavissa tapauksissa välttämättömänä, koska kyseessä on tärkeä säädös, joka liittyy vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvaan alueeseen ja jolla on lisäksi tärkeitä työllisyys- ja sosiaalipoliittisia vaikutuksia.

| 1.2 | ETSK päätti siksi laatia kyseisestä direktiiviehdotuksesta oma-aloitteisen lausunnon. Komitea katsoo, että järjestäytyneellä kansalaisyhteiskunnalla ja erityisesti työmarkkinaosapuolilla on erittäin tärkeä rooli Euroopan komission ehdottaman, maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työnantajiin kohdistettavia seuraamuksia koskevan direktiivin muotoilussa ja täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

1.2

ETSK päätti siksi laatia kyseisestä direktiiviehdotuksesta oma-aloitteisen lausunnon. Komitea katsoo, että järjestäytyneellä kansalaisyhteiskunnalla ja erityisesti työmarkkinaosapuolilla on erittäin tärkeä rooli Euroopan komission ehdottaman, maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työnantajiin kohdistettavia seuraamuksia koskevan direktiivin muotoilussa ja täytäntöönpanossa.

| 1.3 | Tähänastisissa lausunnoissaan (1) komitea on korostanut, että on ryhdyttävä toimenpiteisiin, joilla voidaan samanaikaisesti tarjota mahdollisuuksia laillisille maahanmuuttajille ja puuttua ”laittoman” maahanmuuton syihin. |
| --- | --- |

1.3

Tähänastisissa lausunnoissaan (1) komitea on korostanut, että on ryhdyttävä toimenpiteisiin, joilla voidaan samanaikaisesti tarjota mahdollisuuksia laillisille maahanmuuttajille ja puuttua ”laittoman” maahanmuuton syihin.

| 1.4 | Komitea kannattaa ehdotusta, koska käytännössä se edistää ihmisoikeuksien kunnioittamista. Komitealla on kuitenkin epäilyksiä ehdotetun direktiivin sisällöstä, ehdotuksen ajankohdasta ja lainsäädäntöehdotuksien hyväksymisjärjestyksestä. Laittomasti maahan tulleiden henkilöiden työhönotto on työmarkkinoiden toimintaan ja työntekijöiden laittomaan palkkaamiseen yleisellä tasolla läheisesti liittyvä kysymys, ja näin ollen sitä ei voida estää vain kohdistamalla seuraamuksia työnantajiin. |
| --- | --- |

1.4

Komitea kannattaa ehdotusta, koska käytännössä se edistää ihmisoikeuksien kunnioittamista. Komitealla on kuitenkin epäilyksiä ehdotetun direktiivin sisällöstä, ehdotuksen ajankohdasta ja lainsäädäntöehdotuksien hyväksymisjärjestyksestä. Laittomasti maahan tulleiden henkilöiden työhönotto on työmarkkinoiden toimintaan ja työntekijöiden laittomaan palkkaamiseen yleisellä tasolla läheisesti liittyvä kysymys, ja näin ollen sitä ei voida estää vain kohdistamalla seuraamuksia työnantajiin.

| 1.5 | Euroopan komission kaksi eri toimialaa, joilla on vaikutusta maahanmuuttoon EU:n tasolla. ovat yhtäältä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue ja toisaalta työllisyys ja sosiaalipolitiikka. Kun tarkastellaan näiden kahden alan yhteyksiä, komitea korostaa, että on tärkeää yhdenmukaistaa Euroopan unionin nykyinen lainsäädäntö parhaillaan valmisteilla olevan, laillista ja laitonta maahanmuuttoa koskevan lainsäädännön kanssa. Komitea katsoo, että laittoman maahanmuuton ongelmaa ei voida ratkaista yksinkertaisesti sulkemalla rajat ja soveltamalla pakkokeinoja. |
| --- | --- |

1.5

Euroopan komission kaksi eri toimialaa, joilla on vaikutusta maahanmuuttoon EU:n tasolla. ovat yhtäältä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue ja toisaalta työllisyys ja sosiaalipolitiikka. Kun tarkastellaan näiden kahden alan yhteyksiä, komitea korostaa, että on tärkeää yhdenmukaistaa Euroopan unionin nykyinen lainsäädäntö parhaillaan valmisteilla olevan, laillista ja laitonta maahanmuuttoa koskevan lainsäädännön kanssa. Komitea katsoo, että laittoman maahanmuuton ongelmaa ei voida ratkaista yksinkertaisesti sulkemalla rajat ja soveltamalla pakkokeinoja.

| 1.6 | EU:n sisäistä muuttoliikettä ja unioniin suuntautuvaa laillista maahanmuuttoa on kiireesti alettava säädellä samalla kun pimeän työn torjuntaa on tehostettava. Komitea suosittaa, että komissio tutkii tarkoin mahdollisuutta ryhtyä lisätoimenpiteisiin pimeän työn torjumiseksi. |
| --- | --- |

1.6

EU:n sisäistä muuttoliikettä ja unioniin suuntautuvaa laillista maahanmuuttoa on kiireesti alettava säädellä samalla kun pimeän työn torjuntaa on tehostettava. Komitea suosittaa, että komissio tutkii tarkoin mahdollisuutta ryhtyä lisätoimenpiteisiin pimeän työn torjumiseksi.

| 1.7 | Kansainväliset kokemukset osoittavat, että pimeän työn torjunta on tehokkainta silloin, kun sen perustana on useita samansuuntaisia toimintalinjoja. Niinpä sen ohella, että mahdollistetaan niille talouden aloille halukkaiden työntekijöiden laillinen maahanmuutto, joilla laittomien maahanmuuttajien työskentely on yleisintä, on myös välttämätöntä toteuttaa tiedotus- ja valistuskampanjoita pimeän työn vaikutuksista. Sen lisäksi työnantajiin sovellettavan seuraamuspolitiikan pitää olla yhtenäistä — pimeän työn tekijän kansalaisuudesta riippumatta. Ehdotetun direktiivin tuleekin olla osa laajempaa, myös laittomien maahanmuuttajien tekemän pimeän työn vastaista toimenpidepakettia eikä perusväline, kuten komissio ehdottaa. |
| --- | --- |

1.7

Kansainväliset kokemukset osoittavat, että pimeän työn torjunta on tehokkainta silloin, kun sen perustana on useita samansuuntaisia toimintalinjoja. Niinpä sen ohella, että mahdollistetaan niille talouden aloille halukkaiden työntekijöiden laillinen maahanmuutto, joilla laittomien maahanmuuttajien työskentely on yleisintä, on myös välttämätöntä toteuttaa tiedotus- ja valistuskampanjoita pimeän työn vaikutuksista. Sen lisäksi työnantajiin sovellettavan seuraamuspolitiikan pitää olla yhtenäistä — pimeän työn tekijän kansalaisuudesta riippumatta. Ehdotetun direktiivin tuleekin olla osa laajempaa, myös laittomien maahanmuuttajien tekemän pimeän työn vastaista toimenpidepakettia eikä perusväline, kuten komissio ehdottaa.

| 1.8 | Komitea korostaa direktiivin tehokkaan täytäntöönpanon merkitystä jäsenvaltioissa. Jäsenvaltioiden tehtävä ei ole helppo, koska i) valvontaelimillä ei ole riittävästi henkilöstöä, ii) asianomaisten elinten vastuunjako on vaikeaa ja iii) valvonnan piiriin on tarkoitus kuulua suuri määrä yrityksiä. |
| --- | --- |

1.8

Komitea korostaa direktiivin tehokkaan täytäntöönpanon merkitystä jäsenvaltioissa. Jäsenvaltioiden tehtävä ei ole helppo, koska i) valvontaelimillä ei ole riittävästi henkilöstöä, ii) asianomaisten elinten vastuunjako on vaikeaa ja iii) valvonnan piiriin on tarkoitus kuulua suuri määrä yrityksiä.

| 1.9 | Komitea katsoo, että direktiivin sisältämiä ehdotuksia, joista on käytännön hyötyä, olisi vahvistettava. Komitean ehdottamat muutokset ja lisäykset luetellaan otsikon ”Erityistä” alla. Niillä pyritään varmistamaan nykyistä asianmukaisempi vastuunjako sekä parantamaan ilman vaadittavia asiakirjoja työskentelevien työntekijöiden asemaa. Jos ehdotuksia ei oteta huomioon, tällaisten työntekijöiden hyväksikäyttö saattaa lisääntyä entisestään. |
| --- | --- |

1.9

Komitea katsoo, että direktiivin sisältämiä ehdotuksia, joista on käytännön hyötyä, olisi vahvistettava. Komitean ehdottamat muutokset ja lisäykset luetellaan otsikon ”Erityistä” alla. Niillä pyritään varmistamaan nykyistä asianmukaisempi vastuunjako sekä parantamaan ilman vaadittavia asiakirjoja työskentelevien työntekijöiden asemaa. Jos ehdotuksia ei oteta huomioon, tällaisten työntekijöiden hyväksikäyttö saattaa lisääntyä entisestään.

2.   Johdanto

| 2.1 | Ehdotettu direktiivi on yksi useista säädösehdotuksista, jotka Euroopan komissio on tehnyt niiden linjausten mukaisesti, jotka se esitti laillista maahanmuuttoa koskevasta toimintasuunnitelmasta (2) vuonna 2005 ja politiikan ensisijaisista tavoitteista kolmansien maiden kansalaisten laittoman maahanmuuton torjunnassa (3) heinäkuussa 2006 antamissaan tiedonannoissa. Kyseisissä tiedonannoissa komissio ehdottaa laittomaan maahanmuuttoon rohkaisevien tekijöiden vähentämistä. Tärkein tällainen tekijä on toive työpaikan löytymisestä. Jäsenvaltioissa olisi otettava käyttöön yhdenmukaiset seuraamukset kolmansien maiden kansalaisten työnantajille ja ne olisi pantava tehokkaasti täytäntöön. Eurooppa-neuvosto hyväksyi komission ehdotuksen (4) joulukuussa 2006. |
| --- | --- |

2.1

Ehdotettu direktiivi on yksi useista säädösehdotuksista, jotka Euroopan komissio on tehnyt niiden linjausten mukaisesti, jotka se esitti laillista maahanmuuttoa koskevasta toimintasuunnitelmasta (2) vuonna 2005 ja politiikan ensisijaisista tavoitteista kolmansien maiden kansalaisten laittoman maahanmuuton torjunnassa (3) heinäkuussa 2006 antamissaan tiedonannoissa. Kyseisissä tiedonannoissa komissio ehdottaa laittomaan maahanmuuttoon rohkaisevien tekijöiden vähentämistä. Tärkein tällainen tekijä on toive työpaikan löytymisestä. Jäsenvaltioissa olisi otettava käyttöön yhdenmukaiset seuraamukset kolmansien maiden kansalaisten työnantajille ja ne olisi pantava tehokkaasti täytäntöön. Eurooppa-neuvosto hyväksyi komission ehdotuksen (4) joulukuussa 2006.

| 2.2 | Asiaa koskevan direktiiviehdotuksen jälkeen vuonna 2007 julkaistiin seuraavat asiakirjat:






  — | Komission tiedonanto kiertomuutosta ja mobiliteettikumppanuuksista Euroopan unionin ja kolmansien maiden välillä (5) |
| --- | --- | --- |

2.2

Asiaa koskevan direktiiviehdotuksen jälkeen vuonna 2007 julkaistiin seuraavat asiakirjat:

—

Komission tiedonanto kiertomuutosta ja mobiliteettikumppanuuksista Euroopan unionin ja kolmansien maiden välillä (5)

| — | Ehdotus neuvoston direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä varten (6) |
| --- | --- |

—

Ehdotus neuvoston direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä varten (6)

| — | Ehdotus neuvoston direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten myönnettävää yhdistelmälupaa koskevasta yhden hakemuksen menettelystä sekä jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläisistä oikeuksista (7) |
| --- | --- |

—

Ehdotus neuvoston direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten myönnettävää yhdistelmälupaa koskevasta yhden hakemuksen menettelystä sekä jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläisistä oikeuksista (7)

| — | Komission tiedonanto ”Tehokkaammin pimeää työtä vastaan”. (8) |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto ”Tehokkaammin pimeää työtä vastaan”. (8)

3.   Ehdotetun direktiivin pääkohdat

| 3.1 | Direktiivillä pyritään vähentämään työnantajien tarjoaman työn houkuttelevuutta niille maahanmuuttajille, joilla ei ole asianmukaista lupaa (vähennetään vetovoimatekijän merkitystä). Direktiivin tavoitteena on jäsenvaltioiden nykyisiä toimia kehittämällä varmistaa, että kaikissa jäsenvaltioissa otetaan käyttöön yhdenmukaiset seuraamukset työnantajille, jotka ovat ottaneet palvelukseensa ilman asianmukaista oleskelulupaa olevia kolmansien maiden kansalaisia, ja valvoa, että ne pannaan tehokkaasti täytäntöön. |
| --- | --- |

3.1

Direktiivillä pyritään vähentämään työnantajien tarjoaman työn houkuttelevuutta niille maahanmuuttajille, joilla ei ole asianmukaista lupaa (vähennetään vetovoimatekijän merkitystä). Direktiivin tavoitteena on jäsenvaltioiden nykyisiä toimia kehittämällä varmistaa, että kaikissa jäsenvaltioissa otetaan käyttöön yhdenmukaiset seuraamukset työnantajille, jotka ovat ottaneet palvelukseensa ilman asianmukaista oleskelulupaa olevia kolmansien maiden kansalaisia, ja valvoa, että ne pannaan tehokkaasti täytäntöön.

| 3.2 | Direktiivi koskee maahanmuuttopolitiikkaa eikä siis liity työmarkkina- tai sosiaalipolitiikkaan. Sen oikeusperusta on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 63 artiklan 3 kohdan b alakohta, ja sen tarkoituksena on vähentää EU:hun suuntautuvaa laitonta maahanmuuttoa. |
| --- | --- |

3.2

Direktiivi koskee maahanmuuttopolitiikkaa eikä siis liity työmarkkina- tai sosiaalipolitiikkaan. Sen oikeusperusta on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 63 artiklan 3 kohdan b alakohta, ja sen tarkoituksena on vähentää EU:hun suuntautuvaa laitonta maahanmuuttoa.

| 3.3 | Ehdotus ei koske sellaista laillista maahanmuuttoa ja työntekoa, jonka yhteydessä rikotaan oleskeluluvassa asetettuja ehtoja (esimerkiksi opiskelijoiden tai matkailijoiden tekemää työtä), eikä kolmansien maiden kansalaisten tekemää pimeää työtä. |
| --- | --- |

3.3

Ehdotus ei koske sellaista laillista maahanmuuttoa ja työntekoa, jonka yhteydessä rikotaan oleskeluluvassa asetettuja ehtoja (esimerkiksi opiskelijoiden tai matkailijoiden tekemää työtä), eikä kolmansien maiden kansalaisten tekemää pimeää työtä.

4.   Ehdotuksen sisältö

| 4.1 | Direktiivillä kielletään EU:ssa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työnteko. Kiellon rikkomisesta määrättäisiin rangaistuksia (jotka voisivat olla luonteeltaan myös hallinnollisia) esimerkiksi sakkojen muodossa. Yrityksille voitaisiin määrätä myös muuntyyppisiä seuraamuksia: ne voitaisiin esimerkiksi sulkea julkisten tukien ulkopuolelle, niiltä voitaisiin periä takaisin jo myönnetyt tuet tai ne voitaisiin sulkea julkisten hankintamenettelyjen ulkopuolelle. Vakavissa tapauksissa voitaisiin määrätä myös rikosoikeudellisia seuraamuksia. |
| --- | --- |

4.1

Direktiivillä kielletään EU:ssa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työnteko. Kiellon rikkomisesta määrättäisiin rangaistuksia (jotka voisivat olla luonteeltaan myös hallinnollisia) esimerkiksi sakkojen muodossa. Yrityksille voitaisiin määrätä myös muuntyyppisiä seuraamuksia: ne voitaisiin esimerkiksi sulkea julkisten tukien ulkopuolelle, niiltä voitaisiin periä takaisin jo myönnetyt tuet tai ne voitaisiin sulkea julkisten hankintamenettelyjen ulkopuolelle. Vakavissa tapauksissa voitaisiin määrätä myös rikosoikeudellisia seuraamuksia.

| 4.2 | Ehdotetun direktiivin 2 artiklassa esitetään direktiivissä käytettävät työntekoa koskevat määritelmät. Työnantajilla tarkoitetaan luonnollisia tai oikeushenkilöitä, joiden lukuun kolmannen maan kansalaiset työskentelevät korvausta vastaan. |
| --- | --- |

4.2

Ehdotetun direktiivin 2 artiklassa esitetään direktiivissä käytettävät työntekoa koskevat määritelmät. Työnantajilla tarkoitetaan luonnollisia tai oikeushenkilöitä, joiden lukuun kolmannen maan kansalaiset työskentelevät korvausta vastaan.

| 4.3 | Työnantajat velvoitetaan tarkistamaan ennen kolmannen maan kansalaisen palvelukseenottamista, että tällä on laillinen oleskelulupa, joka on voimassa työsuhteen ajan, ja säilyttämään kyseisen asiakirjan jäljennös mahdollista tarkastusta varten. Työnantajien katsotaan tällöin täyttäneen velvollisuutensa, paitsi jos esitetty asiakirja on selvästi väärä. Ainoastaan liiketoiminnan harjoittajilla tai oikeushenkilöillä on velvollisuus ilmoittaa toimivaltaisille viranomaisille kolmansien maiden kansalaisten työsuhteen alkamisesta ja päättymisestä viimeistään viikon kuluttua kyseisestä ajankohdasta. |
| --- | --- |

4.3

Työnantajat velvoitetaan tarkistamaan ennen kolmannen maan kansalaisen palvelukseenottamista, että tällä on laillinen oleskelulupa, joka on voimassa työsuhteen ajan, ja säilyttämään kyseisen asiakirjan jäljennös mahdollista tarkastusta varten. Työnantajien katsotaan tällöin täyttäneen velvollisuutensa, paitsi jos esitetty asiakirja on selvästi väärä. Ainoastaan liiketoiminnan harjoittajilla tai oikeushenkilöillä on velvollisuus ilmoittaa toimivaltaisille viranomaisille kolmansien maiden kansalaisten työsuhteen alkamisesta ja päättymisestä viimeistään viikon kuluttua kyseisestä ajankohdasta.

| 4.4 | Laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palvelukseenottamiskieltoa rikkoville työnantajille määrätään tehokkaat, oikeasuhteiset ja varoittavat rikosoikeudelliset seuraamukset. Työnantajalle määrätään kustakin rikkomuksesta sakkoja, minkä lisäksi sillä on velvollisuus maksaa kolmannen maan kansalaisen palauttamisesta aiheutuvat kustannukset (työnantajan on joka tapauksessa maksettava asianomaiselle kolmannen maan kansalaiselle kaikki tämän palkkasaatavat sekä maksamatta olevat verot ja sosiaaliturvamaksut). Direktiivin 10 artiklan mukaan palvelukseenottamiskiellon rikkomista voidaan tietyin edellytyksin pitää rikoksena silloin kun se on tehty tahallisesti. |
| --- | --- |

4.4

Laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palvelukseenottamiskieltoa rikkoville työnantajille määrätään tehokkaat, oikeasuhteiset ja varoittavat rikosoikeudelliset seuraamukset. Työnantajalle määrätään kustakin rikkomuksesta sakkoja, minkä lisäksi sillä on velvollisuus maksaa kolmannen maan kansalaisen palauttamisesta aiheutuvat kustannukset (työnantajan on joka tapauksessa maksettava asianomaiselle kolmannen maan kansalaiselle kaikki tämän palkkasaatavat sekä maksamatta olevat verot ja sosiaaliturvamaksut). Direktiivin 10 artiklan mukaan palvelukseenottamiskiellon rikkomista voidaan tietyin edellytyksin pitää rikoksena silloin kun se on tehty tahallisesti.

| 4.5 | Jäsenvaltioiden on niin ikään määrättävä taloudellisia rangaistuksia (sakot, velvollisuus maksaa kolmannen maan kansalaisen palauttamisesta aiheutuvat kustannukset) ja muita seuraamuksia (väliaikainen sulkeminen julkisen tuen ja julkisten hankintamenettelyjen ulkopuolelle, aiemmin myönnetyn EU-rahoituksen takaisinperintä, laitosten väliaikainen tai pysyvä sulkeminen). Lisäksi säädetään oikeushenkilöiden vastuuvelvollisuudesta ja niille mahdollisesti määrättävistä seuraamuksista. Oikeushenkilöiden vastuuvelvollisuutta koskevat jäsenvaltioiden nykyiset säännökset voidaan säilyttää. |
| --- | --- |

4.5

Jäsenvaltioiden on niin ikään määrättävä taloudellisia rangaistuksia (sakot, velvollisuus maksaa kolmannen maan kansalaisen palauttamisesta aiheutuvat kustannukset) ja muita seuraamuksia (väliaikainen sulkeminen julkisen tuen ja julkisten hankintamenettelyjen ulkopuolelle, aiemmin myönnetyn EU-rahoituksen takaisinperintä, laitosten väliaikainen tai pysyvä sulkeminen). Lisäksi säädetään oikeushenkilöiden vastuuvelvollisuudesta ja niille mahdollisesti määrättävistä seuraamuksista. Oikeushenkilöiden vastuuvelvollisuutta koskevat jäsenvaltioiden nykyiset säännökset voidaan säilyttää.

| 4.6 | Kun työnantaja on alihankkija, jäsenvaltioiden on varmistettava, että pääasiallinen toimeksiantaja ja alihankkija ovat yhdessä vastuussa kaikkien mahdollisesti määrättävien taloudellisten seuraamusten ja perittävien palkkasaatavien maksamisesta. |
| --- | --- |

4.6

Kun työnantaja on alihankkija, jäsenvaltioiden on varmistettava, että pääasiallinen toimeksiantaja ja alihankkija ovat yhdessä vastuussa kaikkien mahdollisesti määrättävien taloudellisten seuraamusten ja perittävien palkkasaatavien maksamisesta.

| 4.7 | Työnantajan on maksettava kaikki asianomaisen kolmannen maan kansalaisen maksamatta olevat sosiaaliturvamaksut ja verot. Jäsenvaltioiden on lisäksi luotava mekanismeja sen varmistamiseksi, että erääntyneiden saatavien perimiseksi tarvittavat menettelyt käynnistyvät automaattisesti kolmansien maiden kansalaisten tarvitsematta esittää erillistä vaatimusta. Työsuhteen oletetaan kestäneen vähintään kuusi kuukautta, paitsi jos työnantaja voi toisin todistaa. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että laittomasti työskennelleille kolmansien maiden kansalaisille maksetaan heille kuuluvat perityt palkkasaatavat myös siinä tapauksessa, että he ovat palanneet tai heidät on palautettu lähtömaahan. Rikostapauksissa asianomaisia kolmannen maan kansalaisia ei saa palauttaa heidän lähtömaahansa ennen kuin heille on maksettu kaikki heille kuuluvat palkkasaatavat. |
| --- | --- |

4.7

Työnantajan on maksettava kaikki asianomaisen kolmannen maan kansalaisen maksamatta olevat sosiaaliturvamaksut ja verot. Jäsenvaltioiden on lisäksi luotava mekanismeja sen varmistamiseksi, että erääntyneiden saatavien perimiseksi tarvittavat menettelyt käynnistyvät automaattisesti kolmansien maiden kansalaisten tarvitsematta esittää erillistä vaatimusta. Työsuhteen oletetaan kestäneen vähintään kuusi kuukautta, paitsi jos työnantaja voi toisin todistaa. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että laittomasti työskennelleille kolmansien maiden kansalaisille maksetaan heille kuuluvat perityt palkkasaatavat myös siinä tapauksessa, että he ovat palanneet tai heidät on palautettu lähtömaahan. Rikostapauksissa asianomaisia kolmannen maan kansalaisia ei saa palauttaa heidän lähtömaahansa ennen kuin heille on maksettu kaikki heille kuuluvat palkkasaatavat.

| 4.8 | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että vähintään 10 prosentissa niiden alueelle sijoittautuneista yrityksistä suoritetaan vuosittain tarkastus, jonka tarkoituksena on valvoa maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työntekoa. Tarkastettavat yritykset valitaan riskinarvioinnin perusteella. Tällöin otetaan huomioon muun muassa yrityksen toimiala ja mahdolliset aiemmat säännösten rikkomiset. |
| --- | --- |

4.8

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että vähintään 10 prosentissa niiden alueelle sijoittautuneista yrityksistä suoritetaan vuosittain tarkastus, jonka tarkoituksena on valvoa maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työntekoa. Tarkastettavat yritykset valitaan riskinarvioinnin perusteella. Tällöin otetaan huomioon muun muassa yrityksen toimiala ja mahdolliset aiemmat säännösten rikkomiset.

| 4.9 | Jäsenvaltioiden on siirrettävä direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöään kahden vuoden kuluessa sen julkaisemisesta EU:n virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

4.9

Jäsenvaltioiden on siirrettävä direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöään kahden vuoden kuluessa sen julkaisemisesta EU:n virallisessa lehdessä.

5.   Yleistä

| 5.1 | Direktiiviehdotus koskee kahta komission eri toimialaa, jotka maahanmuuttopolitiikan täytäntöönpanon yhteydessä liittyvät tiiviisti toisiinsa: vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue sekä työllisyys- ja sosiaalipolitiikka. Komitea ei vastusta ehdotuksessa esitettyä ajatusta lisätä painostusta sekä epärehellisiä työnantajia että ilman asianmukaisia asiakirjoja matkustavilla henkilöillä kauppaa käyviä laittomia organisaatioita kohtaan. Komitea kannattaa ehdotettua direktiiviä, koska se edistää ihmisoikeuksien kunnioittamista. |
| --- | --- |

5.1

Direktiiviehdotus koskee kahta komission eri toimialaa, jotka maahanmuuttopolitiikan täytäntöönpanon yhteydessä liittyvät tiiviisti toisiinsa: vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue sekä työllisyys- ja sosiaalipolitiikka. Komitea ei vastusta ehdotuksessa esitettyä ajatusta lisätä painostusta sekä epärehellisiä työnantajia että ilman asianmukaisia asiakirjoja matkustavilla henkilöillä kauppaa käyviä laittomia organisaatioita kohtaan. Komitea kannattaa ehdotettua direktiiviä, koska se edistää ihmisoikeuksien kunnioittamista.

| 5.2 | Komitea katsoo kuitenkin, että Euroopan unionin toimielinten on otettava huomioon jo tehdyt päätökset sekä






  — | varmistettava parhaillaan valmisteilla olevan laillista ja laitonta maahanmuuttoa koskevan lainsäädännön yhteys EU:n nykyiseen lainsäädäntöön |
| --- | --- | --- |

5.2

Komitea katsoo kuitenkin, että Euroopan unionin toimielinten on otettava huomioon jo tehdyt päätökset sekä

—

varmistettava parhaillaan valmisteilla olevan laillista ja laitonta maahanmuuttoa koskevan lainsäädännön yhteys EU:n nykyiseen lainsäädäntöön

| — | selvennettävä seuraamukset ja vaikutukset, jotka kohdistuvat EU:n sisällä muuttaviin sekä unionin ulkopuolisista maista EU:hun muuttaviin henkilöihin. |
| --- | --- |

—

selvennettävä seuraamukset ja vaikutukset, jotka kohdistuvat EU:n sisällä muuttaviin sekä unionin ulkopuolisista maista EU:hun muuttaviin henkilöihin.

Arkaluontoisiin kysymyksiin on muodostettava täysin selvä kanta, sillä ne koskevat turvallisuus-, oikeus- ja kilpailupolitiikan lisäksi myös ihmisoikeuksia, mikä puolestaan vaikuttaa markkinoihin, neljään vapauteen sekä työvoimaan niin kollektiivisesta kuin yksilökohtaisestakin näkökulmasta. Lisäksi on otettava huomioon, että maahanmuutto on EU:lle välttämätöntä. Tähänastisissa lausunnoissaan komitea on korostanut, että on ryhdyttävä toimenpiteisiin, joilla voidaan samanaikaisesti tarjota mahdollisuuksia laillisille maahanmuuttajille ja puuttua ”laittoman” maahanmuuton syihin.

| 5.3 | EU:n sisäistä muuttoliikettä ja unioniin suuntautuvaa laillista maahanmuuttoa on kiireesti alettava säännellä. Vapaan muuttoliikkeen rajoittaminen jäsenvaltioissa on aiheuttanut useita ongelmia, estänyt työntekijöiden vapaan liikkuvuuden tiettyjen jäsenvaltioiden välillä sekä johtanut siihen, että jotkut kolmansien maiden ja EU:n kansalaiset ovat työllistyneet säännösten vastaisesti ja joutuneet työnantajiensa hyväksikäyttämiksi. EU:ssa ja yksittäisissä jäsenvaltioissa toteutettavien pimeän työn vastaisten toimenpiteiden yhteydessä kaikkia tällaista työtä tekeviä olisi kohdeltava samalla tavalla riippumatta siitä, ovatko he EU:n vai unionin ulkopuolisen maan kansalaisia. Tämän vuoksi komitea kehottaa komissiota harkitsemaan tarkoin mahdollisuutta laajentaa ehdotetun direktiivin oikeusperustaa siten, että se mahdollistaisi myös toimenpiteet ilman asianmukaista lupaa tai muita tarvittavia asiakirjoja työskentelevien tekemän pimeän työn torjumiseksi. |
| --- | --- |

5.3

EU:n sisäistä muuttoliikettä ja unioniin suuntautuvaa laillista maahanmuuttoa on kiireesti alettava säännellä. Vapaan muuttoliikkeen rajoittaminen jäsenvaltioissa on aiheuttanut useita ongelmia, estänyt työntekijöiden vapaan liikkuvuuden tiettyjen jäsenvaltioiden välillä sekä johtanut siihen, että jotkut kolmansien maiden ja EU:n kansalaiset ovat työllistyneet säännösten vastaisesti ja joutuneet työnantajiensa hyväksikäyttämiksi. EU:ssa ja yksittäisissä jäsenvaltioissa toteutettavien pimeän työn vastaisten toimenpiteiden yhteydessä kaikkia tällaista työtä tekeviä olisi kohdeltava samalla tavalla riippumatta siitä, ovatko he EU:n vai unionin ulkopuolisen maan kansalaisia. Tämän vuoksi komitea kehottaa komissiota harkitsemaan tarkoin mahdollisuutta laajentaa ehdotetun direktiivin oikeusperustaa siten, että se mahdollistaisi myös toimenpiteet ilman asianmukaista lupaa tai muita tarvittavia asiakirjoja työskentelevien tekemän pimeän työn torjumiseksi.

| 5.4 | Komitea katsoo, ettei maahanmuuttajia houkutteleva vetovoimatekijä, johon direktiivissä viitataan, ole niinkään mahdollisuus tehdä laitonta työtä vaan pikemminkin mahdollisuus työskennellä muualla kuin omassa maassaan. Sen vuoksi toimenpiteet yhden oleskelu- ja työluvan saamisen helpottamiseksi auttaisivat epäilemättä heikentämään vetovoimatekijää. Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin myös itse osallistuttava menettelyjen yksinkertaistamiseen. |
| --- | --- |

5.4

Komitea katsoo, ettei maahanmuuttajia houkutteleva vetovoimatekijä, johon direktiivissä viitataan, ole niinkään mahdollisuus tehdä laitonta työtä vaan pikemminkin mahdollisuus työskennellä muualla kuin omassa maassaan. Sen vuoksi toimenpiteet yhden oleskelu- ja työluvan saamisen helpottamiseksi auttaisivat epäilemättä heikentämään vetovoimatekijää. Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin myös itse osallistuttava menettelyjen yksinkertaistamiseen.

| 5.5 | Työnantajat korostavat tarvetta torjua laitonta työtä ja epäreilua kilpailua, koska eräät työntekijöitä laittomasta palkkaavat työnantajat kilpailevat itse laittomasti ja epäreilusti muiden, rehellisten työnantajien kanssa. |
| --- | --- |

5.5

Työnantajat korostavat tarvetta torjua laitonta työtä ja epäreilua kilpailua, koska eräät työntekijöitä laittomasta palkkaavat työnantajat kilpailevat itse laittomasti ja epäreilusti muiden, rehellisten työnantajien kanssa.

| 5.6 | Jäsenvaltiot ovat vastuussa direktiivin täytäntöönpanosta. Komissiolle olisi kuitenkin tehtävä selväksi, ettei täytäntöönpano ole helppoa, koska hallinnollisia valvontaelimiä ei ole riittävästi, koska asianomaisten yksittäisten elinten vastuunjako on vaikeaa ja koska valvonnan piiriin kuuluu suuri määrä yrityksiä. Direktiivin vahvuuden tulisi olla sen käytännön täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

5.6

Jäsenvaltiot ovat vastuussa direktiivin täytäntöönpanosta. Komissiolle olisi kuitenkin tehtävä selväksi, ettei täytäntöönpano ole helppoa, koska hallinnollisia valvontaelimiä ei ole riittävästi, koska asianomaisten yksittäisten elinten vastuunjako on vaikeaa ja koska valvonnan piiriin kuuluu suuri määrä yrityksiä. Direktiivin vahvuuden tulisi olla sen käytännön täytäntöönpanossa.

| 5.7 | Euroopan unionin toimielimien tulisi käyttää samaa terminologiaa, jota käytetään kansainvälisissä ja alueellisissa organisaatioissa sekä kansainvälisessä oikeudessa ja joka on siten kansainvälisesti tunnustettua. Tulisi esimerkiksi puhua epäsäännöllisessä asemassa olevista (irregular) tai ilman asianmukaisia asiakirjoja olevista siirtotyöläisistä (undocumented migrant worker) eikä laittomista työntekijöistä (illegal workers) ja laittomasta maahanmuutosta (illegal immigration). Termi ”laiton maahanmuuttaja” herättää erittäin kielteisiä mielleyhtymiä. Ehdotettu direktiivi saattaisikin osaltaan kärjistää tällaisia käsityksiä. Se voi lisätä syrjintää ja muukalaisvihaa kaikkia niitä siirtotyöläisiä kohtaan, jotka saattavat herättää huomiota pelkän ulkonäkönsä perusteella. |
| --- | --- |

5.7

Euroopan unionin toimielimien tulisi käyttää samaa terminologiaa, jota käytetään kansainvälisissä ja alueellisissa organisaatioissa sekä kansainvälisessä oikeudessa ja joka on siten kansainvälisesti tunnustettua. Tulisi esimerkiksi puhua epäsäännöllisessä asemassa olevista (irregular) tai ilman asianmukaisia asiakirjoja olevista siirtotyöläisistä (undocumented migrant worker) eikä laittomista työntekijöistä (illegal workers) ja laittomasta maahanmuutosta (illegal immigration). Termi ”laiton maahanmuuttaja” herättää erittäin kielteisiä mielleyhtymiä. Ehdotettu direktiivi saattaisikin osaltaan kärjistää tällaisia käsityksiä. Se voi lisätä syrjintää ja muukalaisvihaa kaikkia niitä siirtotyöläisiä kohtaan, jotka saattavat herättää huomiota pelkän ulkonäkönsä perusteella.

| 5.8 | Komitea ei aseta ehdotetun direktiivin sisältöä kyseenalaiseksi, mutta katsoo, että sen sisältämiä ehdotuksia, joista saattaa olla käytännön hyötyä, olisi vahvistettava. Ne on lueteltu otsikon ”Erityistä” alla. |
| --- | --- |

5.8

Komitea ei aseta ehdotetun direktiivin sisältöä kyseenalaiseksi, mutta katsoo, että sen sisältämiä ehdotuksia, joista saattaa olla käytännön hyötyä, olisi vahvistettava. Ne on lueteltu otsikon ”Erityistä” alla.

6.   Erityistä

| 6.1 | 1 artikla — Tämän artiklan pitäisi antaa niille jäsenvaltioille, jotka ovat jo ryhtyneet toimenpiteisiin laittoman maahanmuuton sääntelemiseksi, mahdollisuus säilyttää työntekijöiden kannalta edullisemmat kansalliset toimenpiteensä. |
| --- | --- |

6.1

1 artikla — Tämän artiklan pitäisi antaa niille jäsenvaltioille, jotka ovat jo ryhtyneet toimenpiteisiin laittoman maahanmuuton sääntelemiseksi, mahdollisuus säilyttää työntekijöiden kannalta edullisemmat kansalliset toimenpiteensä.

| 6.2 | 2 artikla — Määritelmiä olisi täydennettävä seuraavasti:






  — | 2 (b): ”Työnteolla” tarkoitetaan toimintaa, jota harjoitetaan korvausta vastaan tai taloudellisen riippuvuuden tilanteessa toisen henkilön lukuun ja tämän johdolla. |
| --- | --- | --- |

6.2

2 artikla — Määritelmiä olisi täydennettävä seuraavasti:

—

2 (b): ”Työnteolla” tarkoitetaan toimintaa, jota harjoitetaan korvausta vastaan tai taloudellisen riippuvuuden tilanteessa toisen henkilön lukuun ja tämän johdolla.

| — | ”Työnantajan” (2 e) ja ”alihankkijan” (2 f) määritelmiä tulisi täydentää siten, että niihin sisällytetään myös työvoimaa vuokraavat yritykset, sillä nykyiset määritelmät ovat epäselvät. Useat kolmansista maista lähtöisin olevat työntekijät palkataan välikäsien, kuten edellä mainittujen yritysten kautta. |
| --- | --- |

—

”Työnantajan” (2 e) ja ”alihankkijan” (2 f) määritelmiä tulisi täydentää siten, että niihin sisällytetään myös työvoimaa vuokraavat yritykset, sillä nykyiset määritelmät ovat epäselvät. Useat kolmansista maista lähtöisin olevat työntekijät palkataan välikäsien, kuten edellä mainittujen yritysten kautta.

| 6.3 | 4 artiklan 1 kohdan c alakohta — Työnantajan tulisi säilyttää jäljennös oleskeluluvista kauemmin kuin varsinaisen työsuhteen ajan, koska eräillä aloilla työsuhteet ovat yleensä lyhytaikaisia ja työnantaja vaihtuu usein. |
| --- | --- |

6.3

4 artiklan 1 kohdan c alakohta — Työnantajan tulisi säilyttää jäljennös oleskeluluvista kauemmin kuin varsinaisen työsuhteen ajan, koska eräillä aloilla työsuhteet ovat yleensä lyhytaikaisia ja työnantaja vaihtuu usein.

| 6.4 | 5 artikla






  — | Jos työnantajat ovat täyttäneet laittoman työnteon torjuntaan liittyvät velvollisuutensa sekä tarkistaneet oleskeluluvat ja säilyttäneet niistä jäljennökset vaaditulla tavalla ja jos tämän jälkeen tulee ilmi, ettei kolmannen maan kansalaisella kuitenkaan ole asianmukaista oleskelulupaa, työnantajilla on edelleen velvollisuus maksaa kaikki erääntyneet palkkasaatavat sekä vastata muista direktiivin 7 artiklassa asetetuista sitoumuksista. Sen vuoksi 5 artiklan loppuun olisi lisättävä seuraava teksti: ”Tämä ei kuitenkaan poista niiden velvollisuutta maksaa kaikki mahdolliset palkkasaatavat sekä täyttää 7 artiklassa asetetut velvoitteet”. |
| --- | --- | --- |

6.4

5 artikla

—

Jos työnantajat ovat täyttäneet laittoman työnteon torjuntaan liittyvät velvollisuutensa sekä tarkistaneet oleskeluluvat ja säilyttäneet niistä jäljennökset vaaditulla tavalla ja jos tämän jälkeen tulee ilmi, ettei kolmannen maan kansalaisella kuitenkaan ole asianmukaista oleskelulupaa, työnantajilla on edelleen velvollisuus maksaa kaikki erääntyneet palkkasaatavat sekä vastata muista direktiivin 7 artiklassa asetetuista sitoumuksista. Sen vuoksi 5 artiklan loppuun olisi lisättävä seuraava teksti: ”Tämä ei kuitenkaan poista niiden velvollisuutta maksaa kaikki mahdolliset palkkasaatavat sekä täyttää 7 artiklassa asetetut velvoitteet”.

| — | Lisäksi olisi säädettävä, että työnantajien on kunnioitettava jäsenvaltioissa sovellettavia työelämän menettelytapoja. On mahdollista, että työnantajat tarkistavat pelkästään oleskeluluvat eivätkä kiinnitä huomiota työlupiin, joita kuitenkin vaaditaan useissa jäsenvaltioissa. Tällöin kolmansien maiden kansalaisten tekemä pimeä työ saattaa lisääntyä siitä huolimatta, että työnantajat noudattavat direktiivin säännöksiä. |
| --- | --- |

—

Lisäksi olisi säädettävä, että työnantajien on kunnioitettava jäsenvaltioissa sovellettavia työelämän menettelytapoja. On mahdollista, että työnantajat tarkistavat pelkästään oleskeluluvat eivätkä kiinnitä huomiota työlupiin, joita kuitenkin vaaditaan useissa jäsenvaltioissa. Tällöin kolmansien maiden kansalaisten tekemä pimeä työ saattaa lisääntyä siitä huolimatta, että työnantajat noudattavat direktiivin säännöksiä.

| 6.5 | 6 artikla






  — | 2 kohdan (a) alakohdassa lueteltujen seuraamusten yhteydessä olisi säädettävä, että taloudellisten rangaistusten olisi oltava riittävän suuret, jotta ne kattavat täysimääräisesti työnantajan kunkin kolmannen maan kansalaisen palkkaamisesta saaman hyödyn. Yhtä laittomasti palkattua työntekijää kohden määrättäisiin siten tietynsuuruinen taloudellinen rangaistus, ja rangaistukseen suuruus lisääntyisi sen mukaan, kuinka monta kolmannen maan kansalaista on laittomasti palkattu. Työnantajan saama voitto vaihtelee selvästi riippuen siitä, onko kyseessä työntekijän laittomasti kotiapulaiseksi tai maatilalle palkkaava yksityinen työnantaja vai kolmesta neljään tai useampia työntekijöitä erityisesti voittoa tavoittelevaan tuotantoon laittomasti palkkaava työnantaja. |
| --- | --- | --- |

6.5

6 artikla

—

2 kohdan (a) alakohdassa lueteltujen seuraamusten yhteydessä olisi säädettävä, että taloudellisten rangaistusten olisi oltava riittävän suuret, jotta ne kattavat täysimääräisesti työnantajan kunkin kolmannen maan kansalaisen palkkaamisesta saaman hyödyn. Yhtä laittomasti palkattua työntekijää kohden määrättäisiin siten tietynsuuruinen taloudellinen rangaistus, ja rangaistukseen suuruus lisääntyisi sen mukaan, kuinka monta kolmannen maan kansalaista on laittomasti palkattu. Työnantajan saama voitto vaihtelee selvästi riippuen siitä, onko kyseessä työntekijän laittomasti kotiapulaiseksi tai maatilalle palkkaava yksityinen työnantaja vai kolmesta neljään tai useampia työntekijöitä erityisesti voittoa tavoittelevaan tuotantoon laittomasti palkkaava työnantaja.

| — | Kolmansien maiden kansalaisten laitonta palkkaamista jatkaville tai rikkomuksensa toistaville työnantajille olisi voitava määrätä korotettu taloudellinen rangaistus. Pelotevaikutuksen tuottamiseksi rangaistuksen määrää olisi tuntuvasti lisättävä aina kuin tällainen laiton työhönotto jatkuu tai toistuu. |
| --- | --- |

—

Kolmansien maiden kansalaisten laitonta palkkaamista jatkaville tai rikkomuksensa toistaville työnantajille olisi voitava määrätä korotettu taloudellinen rangaistus. Pelotevaikutuksen tuottamiseksi rangaistuksen määrää olisi tuntuvasti lisättävä aina kuin tällainen laiton työhönotto jatkuu tai toistuu.

| — | Olisi kohtuutonta vaatia työnantajia maksamaan jokaisen laittomasti työskennelleen kolmannen maan kansalaisen palauttamisesta aiheutuvat kustannukset sekä vastaamaan taloudellisista seuraamuksista. Tämä merkitsisi itse asiassa vastuun siirtämistä yksittäisten maiden maahanmuuttoviranomaisilta työnantajille. Työnantajat tulisi velvoittaa maksamaan kyseiset kustannukset ainoastaan silloin, kun kyseessä on direktiivin 10 artiklassa tarkoitettu rikos. |
| --- | --- |

—

Olisi kohtuutonta vaatia työnantajia maksamaan jokaisen laittomasti työskennelleen kolmannen maan kansalaisen palauttamisesta aiheutuvat kustannukset sekä vastaamaan taloudellisista seuraamuksista. Tämä merkitsisi itse asiassa vastuun siirtämistä yksittäisten maiden maahanmuuttoviranomaisilta työnantajille. Työnantajat tulisi velvoittaa maksamaan kyseiset kustannukset ainoastaan silloin, kun kyseessä on direktiivin 10 artiklassa tarkoitettu rikos.

| 6.6 | 7 artikla






  — | Olisi myös säädettävä, että maksuvelvollisuus alkaa maksuvaatimuksen esittämispäivästä eikä siitä päivästä, kun vaatimus saa lainvoiman. |
| --- | --- | --- |

6.6

7 artikla

—

Olisi myös säädettävä, että maksuvelvollisuus alkaa maksuvaatimuksen esittämispäivästä eikä siitä päivästä, kun vaatimus saa lainvoiman.

| — | Työsopimukseen perustuvien työntekijöiden oikeuksien tulisi pysyä voimassa riippumatta siitä, onko työntekijällä oleskelu- tai työlupaa. |
| --- | --- |

—

Työsopimukseen perustuvien työntekijöiden oikeuksien tulisi pysyä voimassa riippumatta siitä, onko työntekijällä oleskelu- tai työlupaa.

| — | Olisi myös otettava huomioon, että saattaa olla käytännössä vaikeaa maksaa palkkasaatavia työntekijälle, joka on jo palannut kotimaahansa. Lisäksi on varmistettava, että palkka maksetaan oikealle henkilölle. |
| --- | --- |

—

Olisi myös otettava huomioon, että saattaa olla käytännössä vaikeaa maksaa palkkasaatavia työntekijälle, joka on jo palannut kotimaahansa. Lisäksi on varmistettava, että palkka maksetaan oikealle henkilölle.

| — | Olisi myös tehtävä selväksi, että työnantajien on laskettava kaikki erääntyneet palkkasaatavat asianomaiseen työsuhteeseen tavanomaisesti sovellettavien lakien, asetusten, hallinnollisten määräysten ja/tai työehtosopimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Olisi myös tehtävä selväksi, että työnantajien on laskettava kaikki erääntyneet palkkasaatavat asianomaiseen työsuhteeseen tavanomaisesti sovellettavien lakien, asetusten, hallinnollisten määräysten ja/tai työehtosopimusten mukaisesti.

| 6.7 | 8 artiklassa viitataan muihin toimenpiteisiin, jotka jäsenvaltioiden on toteutettava.






  — | Tällaisista toimenpiteistä olisi hyödyllistä lisätä sitova luettelo. |
| --- | --- | --- |

6.7

8 artiklassa viitataan muihin toimenpiteisiin, jotka jäsenvaltioiden on toteutettava.

—

Tällaisista toimenpiteistä olisi hyödyllistä lisätä sitova luettelo.

| — | Kohdassa (d) mainittu toimenpide — rikkomisen suorittamiseen käytettyjen laitosten pysyvä tai väliaikainen sulkeminen — vaikuttaa kohtuuttomalta varsinkin siksi, että se voi vaikuttaa myös laillisesti palkattuihin työntekijöihin. Tämän toimenpiteen toteuttamisen yhteydessä olisikin kuultava asianomaisten laitosten työntekijöitä ja heidän edustajiaan. |
| --- | --- |

—

Kohdassa (d) mainittu toimenpide — rikkomisen suorittamiseen käytettyjen laitosten pysyvä tai väliaikainen sulkeminen — vaikuttaa kohtuuttomalta varsinkin siksi, että se voi vaikuttaa myös laillisesti palkattuihin työntekijöihin. Tämän toimenpiteen toteuttamisen yhteydessä olisikin kuultava asianomaisten laitosten työntekijöitä ja heidän edustajiaan.

| 6.8 | 9 artiklassa määritetään pääasiallisen toimeksiantajan ja alihankintaketjun mahdollisten muiden alihankkijoiden vastuu seuraamusten ja perittävien palkkasaatavien maksamisesta. Tässä yhteydessä olisi hyödyllistä selventää, missä olosuhteissa kyseinen vastuu on voimassa. Tietyillä aloilla, joilla on pitkät valmistajien ja alihankkijoiden väliset ketjut, kuten autoteollisuudessa, olisi vaikeaa pitää toimeksiantajia ja niille eri paikoissa ja maissa osia valmistavia alihankkijoita yhdessä vastuullisina. Komitea katsoo, että pääasiallisen toimeksiantajan täytyy kohtuullisia varovaisuusmenettelyjä noudattamalla voida varmistua siitä, ettei sitä pidetä mainitulla tavalla vastuullisena. |
| --- | --- |

6.8

9 artiklassa määritetään pääasiallisen toimeksiantajan ja alihankintaketjun mahdollisten muiden alihankkijoiden vastuu seuraamusten ja perittävien palkkasaatavien maksamisesta. Tässä yhteydessä olisi hyödyllistä selventää, missä olosuhteissa kyseinen vastuu on voimassa. Tietyillä aloilla, joilla on pitkät valmistajien ja alihankkijoiden väliset ketjut, kuten autoteollisuudessa, olisi vaikeaa pitää toimeksiantajia ja niille eri paikoissa ja maissa osia valmistavia alihankkijoita yhdessä vastuullisina. Komitea katsoo, että pääasiallisen toimeksiantajan täytyy kohtuullisia varovaisuusmenettelyjä noudattamalla voida varmistua siitä, ettei sitä pidetä mainitulla tavalla vastuullisena.

| 6.9 | 10 artikla






  — | 10 artiklan mukaan (3 artiklassa tarkoitettua) rikkomista pidetään rikoksena silloin kun se on tehty ”tahallisesti”. Koska asian toteen näyttäminen on vaikeaa, olisi parempi määritellä rikokseksi teko, jonka työnantajan voidaan osoittaa ”tienneen” tai ”voineen tietää” olevan rikollinen. |
| --- | --- | --- |

6.9

10 artikla

—

10 artiklan mukaan (3 artiklassa tarkoitettua) rikkomista pidetään rikoksena silloin kun se on tehty ”tahallisesti”. Koska asian toteen näyttäminen on vaikeaa, olisi parempi määritellä rikokseksi teko, jonka työnantajan voidaan osoittaa ”tienneen” tai ”voineen tietää” olevan rikollinen.

| — | 1 kohdan (a) alakohdassa mainittua, 3 artiklan säännösten toistuvaa rikkomista olisi aina pidettävä rikoksena. |
| --- | --- |

—

1 kohdan (a) alakohdassa mainittua, 3 artiklan säännösten toistuvaa rikkomista olisi aina pidettävä rikoksena.

| — | Jos rikkomisen katsotaan olevan 1 kohdan (a) alakohdassa tarkoitettu tahallinen rikos, on tärkeää ottaa huomioon, että oikeuskäsittelyyn saattaa kulua runsaasti aikaa. Vaarana on, ettei säännöstä sovelleta lainkaan, jos jäsenvaltiot päättävät, että kansallisten viranomaisten tai tuomioistuimien on edeltävien kahden vuoden aikana todettava, onko rikkomusta tapahtunut. Koska kyseiset menettelyt voivat kestää kauan ja koska tällöin voidaan käyttää kaikkia mahdollisia oikeusturvakeinoja muutoksen hakemiseksi, säännöstä ei välttämättä panna käytännössä ollenkaan täytäntöön. |
| --- | --- |

—

Jos rikkomisen katsotaan olevan 1 kohdan (a) alakohdassa tarkoitettu tahallinen rikos, on tärkeää ottaa huomioon, että oikeuskäsittelyyn saattaa kulua runsaasti aikaa. Vaarana on, ettei säännöstä sovelleta lainkaan, jos jäsenvaltiot päättävät, että kansallisten viranomaisten tai tuomioistuimien on edeltävien kahden vuoden aikana todettava, onko rikkomusta tapahtunut. Koska kyseiset menettelyt voivat kestää kauan ja koska tällöin voidaan käyttää kaikkia mahdollisia oikeusturvakeinoja muutoksen hakemiseksi, säännöstä ei välttämättä panna käytännössä ollenkaan täytäntöön.

| — | Kyseisen artiklan täytäntöönpanon yhteydessä jäsenvaltioissa on tehtävä selvä ero seuraamukset määräävien hallinnollisten elinten ja yksittäisten toimivaltaisten oikeusistuinten toimivaltuuksien välillä, jotta vältettäisiin mahdolliset toimivaltakonfliktit. |
| --- | --- |

—

Kyseisen artiklan täytäntöönpanon yhteydessä jäsenvaltioissa on tehtävä selvä ero seuraamukset määräävien hallinnollisten elinten ja yksittäisten toimivaltaisten oikeusistuinten toimivaltuuksien välillä, jotta vältettäisiin mahdolliset toimivaltakonfliktit.

| 6.10 | 14 artikla






  — | Jäsenvaltioita olisi vaadittava luomaan tehokkaat mekanismit sen varmistamiseksi, että menettelyt voidaan toteuttaa nopeasti ja ilman suuria kustannuksia. |
| --- | --- | --- |

6.10

14 artikla

—

Jäsenvaltioita olisi vaadittava luomaan tehokkaat mekanismit sen varmistamiseksi, että menettelyt voidaan toteuttaa nopeasti ja ilman suuria kustannuksia.

| — | Jäsenvaltioiden olisi samoin varmistettava, että seuraamuksista päättävät elimet tiedottavat menettelyjen käynnistämisestä välittömästi asianomaisille edustajille. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltioiden olisi samoin varmistettava, että seuraamuksista päättävät elimet tiedottavat menettelyjen käynnistämisestä välittömästi asianomaisille edustajille.

| — | Olisi hyödyllistä myöntää 3 kohdassa erityisasema myös todistajille eikä ainoastaan niille kolmansien maiden kansalaisille, jotka kärsivät tai ovat kärsineet hyväksikäyttöä osoittavista työoloista ja jotka tekevät yhteistyötä rikosoikeudellisissa menettelyissä työnantajaa vastaan. |
| --- | --- |

—

Olisi hyödyllistä myöntää 3 kohdassa erityisasema myös todistajille eikä ainoastaan niille kolmansien maiden kansalaisille, jotka kärsivät tai ovat kärsineet hyväksikäyttöä osoittavista työoloista ja jotka tekevät yhteistyötä rikosoikeudellisissa menettelyissä työnantajaa vastaan.

| 6.11 | 15 artikla
  Säännös, jonka mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että vähintään 10 prosentissa yrityksistä suoritetaan vuosittain tarkastus, on tervetullut. Ehdotetun direktiivin teho riippuu kuitenkin kyseisen säännöksen käytännön täytäntöönpanosta. Useimmissa jäsenvaltioissa tehtävän suorittaminen vaatii lisähenkilöstöä ja -rahoitusta. Muussa tapauksessa tällaiset lisävelvoitteet kärjistäisivät epäilemättä asianosaisten epätasa-arvoista kohtelua. |
| --- | --- |

6.11

15 artikla

Säännös, jonka mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että vähintään 10 prosentissa yrityksistä suoritetaan vuosittain tarkastus, on tervetullut. Ehdotetun direktiivin teho riippuu kuitenkin kyseisen säännöksen käytännön täytäntöönpanosta. Useimmissa jäsenvaltioissa tehtävän suorittaminen vaatii lisähenkilöstöä ja -rahoitusta. Muussa tapauksessa tällaiset lisävelvoitteet kärjistäisivät epäilemättä asianosaisten epätasa-arvoista kohtelua.

Bryssel 12. maaliskuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ks. ETSK:n 15. joulukuuta 2004 antama lausunto ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — Laillisen ja laittoman maahanmuuton välisiä yhteyksiä koskeva tutkimus”, esittelijä Luis Miguel Pariza Castaños (EUVL C 157, 28.6.2005).

1

Ks. ETSK:n 9. kesäkuuta 2005 antama lausunto ”Vihreä kirja taloudellisista syistä tapahtuvan maahanmuuton hallinnassa sovellettavasta EU:n strategiasta”, esittelijä Luis Miguel Pariza Castaños (EUVL C 286, 17.11.2005).

Ks. ETSK:n 15. joulukuuta 2005 antama lausunto ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Haagin ohjelma: kymmenen painopistettä seuraaviksi viideksi vuodeksi — Kumppanuus Euroopan uudistamiseksi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla”, esittelijä Luis Miguel Pariza Castaños (EUVL C 65, 17.3.2006).

(2)  KOM(2005) 669 lopullinen.

2

(3)  KOM(2006) 402 lopullinen.

3

(4)  Komission tiedonanto politiikan ensisijaisista tavoitteista kolmansien maiden kansalaisten laittoman maahanmuuton torjunnassa, KOM(2006) 402 lopullinen.

4

(5)  KOM(2007) 248 lopullinen.

5

(6)  KOM(2007) 637 lopullinen.

6

(7)  KOM(2007) 638 lopullinen.

7

(8)  KOM(2007) 628 lopullinen.

8

---

LIITE

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausuntoon

Seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat äänestyksessä tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä, hylättiin keskustelussa (työjärjestyksen 54 artiklan 3 kohta):

Kohta 1.7

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

”Kansainväliset kokemukset osoittavat, että pimeän työn torjunta on tehokkainta silloin, kun sen perustana on useita samansuuntaisia toimintalinjoja. Niinpä sen ohella, että mahdollistetaan niille talouden aloille halukkaiden työntekijöiden laillinen maahanmuutto, joilla laittomien maahanmuuttajien työskentely on yleisintä, on myös välttämätöntä toteuttaa tiedotus- ja valistuskampanjoita pimeän työn vaikutuksista. Sen lisäksi työnantajiin sovellettavan seuraamuspolitiikan pitää olla yhtenäistä — pimeän työn tekijän kansalaisuudesta riippumatta. Ehdotetun
  tu direktiivin tuleekin koordinoida
  olla osa laajempaa, myös laittomien maahanmuuttajien tekemän pimeän työn vastaista
  en toimenpidepakettia
  teiden kanssa
  eikä perusväline, kuten komissio ehdottaa.”

Äänestystulos

Puolesta 64, Vastaan 101, Pidättyi äänestämästä 9

Kohta 5.3

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

”EU:n sisäistä muuttoliikettä ja unioniin suuntautuvaa laillista maahanmuuttoa on kiireesti alettava säädellä. Vapaan muuttoliikkeen rajoittaminen jäsenvaltioissa on aiheuttanut useita ongelmia, estänyt työntekijöiden vapaan liikkuvuuden tiettyjen jäsenvaltioiden välillä sekä johtanut siihen, että jotkut kolmansien maiden ja EU:n kansalaiset ovat työllistyneet säännösten vastaisesti ja joutuneet työnantajiensa hyväksikäyttämiksi. EU:ssa ja yksittäisissä jäsenvaltioissa toteutettavat
  ien pimeän työn vastaiseten toimenpiteiden
  t
  yhteydessä kaikkia tällaista työtä tekeviä olisi kohdeltava samalla tavalla riippumatta siitä, ovatko he EU:n vai unionin ulkopuolisen maan kansalaisia. Tämän vuoksi komitea kehottaa komissiota harkitsemaan tarkoin mahdollisuutta laajentaa ehdotetun direktiivin oikeusperustaa siten, että se mahdollistaisi myös toimenpiteet ilman asianmukaista lupaa tai muita tarvittavia asiakirjoja työskentelevien tekemän pimeän työn torjumiseksi.
  ovat nyt komission ja työmarkkinaosapuolten asialistalla. Lisäksi keskustellaan siitä, millä keinoin tätä kielteistä ilmiötä voitaisiin torjua. Komitea kehottaa koordinoimaan laittoman maahanmuuton ja pimeän työn torjumiseen liittyviä toimia tiiviisti”

Äänestystulos

Puolesta 56, Vastaan 102, Pidättyi äänestämästä 10

Kohta 6.6

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

”7 artikla

| — | Olisi myös säädettävä, että maksuvelvollisuus alkaa maksuvaatimuksen esittämispäivästä eikä siitä päivästä, kun vaatimus saa lainvoiman. |
| --- | --- |

—

Olisi myös säädettävä, että maksuvelvollisuus alkaa maksuvaatimuksen esittämispäivästä eikä siitä päivästä, kun vaatimus saa lainvoiman.

| — | Työsopimukseen perustuvien työntekijöiden oikeuksien tulisi pysyä voimassa riippumatta siitä, onko työntekijällä oleskelu- tai työlupaa. |
| --- | --- |

—

Työsopimukseen perustuvien työntekijöiden oikeuksien tulisi pysyä voimassa riippumatta siitä, onko työntekijällä oleskelu- tai työlupaa.

| — | Olisi myös otettava huomioon, että saattaa olla käytännössä vaikeaa maksaa palkkasaatavia työntekijälle, joka on jo palannut kotimaahansa. Lisäksi on varmistettava, että palkka maksetaan oikealle henkilölle. |
| --- | --- |

—

Olisi myös otettava huomioon, että saattaa olla käytännössä vaikeaa maksaa palkkasaatavia työntekijälle, joka on jo palannut kotimaahansa. Lisäksi on varmistettava, että palkka maksetaan oikealle henkilölle.

| — | Olisi myös tehtävä selväksi, että työnantajien on laskettava kaikki erääntyneet palkkasaatavat asianomaiseen työsuhteeseen tavanomaisesti sovellettavien lakien, asetusten, hallinnollisten määräysten ja/tai työehtosopimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Olisi myös tehtävä selväksi, että työnantajien on laskettava kaikki erääntyneet palkkasaatavat asianomaiseen työsuhteeseen tavanomaisesti sovellettavien lakien, asetusten, hallinnollisten määräysten ja/tai työehtosopimusten mukaisesti.

| — | Useimmissa EU:n jäsenvaltioissa työntekijöiden tulee tehdä valitus toimivaltaisille elimille erääntyneen maksun perimiseksi. 7 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetään, ettei laittomasti työskentelevän kolmannen maan kansalaisen tarvitse esittää erillistä vaatimusta erääntyneiden palkkasaatavien perimismenettelyn käynnistämiseksi. Tämä vaikuttaisi siten, että kyseisten kolmansien maiden kansalaisten ja EU-maiden kansalaisten tai laillisesti työskentelevien kolmansien maiden kansalaisten välille tehtäisiin perusteeton ero. |
| --- | --- |

—

Useimmissa EU:n jäsenvaltioissa työntekijöiden tulee tehdä valitus toimivaltaisille elimille erääntyneen maksun perimiseksi. 7 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetään, ettei laittomasti työskentelevän kolmannen maan kansalaisen tarvitse esittää erillistä vaatimusta erääntyneiden palkkasaatavien perimismenettelyn käynnistämiseksi. Tämä vaikuttaisi siten, että kyseisten kolmansien maiden kansalaisten ja EU-maiden kansalaisten tai laillisesti työskentelevien kolmansien maiden kansalaisten välille tehtäisiin perusteeton ero.

| — | Edellä mainitusta seikasta huolimatta komitea katsoo, että jäsenvaltioiden on varmistettava tarvittava tuki maassa laittomasti työskenteleville kolmansien maiden kansalaisille heidän vaatiessaan palkkasaataviaan ja että kyseisen takuun on käytävä ilmi direktiivin artiklasta. |
| --- | --- |

—

Edellä mainitusta seikasta huolimatta komitea katsoo, että jäsenvaltioiden on varmistettava tarvittava tuki maassa laittomasti työskenteleville kolmansien maiden kansalaisille heidän vaatiessaan palkkasaataviaan ja että kyseisen takuun on käytävä ilmi direktiivin artiklasta.

| — | Komitean mielestä 7 artiklan 2 kohdan b alakohdan säännös, jonka mukaan työsuhteen oletetaan kestäneen vähintään kuusi kuukautta, saattaa osoittautua itsessään uudeksi, kiehtovaksi ja mahdollisesti ratkaisevaksi tekijäksi, joka houkuttelee EU:hun laitonta maahanmuuttoa, sillä se asettaa laittoman työntekijän muihin työntekijöihin nähden hyvin edulliseen asemaan. Se on sitä paitsi selvästi epätarkoituksenmukainen tapa ratkaista lyhytaikaiset ja erittäin lyhytaikaiset työsuhteet (esimerkiksi maatalouden satokausina).” |
| --- | --- |

—

Komitean mielestä 7 artiklan 2 kohdan b alakohdan säännös, jonka mukaan työsuhteen oletetaan kestäneen vähintään kuusi kuukautta, saattaa osoittautua itsessään uudeksi, kiehtovaksi ja mahdollisesti ratkaisevaksi tekijäksi, joka houkuttelee EU:hun laitonta maahanmuuttoa, sillä se asettaa laittoman työntekijän muihin työntekijöihin nähden hyvin edulliseen asemaan. Se on sitä paitsi selvästi epätarkoituksenmukainen tapa ratkaista lyhytaikaiset ja erittäin lyhytaikaiset työsuhteet (esimerkiksi maatalouden satokausina).”

Äänestystulos

Puolesta 59, Vastaan 111, Pidättyi äänestämästä 11

Kohta 6.8

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

”9 artiklassa määritetään pääasiallisen toimeksiantajan ja alihankintaketjun mahdollisten muiden alihankkijoiden vastuu seuraamusten ja perittävien palkkasaatavien maksamisesta. Tässä yhteydessä olisi hyödyllistä selventää, missä olosuhteissa kyseinen vastuu on voimassa. Artiklassa 6 ja 7 mainittujen seuraamusten tulisi koskea yhteisvastuullisesti pääasiallisia toimeksiantajia ja alihankkijoita, jotka eivät ole suoraan palkanneet maassa laittomasti oleskelevia kolmansien maiden kansalaisia ainoastaan, mikäli voidaan todistaa, että he tiesivät alihankkijansa palkanneen laittomasti maassa oleskelevia kolmansien maiden kansalaisia. Tietyillä aloilla, joilla on pitkät valmistajien ja alihankkijoiden väliset ketjut, kuten autoteollisuudessa, olisi vaikeaa pitää toimeksiantajia ja niille eri paikoissa ja maissa osia valmistavia alihankkijoita yhdessä vastuullisina. Saman tulisi päteä rakennussektoriin. Komitea katsoo, että pääasiallisen toimeksiantajan täytyy kohtuullisia varovaisuusmenettelyjä noudattamalla voida varmistua siitä, ettei sitä pidetä mainitulla tavalla vastuullisena.”

Äänestystulos

Puolesta 57, Vastaan 106, Pidättyi äänestämästä 8

Kohta 6.9

Poistetaan tekstiä.

”10 artikla

| — | 10 artiklan mukaan (3 artiklassa tarkoitettua) rikkomista pidetään rikoksena silloin kun se on tehty ’tahallisesti’. Koska asian toteen näyttäminen on vaikeaa, olisi parempi määritellä rikokseksi teko, jonka työnantajan voidaan osoittaa ’tienneen’ tai ’voineen tietää’ olevan rikollinen. |
| --- | --- |

—

10 artiklan mukaan (3 artiklassa tarkoitettua) rikkomista pidetään rikoksena silloin kun se on tehty ’tahallisesti’. Koska asian toteen näyttäminen on vaikeaa, olisi parempi määritellä rikokseksi teko, jonka työnantajan voidaan osoittaa ’tienneen’ tai ’voineen tietää’ olevan rikollinen.

| — | 1 kohdan (a) alakohdassa mainittua, 3 artiklan säännösten toistuvaa rikkomista olisi aina pidettävä rikoksena. |
| --- | --- |

—

1 kohdan (a) alakohdassa mainittua, 3 artiklan säännösten toistuvaa rikkomista olisi aina pidettävä rikoksena.

| — | Jos rikkomisen katsotaan olevan 1 kohdan (a) alakohdassa tarkoitettu tahallinen rikos, on tärkeää ottaa huomioon, että oikeuskäsittelyyn saattaa kulua runsaasti aikaa. Vaarana on, ettei säännöstä sovelleta lainkaan, jos jäsenvaltiot päättävät, että kansallisten viranomaisten tai tuomioistuimien on edeltävien kahden vuoden aikana todettava, onko rikkomusta tapahtunut. Koska kyseiset menettelyt voivat kestää kauan ja koska tällöin voidaan käyttää kaikkia mahdollisia oikeusturvakeinoja muutoksen hakemiseksi, säännöstä ei välttämättä panna käytännössä ollenkaan täytäntöön. |
| --- | --- |

—

Jos rikkomisen katsotaan olevan 1 kohdan (a) alakohdassa tarkoitettu tahallinen rikos, on tärkeää ottaa huomioon, että oikeuskäsittelyyn saattaa kulua runsaasti aikaa. Vaarana on, ettei säännöstä sovelleta lainkaan, jos jäsenvaltiot päättävät, että kansallisten viranomaisten tai tuomioistuimien on edeltävien kahden vuoden aikana todettava, onko rikkomusta tapahtunut. Koska kyseiset menettelyt voivat kestää kauan ja koska tällöin voidaan käyttää kaikkia mahdollisia oikeusturvakeinoja muutoksen hakemiseksi, säännöstä ei välttämättä panna käytännössä ollenkaan täytäntöön.

| — | Kyseisen artiklan täytäntöönpanon yhteydessä jäsenvaltioissa on tehtävä selvä ero seuraamukset määräävien hallinnollisten elinten ja yksittäisten toimivaltaisten oikeusistuinten toimivaltuuksien välillä, jotta vältettäisiin mahdolliset toimivaltakonfliktit.” |
| --- | --- |

—

Kyseisen artiklan täytäntöönpanon yhteydessä jäsenvaltioissa on tehtävä selvä ero seuraamukset määräävien hallinnollisten elinten ja yksittäisten toimivaltaisten oikeusistuinten toimivaltuuksien välillä, jotta vältettäisiin mahdolliset toimivaltakonfliktit.”

Äänestystulos

Puolesta 66, Vastaan 100, Pidättyi äänestämästä 10

Kohta 6.11

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

”15 artikla

Ehdotetun säännöksen
  Säännös, jonka mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että vähintään 10 prosentissa yrityksistä suoritetaan vuosittain tarkastus, on tervetullut.Säännöksen
  Ehdotetun direktiivin teho riippuu kuitenkin sen
  kyseisen säännöksen käytännön täytäntöönpanosta. Jäsenvaltioiden on valittava tarkastettavat yritykset riskiarvioinnin perusteella ja otettava arvioinnissa huomioon muiden tarkoituksenmukaisiksi ja sopiviksi katsottujen kriteerien lisäksi esimerkiksi se, miten herkästi kyseinen elinkeinoelämän ala reagoi maassa laittomasti oleskelevien maahanmuuttajien työhönottoon, ja se, ovatko yritykset aiemmin palkanneet maassa laittomasti oleskelevia maahanmuuttajia. Artiklan tulisi ilmentää näitä laadullisia kriteerejä ja siinä olisi säädettävä, että jäsenvaltioiden on toivottavaa kyetä varmistamaan, että tarkastus suoritetaan vähintään 3 prosentissa kaikista näin valituista yrityksistä. Useimmissa jäsenvaltioissa tehtävän suorittaminen vaatii
  voi vaatia lisähenkilöstöä ja -rahoitusta. Muussa tapauksessa tällaiset lisävelvoitteet kärjistäisivät epäilemättä
  saattavat kärjistää asianosaisten epätasa-arvoista kohtelua.”

Äänestystulos

Puolesta 65, Vastaan 105, Pidättyi äänestämästä 8

---

| 9.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 204/77 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 204/77

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Vihreä kirja — Yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän tulevaisuus

KOM(2007) 301 lopullinen

(2008/C 204/17)

Komissio päätti 6. kesäkuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Vihreä kirja — Yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän tulevaisuus

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 21. helmikuuta 2008. Esittelijä oli An Le Nouail Marlière.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. maaliskuuta 2008 pitämässään 443. täysistunnossa (maaliskuun 12. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 118 ääntä puolesta ja 1 vastaan 9:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Vihreää kirjaa yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän tulevaisuudesta koskevan kuulemisprosessin johdanto

| 1.1 | Tulevan yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän lainsäädännöllinen perusta on Amsterdamin sopimuksen (1999) IV osastossa ”Viisumi-, turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikka sekä muu henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen liittyvä politiikka” ja Tampereella vuonna 1999 pidetyn sekä äskettäin Haagissa pidetyn huippukokouksen päätöksissä. On myös tuotava esiin sen ”toiminnallinen” perusta, toisin sanoen Dublin I -asetus vuodelta 1997, Dublin II -asetus vuodelta 2003 (asetus tuli voimaa vuonna 2006), ensimmäinen Schengen-sopimus vuodelta 1985 (sopimusta laajennettiin vuonna 2007 kattamaan eräät uusista jäsenvaltioista). Ei pidä unohtaa sitä, että ensisijaisena tavoitteena oli pakolaisten oikeusasemaa koskevan, vuonna 1951 tehdyn ja jäsenvaltioiden valtaosan ratifioiman Geneven yleissopimuksen yhdenmukainen täytäntöönpano ja saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä koko Euroopan unionissa, jotta varmistettaisiin, että henkilöt, jotka tarvitsevat kansainvälistä suojelua, todellakin saavat sitä. Ajatuksena oli tehdä Euroopan unionista yhtenäinen pakolaisten suoja-alue, joka perustuu Geneven yleissopimuksen sekä kaikkien jäsenvaltioiden yhteisten humanitaaristen arvojen täysimääräiseen ja kokonaisvaltaiseen soveltamiseen. Haagin ohjelman toimintasuunnitelmassa ennakoidaan, että yhteistä eurooppalaista turvapaikkajärjestelmää koskeva ehdotus hyväksytään vuoden 2010 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

1.1

Tulevan yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän lainsäädännöllinen perusta on Amsterdamin sopimuksen (1999) IV osastossa ”Viisumi-, turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikka sekä muu henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen liittyvä politiikka” ja Tampereella vuonna 1999 pidetyn sekä äskettäin Haagissa pidetyn huippukokouksen päätöksissä. On myös tuotava esiin sen ”toiminnallinen” perusta, toisin sanoen Dublin I -asetus vuodelta 1997, Dublin II -asetus vuodelta 2003 (asetus tuli voimaa vuonna 2006), ensimmäinen Schengen-sopimus vuodelta 1985 (sopimusta laajennettiin vuonna 2007 kattamaan eräät uusista jäsenvaltioista). Ei pidä unohtaa sitä, että ensisijaisena tavoitteena oli pakolaisten oikeusasemaa koskevan, vuonna 1951 tehdyn ja jäsenvaltioiden valtaosan ratifioiman Geneven yleissopimuksen yhdenmukainen täytäntöönpano ja saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä koko Euroopan unionissa, jotta varmistettaisiin, että henkilöt, jotka tarvitsevat kansainvälistä suojelua, todellakin saavat sitä. Ajatuksena oli tehdä Euroopan unionista yhtenäinen pakolaisten suoja-alue, joka perustuu Geneven yleissopimuksen sekä kaikkien jäsenvaltioiden yhteisten humanitaaristen arvojen täysimääräiseen ja kokonaisvaltaiseen soveltamiseen. Haagin ohjelman toimintasuunnitelmassa ennakoidaan, että yhteistä eurooppalaista turvapaikkajärjestelmää koskeva ehdotus hyväksytään vuoden 2010 loppuun mennessä.

| 1.2 | Suunnitellakseen toista vaihetta ja ennen heinäkuussa 2008 julkaistavaksi tarkoitetun toimintasuunnitelmansa käynnistämistä komissio on aloittanut kattavan kuulemismenettelyn tarkasteltavana olevasta vihreästä kirjasta selvittääkseen, mitkä vaihtoehdot ovat EU:n nykyisen lainsäädäntökehyksen nojalla mahdollisia. |
| --- | --- |

1.2

Suunnitellakseen toista vaihetta ja ennen heinäkuussa 2008 julkaistavaksi tarkoitetun toimintasuunnitelmansa käynnistämistä komissio on aloittanut kattavan kuulemismenettelyn tarkasteltavana olevasta vihreästä kirjasta selvittääkseen, mitkä vaihtoehdot ovat EU:n nykyisen lainsäädäntökehyksen nojalla mahdollisia.

| 1.3 | Tampereen ohjelma, joka vahvistettiin myöhemmin Haagin ohjelmalla, voidaan tiivistää seuraavasti: luodaan yhteinen menettely, yhtenäinen asema, yhtenäiset säännöt, yhdenmukainen korkeatasoinen suojelu kaikissa jäsenvaltioissa, jotta varmistettaisiin Geneven yleissopimuksen yhtenäinen täytäntöönpano. |
| --- | --- |

1.3

Tampereen ohjelma, joka vahvistettiin myöhemmin Haagin ohjelmalla, voidaan tiivistää seuraavasti: luodaan yhteinen menettely, yhtenäinen asema, yhtenäiset säännöt, yhdenmukainen korkeatasoinen suojelu kaikissa jäsenvaltioissa, jotta varmistettaisiin Geneven yleissopimuksen yhtenäinen täytäntöönpano.

| 1.4 | Ensimmäisen vaiheen aikana vuosina 1999–2006 annetut neljä keskeistä säädöstä ovat muodostaneet tällä alalla voimassa olevan yhteisön säännöstön ja luoneet perustan yhteiselle eurooppalaiselle turvapaikkajärjestelmälle. Komissio valvoo, että jo hyväksytyt säädökset saatetaan osaksi lainsäädäntöä ajallaan ja pannaan täytäntöön. |
| --- | --- |

1.4

Ensimmäisen vaiheen aikana vuosina 1999–2006 annetut neljä keskeistä säädöstä ovat muodostaneet tällä alalla voimassa olevan yhteisön säännöstön ja luoneet perustan yhteiselle eurooppalaiselle turvapaikkajärjestelmälle. Komissio valvoo, että jo hyväksytyt säädökset saatetaan osaksi lainsäädäntöä ajallaan ja pannaan täytäntöön.

| 1.5 | Vaikka ensimmäisen vaiheen välineiden arviointi on vielä kesken, komissio pitää välttämättömänä, että pohdinta ja perusteellinen keskustelu turvapaikkajärjestelmän tulevasta rakenteesta aloitetaan jo nyt, sillä toista vaihetta koskevat ehdotukset on esitettävä riittävän ajoissa, jotta ne saadaan hyväksyttyä vuonna 2010. |
| --- | --- |

1.5

Vaikka ensimmäisen vaiheen välineiden arviointi on vielä kesken, komissio pitää välttämättömänä, että pohdinta ja perusteellinen keskustelu turvapaikkajärjestelmän tulevasta rakenteesta aloitetaan jo nyt, sillä toista vaihetta koskevat ehdotukset on esitettävä riittävän ajoissa, jotta ne saadaan hyväksyttyä vuonna 2010.

| 1.6 | Komissio on myös asettanut tavoitteeksi EU:n jäsenvaltioiden keskinäisen yhteisvastuun lisäämisen, kaikkien toimijoiden valmiuksien vahvistamisen ja menettelyn yleisen laadun parantamisen, nykyisten puutteiden korjaamisen sekä sovellettavien käytäntöjen yhdenmukaistamisen toteuttamalla jäsenvaltioiden väliseen käytännön yhteistyöhön liittyviä rinnakkaistoimia. |
| --- | --- |

1.6

Komissio on myös asettanut tavoitteeksi EU:n jäsenvaltioiden keskinäisen yhteisvastuun lisäämisen, kaikkien toimijoiden valmiuksien vahvistamisen ja menettelyn yleisen laadun parantamisen, nykyisten puutteiden korjaamisen sekä sovellettavien käytäntöjen yhdenmukaistamisen toteuttamalla jäsenvaltioiden väliseen käytännön yhteistyöhön liittyviä rinnakkaistoimia.

| 1.7 | Komissio on jäsentänyt kuulemisensa käsittämään neljä lukua ja 35 kysymystä: oikeudelliset välineet, täytäntöönpano, yhteisvastuu ja rasituksen jakaminen ja ulkoinen ulottuvuus. |
| --- | --- |

1.7

Komissio on jäsentänyt kuulemisensa käsittämään neljä lukua ja 35 kysymystä: oikeudelliset välineet, täytäntöönpano, yhteisvastuu ja rasituksen jakaminen ja ulkoinen ulottuvuus.

2.   Tärkeimmät päätelmät ja suositukset

| 2.1 | Komitea ottaa huomioon aiheesta aiemmin antamansa (lukuisat) lausunnot, pakolaisia auttavien valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden suositukset sekä UNHCR:n (1) Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltioille Portugalille ja Slovenialle osoittamat huomiot. |
| --- | --- |

2.1

Komitea ottaa huomioon aiheesta aiemmin antamansa (lukuisat) lausunnot, pakolaisia auttavien valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden suositukset sekä UNHCR:n (1) Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltioille Portugalille ja Slovenialle osoittamat huomiot.

| 2.2 | Komitea muistuttaa, että pakolaiskysymyksiin sovelletaan jo nyt määräenemmistöpäätöksiä neuvostossa, kun vastaavasti maahanmuuttoasiat edellyttävät edelleen yksimielisyyttä, ja niihin olisi tarkoitus alkaa soveltaa määräenemmistöpäätöksiä Lissabonin sopimuksen mukaisesti. Se suosittaa, että yhteisen menettelyn täytäntöönpanon yhteydessä komissio ja neuvosto huolehtivat siitä, että eräiden jäsenvaltioiden usein käyttämät kansalliset poikkeuslausekkeet (opt out) suljetaan pois tai estetään. |
| --- | --- |

2.2

Komitea muistuttaa, että pakolaiskysymyksiin sovelletaan jo nyt määräenemmistöpäätöksiä neuvostossa, kun vastaavasti maahanmuuttoasiat edellyttävät edelleen yksimielisyyttä, ja niihin olisi tarkoitus alkaa soveltaa määräenemmistöpäätöksiä Lissabonin sopimuksen mukaisesti. Se suosittaa, että yhteisen menettelyn täytäntöönpanon yhteydessä komissio ja neuvosto huolehtivat siitä, että eräiden jäsenvaltioiden usein käyttämät kansalliset poikkeuslausekkeet (opt out) suljetaan pois tai estetään.

| 2.3 | Komitea kannattaa sitä, että perustetaan oikeudenmukainen — toisin sanoen ihmiskasvoinen — turvapaikkajärjestelmä, jossa turvapaikanhakijoiden suojelutarpeet otetaan huomioon yhtenä todellisena tavoitteena, kun päämääränä on rakentaa unioni, joka olisi myös sosiaalinen. Komitea muistuttaa, että sosiaaliset tavoitteet eivät ole ristiriidassa vastaanottavien väestöjen eivätkä jäsenvaltioiden taloudellisten ja turvallisuusintressien kanssa eivätkä sulje niitä pois. |
| --- | --- |

2.3

Komitea kannattaa sitä, että perustetaan oikeudenmukainen — toisin sanoen ihmiskasvoinen — turvapaikkajärjestelmä, jossa turvapaikanhakijoiden suojelutarpeet otetaan huomioon yhtenä todellisena tavoitteena, kun päämääränä on rakentaa unioni, joka olisi myös sosiaalinen. Komitea muistuttaa, että sosiaaliset tavoitteet eivät ole ristiriidassa vastaanottavien väestöjen eivätkä jäsenvaltioiden taloudellisten ja turvallisuusintressien kanssa eivätkä sulje niitä pois.

| 2.4 | Komitea kehottaa luomaan olosuhteet, joilla edistetään kansainvälisten yleissopimusten, kansainvälisen ja humanitaarisen oikeuden kanssa sopusoinnussa olevien EU:n direktiivien sekä Euroopan neuvoston laatiman, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen noudattamista; jäsenvaltioille kuuluvan vastuun parempaa jakamista; pakolaisasemaan perustuvaa tai toissijaista suojelua saavien henkilöiden nopeaa uudelleensijoittamista ja kotouttamista; vilpitöntä yhteistyöhön ja yhteiseen kehitykseen tähtäävää politiikkaa, jolla parannetaan demokratian vaikuttavuutta eräissä kolmansissa maissa ja edistetään kansainvälistä yhteisvastuuta vastauksena turvapaikka-alan tarpeisiin. |
| --- | --- |

2.4

Komitea kehottaa luomaan olosuhteet, joilla edistetään kansainvälisten yleissopimusten, kansainvälisen ja humanitaarisen oikeuden kanssa sopusoinnussa olevien EU:n direktiivien sekä Euroopan neuvoston laatiman, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen noudattamista; jäsenvaltioille kuuluvan vastuun parempaa jakamista; pakolaisasemaan perustuvaa tai toissijaista suojelua saavien henkilöiden nopeaa uudelleensijoittamista ja kotouttamista; vilpitöntä yhteistyöhön ja yhteiseen kehitykseen tähtäävää politiikkaa, jolla parannetaan demokratian vaikuttavuutta eräissä kolmansissa maissa ja edistetään kansainvälistä yhteisvastuuta vastauksena turvapaikka-alan tarpeisiin.

| 2.5 | Tästä syystä komitea suosittaa toimenpiteitä, jotka kuuluvat erottamattomasti yhteen ja ovat keskenään täydentäviä. |
| --- | --- |

2.5

Tästä syystä komitea suosittaa toimenpiteitä, jotka kuuluvat erottamattomasti yhteen ja ovat keskenään täydentäviä.

| 2.5.1 | Kansainvälistä suojelua tarvitsevien henkilöiden on aina voitava tulla Euroopan unionin alueelle riippumatta valvonnan tehostamisen tasosta, jotta varmistetaan vähintään turvapaikkahakemuksen — olkoon se minkä muotoinen tahansa — jättämistä koskevan oikeuden kunnioittaminen sekä pääseminen oikeudenmukaisen ja tehokkaan menettelyn piiriin. |
| --- | --- |

2.5.1

Kansainvälistä suojelua tarvitsevien henkilöiden on aina voitava tulla Euroopan unionin alueelle riippumatta valvonnan tehostamisen tasosta, jotta varmistetaan vähintään turvapaikkahakemuksen — olkoon se minkä muotoinen tahansa — jättämistä koskevan oikeuden kunnioittaminen sekä pääseminen oikeudenmukaisen ja tehokkaan menettelyn piiriin.

| 2.5.2 | Pakolaisaseman tunnustamista koskevat hakemukset on aina tutkittava, ja päätöksentekoviranomaisen on toimitettava perusteltu päätös kirjallisesti, ennen kuin toissijaista suojelua ryhdytään käsittelemään, myös rajalla esitettyjen hakemusten ollessa kyseessä. |
| --- | --- |

2.5.2

Pakolaisaseman tunnustamista koskevat hakemukset on aina tutkittava, ja päätöksentekoviranomaisen on toimitettava perusteltu päätös kirjallisesti, ennen kuin toissijaista suojelua ryhdytään käsittelemään, myös rajalla esitettyjen hakemusten ollessa kyseessä.

| 2.5.3 | Turvapaikanhakijoilla on oltava vapaus valita maa, jolle he osoittavat hakemuksensa. |
| --- | --- |

2.5.3

Turvapaikanhakijoilla on oltava vapaus valita maa, jolle he osoittavat hakemuksensa.

| 2.5.4 | Ilman huoltajaa olevien alaikäisten sekä naisten ja heikossa asemassa olevien henkilöiden (2) on saatava erityistä suojelua: fyysisesti, psykologisesti ja henkisesti epäsuotuisassa asemassa olevat turvapaikanhakijat, jotka tarvitsevat erityistä apua (raskaana olevat naiset, lapset, vanhukset, sairaat, vammaiset jne.). |
| --- | --- |

2.5.4

Ilman huoltajaa olevien alaikäisten sekä naisten ja heikossa asemassa olevien henkilöiden (2) on saatava erityistä suojelua: fyysisesti, psykologisesti ja henkisesti epäsuotuisassa asemassa olevat turvapaikanhakijat, jotka tarvitsevat erityistä apua (raskaana olevat naiset, lapset, vanhukset, sairaat, vammaiset jne.).

| 2.5.5 | Eräisiin naisiin kohdistuva erityinen vaino on otettava huomioon ja katsottava perusteeksi suojelun tarpeelle henkilökohtaiselta pohjalta riippumatta henkilöistä, joiden mukana naiset matkustavat tai jotka matkustavat naisten mukana (alaikäiset lapset tai aviomiehet, vanhemmat ja muut). (3) |
| --- | --- |

2.5.5

Eräisiin naisiin kohdistuva erityinen vaino on otettava huomioon ja katsottava perusteeksi suojelun tarpeelle henkilökohtaiselta pohjalta riippumatta henkilöistä, joiden mukana naiset matkustavat tai jotka matkustavat naisten mukana (alaikäiset lapset tai aviomiehet, vanhemmat ja muut). (3)

| 2.5.6 | Kaikilla turvapaikanhakijoilla on oltava oikeus hakemustensa tehokkaaseen ja yksilölliseen tutkintaan, tulkkausapuun, maksuttomaan oikeusapuun sekä riittävän pitkään hakemuksen jättöaikaan. |
| --- | --- |

2.5.6

Kaikilla turvapaikanhakijoilla on oltava oikeus hakemustensa tehokkaaseen ja yksilölliseen tutkintaan, tulkkausapuun, maksuttomaan oikeusapuun sekä riittävän pitkään hakemuksen jättöaikaan.

| 2.5.7 | Turvapaikkamenettelyssä noudatettavia keskeisiä periaatteita on sovellettava kaikkiin turvapaikkahakemuksiin, ilmeisen perusteettomat hakemukset mukaan luettuina. |
| --- | --- |

2.5.7

Turvapaikkamenettelyssä noudatettavia keskeisiä periaatteita on sovellettava kaikkiin turvapaikkahakemuksiin, ilmeisen perusteettomat hakemukset mukaan luettuina.

| 2.5.8 | Pakolaisaseman tai toissijaisen suojelun epääviin päätöksiin tehtyjen muutoksenhakujen on aina johdettava maastakarkottamispäätöksen täytäntöönpanon keskeyttämiseen etenkin, kun on kyse henkilöistä, joita ei voitaisi karkottaa ilman että heidän henkensä tai vapautensa olisi uhattuna tai vaarantuisi, mikäli heidät pitäisi karkottaa toiseen maahan. |
| --- | --- |

2.5.8

Pakolaisaseman tai toissijaisen suojelun epääviin päätöksiin tehtyjen muutoksenhakujen on aina johdettava maastakarkottamispäätöksen täytäntöönpanon keskeyttämiseen etenkin, kun on kyse henkilöistä, joita ei voitaisi karkottaa ilman että heidän henkensä tai vapautensa olisi uhattuna tai vaarantuisi, mikäli heidät pitäisi karkottaa toiseen maahan.

| 2.5.9 | Kotouttaminen ja uudelleensijoittaminen tavanomaisiin ja ihmisarvon mukaisiin elinoloihin olisi varmistettava mahdollistamalla itsenäinen elämä, jonka edellytykset olisi turvattava mahdollisimman nopeasti saapumishetkestä yhteisymmärryksessä asianomaisen osapuolen kanssa: pääsy sairaanhoitoon, tutustuminen kieleen ja sen oppiminen, yhteydet pakolaisia auttaviin järjestöihin ja paikalliseen väestöön, koulutus sekä tutkintojen/ammattipätevyyden arvioiminen ja tunnustaminen, pääsy lailliseen työhön jne. |
| --- | --- |

2.5.9

Kotouttaminen ja uudelleensijoittaminen tavanomaisiin ja ihmisarvon mukaisiin elinoloihin olisi varmistettava mahdollistamalla itsenäinen elämä, jonka edellytykset olisi turvattava mahdollisimman nopeasti saapumishetkestä yhteisymmärryksessä asianomaisen osapuolen kanssa: pääsy sairaanhoitoon, tutustuminen kieleen ja sen oppiminen, yhteydet pakolaisia auttaviin järjestöihin ja paikalliseen väestöön, koulutus sekä tutkintojen/ammattipätevyyden arvioiminen ja tunnustaminen, pääsy lailliseen työhön jne.

| 2.6 | Komitea suosittaa, että valtiovallasta riippumattomailla organisaatioilla sekä oikeudellista, materiaalista ja humanitaarista apua pakolaisille antavilla järjestöillä olisi aina pääsy vastaanotto- ja säilöönottokeskuksiin siitä riippumatta, ovatko keskukset avoimia vai suljettuja. Kun tarkastellaan niiden henkilöiden uudelleensijoittamista, joiden pakolaisasema on tunnustettu, jäsenvaltioiden välisen vastuunjaon näkökulmasta, komitea viittaa 15. joulukuuta 2004 antamansa lausunnon CESE 1643/2004 kohtaan 2.4, jossa esitetään, että ”valtioista riippumattomien organisaatioiden ja pakolaisia avustavien järjestöjen toimintaoloja vastaanottokeskuksissa tulisi parantaa tekemällä kumppanuussopimuksia vastaanottomaan viranomaisten kanssa tai vähintään selvittämällä näille organisaatioille niiden oikeudet”. |
| --- | --- |

2.6

Komitea suosittaa, että valtiovallasta riippumattomailla organisaatioilla sekä oikeudellista, materiaalista ja humanitaarista apua pakolaisille antavilla järjestöillä olisi aina pääsy vastaanotto- ja säilöönottokeskuksiin siitä riippumatta, ovatko keskukset avoimia vai suljettuja. Kun tarkastellaan niiden henkilöiden uudelleensijoittamista, joiden pakolaisasema on tunnustettu, jäsenvaltioiden välisen vastuunjaon näkökulmasta, komitea viittaa 15. joulukuuta 2004 antamansa lausunnon CESE 1643/2004 kohtaan 2.4, jossa esitetään, että ”valtioista riippumattomien organisaatioiden ja pakolaisia avustavien järjestöjen toimintaoloja vastaanottokeskuksissa tulisi parantaa tekemällä kumppanuussopimuksia vastaanottomaan viranomaisten kanssa tai vähintään selvittämällä näille organisaatioille niiden oikeudet”.

| 2.6.1 | Vastaanottoa koskevia ihmisarvon mukaisia vaatimuksia olisi sovellettava erotuksetta kaikkiin turvapaikanhakijoihin, joilla on oikeus pakolaisasemaan tai toissijaiseen suojeluun. |
| --- | --- |

2.6.1

Vastaanottoa koskevia ihmisarvon mukaisia vaatimuksia olisi sovellettava erotuksetta kaikkiin turvapaikanhakijoihin, joilla on oikeus pakolaisasemaan tai toissijaiseen suojeluun.

| 2.6.2 | On asetettava etusijalle vaihtoehtoisia ratkaisuja (majoitus avoimissa keskuksissa) sen sijaan, että turvapaikanhakijoita sijoitetaan järjestelmällisesti täysin suljettuihin keskuksiin, joihin valtiovallasta riippumattomilla organisaatioilla ja joskus jopa Punaisella Ristillä ei ole pääsyä. |
| --- | --- |

2.6.2

On asetettava etusijalle vaihtoehtoisia ratkaisuja (majoitus avoimissa keskuksissa) sen sijaan, että turvapaikanhakijoita sijoitetaan järjestelmällisesti täysin suljettuihin keskuksiin, joihin valtiovallasta riippumattomilla organisaatioilla ja joskus jopa Punaisella Ristillä ei ole pääsyä.

| 2.7 | Komitea ei suosita käyttämään niin sanottujen turvallisten kolmansien maiden luetteloja (noudatetaan menettelyjä, jotka mahdollistavat yksilöllisen tutkimisen, johon turvapaikanhakijoilla on Geneven yleissopimuksen nojalla oikeus) ja suosittaa tarkistamaan niille EU:n ulkopuolisille lähtö- tai kauttakulkumaille annettua ”turvallisen kolmannen maan” luokitusta, jotka epäävät turvapaikanhakijoilta mahdollisuuden heidän tilanteensa ja siihen liittyvien oikeuksien yksilölliseen tarkasteluun. (4) |
| --- | --- |

2.7

Komitea ei suosita käyttämään niin sanottujen turvallisten kolmansien maiden luetteloja (noudatetaan menettelyjä, jotka mahdollistavat yksilöllisen tutkimisen, johon turvapaikanhakijoilla on Geneven yleissopimuksen nojalla oikeus) ja suosittaa tarkistamaan niille EU:n ulkopuolisille lähtö- tai kauttakulkumaille annettua ”turvallisen kolmannen maan” luokitusta, jotka epäävät turvapaikanhakijoilta mahdollisuuden heidän tilanteensa ja siihen liittyvien oikeuksien yksilölliseen tarkasteluun. (4)

| 2.8 | Komitea suosittaa kuitenkin, että mikäli ”turvallisina” pidettyjen maiden luettelot on tarkoitus säilyttää, ne olisivat yhteisiä jäsenvaltioille sekä kansallisten parlamenttien ja Euroopan parlamentin hyväksymiä, niissä otettaisiin huomioon asianmukaisesti kuultujen valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden toimittamat tiedot ja että joka tapauksessa niitä ei enää käytettäisi, ennen kuin uutta järjestelmää ryhdytään soveltamaan. |
| --- | --- |

2.8

Komitea suosittaa kuitenkin, että mikäli ”turvallisina” pidettyjen maiden luettelot on tarkoitus säilyttää, ne olisivat yhteisiä jäsenvaltioille sekä kansallisten parlamenttien ja Euroopan parlamentin hyväksymiä, niissä otettaisiin huomioon asianmukaisesti kuultujen valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden toimittamat tiedot ja että joka tapauksessa niitä ei enää käytettäisi, ennen kuin uutta järjestelmää ryhdytään soveltamaan.

| 2.9 | Komitea suosittaa, että rajavartijoille, julkishallinnon tehtävissä toimiville sekä julkisten tai yksityisten palveluiden työntekijöille, jotka ovat tekemisissä turvapaikanhakijoiden kanssa ensimmäisessä vaiheessa ja sitä seuraavissa vaiheissa (poliisi, tulli, terveydenhoitolaitokset, koulut, työpaikat), annetaan koulutusta turvapaikka- ja humanitaarisesta oikeudesta. |
| --- | --- |

2.9

Komitea suosittaa, että rajavartijoille, julkishallinnon tehtävissä toimiville sekä julkisten tai yksityisten palveluiden työntekijöille, jotka ovat tekemisissä turvapaikanhakijoiden kanssa ensimmäisessä vaiheessa ja sitä seuraavissa vaiheissa (poliisi, tulli, terveydenhoitolaitokset, koulut, työpaikat), annetaan koulutusta turvapaikka- ja humanitaarisesta oikeudesta.

| 2.10 | ETSK muistuttaa ja pitää kiinni suosituksestaan ottaa huomioon välittömään avunantoon ja pitkän aikavälin kotouttamiseen liittyvät paikallis- ja alueviranomaisten velvollisuudet, kun turvapaikanhakijoille myönnetään pakolaisen tai kansainvälistä suojelua saavan henkilön asema, ja näin ollen ottaa heidät tasapuolisesti mukaan yhteisen turvapaikkapolitiikan suunnitteluun sekä jatkaa Euroopan pakolaisrahastosta myönnettävää rahoitusta ja selkiyttää rahaston varojen käyttöä ja kohdentamista, kuten jäljempänä täsmennetään. |
| --- | --- |

2.10

ETSK muistuttaa ja pitää kiinni suosituksestaan ottaa huomioon välittömään avunantoon ja pitkän aikavälin kotouttamiseen liittyvät paikallis- ja alueviranomaisten velvollisuudet, kun turvapaikanhakijoille myönnetään pakolaisen tai kansainvälistä suojelua saavan henkilön asema, ja näin ollen ottaa heidät tasapuolisesti mukaan yhteisen turvapaikkapolitiikan suunnitteluun sekä jatkaa Euroopan pakolaisrahastosta myönnettävää rahoitusta ja selkiyttää rahaston varojen käyttöä ja kohdentamista, kuten jäljempänä täsmennetään.

| 2.11 | Komitea kannattaa, että perustetaan jäsenvaltioita tukeva Euroopan unionin virasto, jos se täydentää UNHCR:n alueellisten tai paikallisten toimistojen työtä ja edellytyksellä, että seuraavat tavoitteet täyttyvät: parannetaan päätösten laatua ja johdonmukaisuutta, jotta varmistetaan, että kansainvälistä suojelua tarvitsevat henkilöt saavat sitä riippumatta siitä, missä he jättävät asiaa koskevan hakemuksen Euroopan unionissa, sekä arvioidaan jatkuvasti sitä, että eurooppalaiset säädökset ovat kaikilta osin sopusoinnussa pakolaisia koskevan kansainvälisen ja humanitaarisen oikeuden kanssa. Euroopan unionin virasto voisi järjestää rajavartijoille koulutusta pakolaisten ja muiden maahanmuuttajien eroista yhteistyössä UNHCR:n kanssa, joka nykyisin huolehtii kyseisistä kursseista ja osallistuu niihin lähinnä — ei kuitenkaan yksinomaan — EU:n itärajoilla Schengen-alueen laajentamisen jälkeen (Unkari, Puola, Slovakia ja Slovenia). |
| --- | --- |

2.11

Komitea kannattaa, että perustetaan jäsenvaltioita tukeva Euroopan unionin virasto, jos se täydentää UNHCR:n alueellisten tai paikallisten toimistojen työtä ja edellytyksellä, että seuraavat tavoitteet täyttyvät: parannetaan päätösten laatua ja johdonmukaisuutta, jotta varmistetaan, että kansainvälistä suojelua tarvitsevat henkilöt saavat sitä riippumatta siitä, missä he jättävät asiaa koskevan hakemuksen Euroopan unionissa, sekä arvioidaan jatkuvasti sitä, että eurooppalaiset säädökset ovat kaikilta osin sopusoinnussa pakolaisia koskevan kansainvälisen ja humanitaarisen oikeuden kanssa. Euroopan unionin virasto voisi järjestää rajavartijoille koulutusta pakolaisten ja muiden maahanmuuttajien eroista yhteistyössä UNHCR:n kanssa, joka nykyisin huolehtii kyseisistä kursseista ja osallistuu niihin lähinnä — ei kuitenkaan yksinomaan — EU:n itärajoilla Schengen-alueen laajentamisen jälkeen (Unkari, Puola, Slovakia ja Slovenia).

| 2.12 | Komitea suosittaa, että toimenpiteet maahanmuuton valvomiseksi eivät johtaisi perusoikeuksien, erityisesti oikeuden pyytää ja saada suojelua vainon johdosta, loukkaamiseen. |
| --- | --- |

2.12

Komitea suosittaa, että toimenpiteet maahanmuuton valvomiseksi eivät johtaisi perusoikeuksien, erityisesti oikeuden pyytää ja saada suojelua vainon johdosta, loukkaamiseen.

| 2.13 | Komitea kehottaa korostamaan laivojen päällystön absoluuttista velvollisuutta auttaa merihädässä olevia merellä tapahtuvan pysäyttämisen tai meripelastuksen yhteydessä, ratkaisemaan päällystön vastuun tunnustamiseen liittyvät epäkohdat, kun on kyse merellä pelastettujen henkilöiden poistumisesta aluksesta, huolehtimaan hakemusten välittömästä tutkimisesta sekä tarjoamaan tarvittaessa kansainvälistä suojelua. |
| --- | --- |

2.13

Komitea kehottaa korostamaan laivojen päällystön absoluuttista velvollisuutta auttaa merihädässä olevia merellä tapahtuvan pysäyttämisen tai meripelastuksen yhteydessä, ratkaisemaan päällystön vastuun tunnustamiseen liittyvät epäkohdat, kun on kyse merellä pelastettujen henkilöiden poistumisesta aluksesta, huolehtimaan hakemusten välittömästä tutkimisesta sekä tarjoamaan tarvittaessa kansainvälistä suojelua.

| 2.14 | Yhteisen eurooppalaisen turvapaikkamenettelyn käyttöönotosta käytävän erityisen keskustelun osalta komitea viittaa 15. joulukuuta 2004 antamaansa lausuntoon CESE 1644/2004 sekä erityisesti siinä esitettyihin suosituksiin ja varoituksiin, jotka koskevat suojelunormien tason alenemista, joka saattaisi tapahtua kaudella 2004–2008 yhteisestä menettelystä ja yhteistä turvapaikkapolitiikkaa käsittelevästä vihreästä kirjasta järjestettävien kuulemisprosessien välillä. |
| --- | --- |

2.14

Yhteisen eurooppalaisen turvapaikkamenettelyn käyttöönotosta käytävän erityisen keskustelun osalta komitea viittaa 15. joulukuuta 2004 antamaansa lausuntoon CESE 1644/2004 sekä erityisesti siinä esitettyihin suosituksiin ja varoituksiin, jotka koskevat suojelunormien tason alenemista, joka saattaisi tapahtua kaudella 2004–2008 yhteisestä menettelystä ja yhteistä turvapaikkapolitiikkaa käsittelevästä vihreästä kirjasta järjestettävien kuulemisprosessien välillä.

| 2.15 | ETSK muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että olkoon menettelyn muoto mikä tahansa (hallinnollinen, oikeudellinen), sen kaikkien vaiheiden on perustuttava suojelun eikä syyttämisen logiikkaan. |
| --- | --- |

2.15

ETSK muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että olkoon menettelyn muoto mikä tahansa (hallinnollinen, oikeudellinen), sen kaikkien vaiheiden on perustuttava suojelun eikä syyttämisen logiikkaan.

| 2.16 | Komitea suosittaa komissiota ja neuvostoa noudattamaan selkeyttä ja avoimuutta Euroopan pakolaisrahaston varojen kohdentamisessa ja käytössä kaudella 2008–2013 yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevan yleisohjelman puitteissa, kuten suositellaan komitean lausunnossa (5), jossa se ”kehottaa sisällyttämään kyseisiä eri rahastoja koskeviin päätöksiin konkreettisia määräyksiä siitä, että valtiovallasta riippumattomat toimijat osallistuvat mahdollisimman varhaisessa vaiheessa jäsenvaltioiden ja komission itsensä määrittelemien suuntaviivojen vuosittaisten ja monivuotisten puitteiden laatimiseen”. |
| --- | --- |

2.16

Komitea suosittaa komissiota ja neuvostoa noudattamaan selkeyttä ja avoimuutta Euroopan pakolaisrahaston varojen kohdentamisessa ja käytössä kaudella 2008–2013 yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevan yleisohjelman puitteissa, kuten suositellaan komitean lausunnossa (5), jossa se ”kehottaa sisällyttämään kyseisiä eri rahastoja koskeviin päätöksiin konkreettisia määräyksiä siitä, että valtiovallasta riippumattomat toimijat osallistuvat mahdollisimman varhaisessa vaiheessa jäsenvaltioiden ja komission itsensä määrittelemien suuntaviivojen vuosittaisten ja monivuotisten puitteiden laatimiseen”.

| 2.17 | Komitea suosittaa, että eräiden jäsenvaltioiden merkittävien panosten — kuten Ruotsin — tai rajallisten valmiuksien (maantieteellinen koko ja osuus suhteessa väestön määrään) — esimerkiksi Malta ja Kypros — mukaan porrastetut taloudelliset kannustimet eivät saa johtaa siihen, että muut jäsenvaltiot ryhtyvät vetäytymään tietyistä vastuistaan tai velvollisuuksistaan, jotka koskevat maahan pääsyä, hakemusten tutkintaa tai pakolaisryhmien sisäistä (yhteisvastuu ja jakautuminen) tai ulkoista (osallistuminen alueen ulkopuolisiin toimiin) uudelleensijoittamista. |
| --- | --- |

2.17

Komitea suosittaa, että eräiden jäsenvaltioiden merkittävien panosten — kuten Ruotsin — tai rajallisten valmiuksien (maantieteellinen koko ja osuus suhteessa väestön määrään) — esimerkiksi Malta ja Kypros — mukaan porrastetut taloudelliset kannustimet eivät saa johtaa siihen, että muut jäsenvaltiot ryhtyvät vetäytymään tietyistä vastuistaan tai velvollisuuksistaan, jotka koskevat maahan pääsyä, hakemusten tutkintaa tai pakolaisryhmien sisäistä (yhteisvastuu ja jakautuminen) tai ulkoista (osallistuminen alueen ulkopuolisiin toimiin) uudelleensijoittamista.

3.   Yleistä

| 3.1 | Komitea suhtautuu myönteisesti tulevaa yhteistä eurooppalaista turvapaikkajärjestelmää koskevaan julkiseen kuulemiseen tarkasteltavana olevan vihreän kirjan pohjalta. Se on tyytyväinen siihen, että komissio on tarttunut tilaisuuteen tuodakseen esiin, kuinka eurooppalaisen oikeudellisen järjestelmän epäkohdat sekä yhteisön lainsäädännön ja jäsenvaltioiden käytäntöjen väliset erot voidaan ratkaista. |
| --- | --- |

3.1

Komitea suhtautuu myönteisesti tulevaa yhteistä eurooppalaista turvapaikkajärjestelmää koskevaan julkiseen kuulemiseen tarkasteltavana olevan vihreän kirjan pohjalta. Se on tyytyväinen siihen, että komissio on tarttunut tilaisuuteen tuodakseen esiin, kuinka eurooppalaisen oikeudellisen järjestelmän epäkohdat sekä yhteisön lainsäädännön ja jäsenvaltioiden käytäntöjen väliset erot voidaan ratkaista.

| 3.2 | Komitea kehottaa komissiota ja neuvostoa huolehtimaan siitä, että keskustelut rajojen valvonnasta eivät heikennä turvapaikan tai kansainvälisen suojelun hakemista koskevaa perusoikeutta. Tämä koskee myös toimenpiteitä maa-, ilma- ja merirajoilla sekä etenkin merellä tapahtuvaa pysäyttämistä ja pelastautumista joko jäsenvaltioiden aluevesien sisä- tai ulkopuolella. |
| --- | --- |

3.2

Komitea kehottaa komissiota ja neuvostoa huolehtimaan siitä, että keskustelut rajojen valvonnasta eivät heikennä turvapaikan tai kansainvälisen suojelun hakemista koskevaa perusoikeutta. Tämä koskee myös toimenpiteitä maa-, ilma- ja merirajoilla sekä etenkin merellä tapahtuvaa pysäyttämistä ja pelastautumista joko jäsenvaltioiden aluevesien sisä- tai ulkopuolella.

| 3.3 | Komitea kiirehtii komissiota ja neuvostoa huolehtimaan terrorismin torjunnassa erityisesti sekä rikollisuuden ja ihmiskaupan torjunnassa siitä, ettei maailmantilanteen epävakaus vaikuttaisi kielteisesti yleisön suhtautumiseen pakolaisiin ja turvapaikanhakijoihin ja ettei se vaaranna turvapaikkaoikeuden loukkaamattomuutta ja luonnetta. |
| --- | --- |

3.3

Komitea kiirehtii komissiota ja neuvostoa huolehtimaan terrorismin torjunnassa erityisesti sekä rikollisuuden ja ihmiskaupan torjunnassa siitä, ettei maailmantilanteen epävakaus vaikuttaisi kielteisesti yleisön suhtautumiseen pakolaisiin ja turvapaikanhakijoihin ja ettei se vaaranna turvapaikkaoikeuden loukkaamattomuutta ja luonnetta.

4.   Erityistä

4.1   Oikeudelliset välineet, turvapaikkahakemusten käsittely, kansalliset poikkeuslausekkeet

Komission mukaan, joka perustaa käsityksensä valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden ja UNHCR:n lukuisiin raportteihin, niin sanotussa turvapaikkamenettelyjä koskevassa direktiivissä säädetään menettelyihin liittyvistä säännöistä, jotka perustuvat yhteisiin vähimmäisvaatimuksiin, ja jätetään liikkumavaraa jäsenvaltioiden kansallisiin mukautuksiin ja poikkeuslausekkeisiin. Niinpä suojelua EU:ssa hakevat henkilöt eivät nauti samanlaisia takeita, jotka vaihtelevat sen mukaan, minkä maan puoleen he kääntyvät, ja toisinaan jopa sen mukaan, millä maan paikkakunnalla he esittävät turvapaikkahakemuksensa. Tästä toimintavapaudesta on ollut seurauksena myös turvapaikanhakijoiden oikeuksien kunnioittamisen asteittainen väheneminen, mitä osoittavat eräät kansallisten lainsäädäntöjen uudistukset.

Komitea kannattaa tavoitetta ottaa käyttöön yhteinen eurooppalainen turvapaikkajärjestelmä, jonka keskeisenä tavoitteena on varmistaa, että kukin turvapaikanhakija voi turvautua oikeudenmukaisiin ja tehokkaisiin menettelyihin. Näin ollen yhteisen menettelyn käyttöönottaminen ei näytä olevan erityisen hyvin sopusoinnussa jäsenvaltioiden paljon käyttämien kansallisten poikkeuslausekkeiden kanssa. Komitea on tarkkaavainen komission toimintasuunnitelmassa esitettyjen erityismenettelyjen yhteisten piirteiden osalta sekä sen varmistamiseksi, että menettelysääntöjen ja yhteisten kriteerien määritelmää ei yhdenmukaisteta pakolaisten suojelua koskevan pienimmän yhteisen nimittäjän pohjalta.

4.2   Turvalliset lähtömaat

Komitea on huolestunut esteistä, joita on eräiden turvapaikanhakijoiden pääsemiselle oikeudenmukaisen menettelyn piiriin, mikä on vastoin Geneven yleissopimuksen syrjimättömyysperiaatetta (3 artikla).

Näin henkilöillä, jotka tulevat ”turvallisina” pidetyistä maista tai ”turvallisista kolmansista maista” ja joiden hakemus saatetaan katsoa ”perusteettomaksi” nopean tutkinnan puitteissa tai käsitellä ”nopeutetussa” tai ”ensisijaisessa” menettelyssä, ei ole takeita lykkäävästä muutoksenhausta. Se, että jäsenvaltiot eivät ole onnistuneet pääsemään yksimielisyyteen yhteisestä luettelosta, aiheuttaa todellista eriarvoisuutta erityisesti sovellettaessa Dublin II -asetusta: ”vastuussa oleva valtio” voi näin ollen todeta, että hakemukselta puuttuvat tutkittavaksi ottamisen edellytykset sen turvallisia maita koskevan kansallisen luettelon perusteella, vaikka kyseinen maa ei ole turvapaikanhakijan palauttavan maan luettelossa.

Komitea suosittaakin, että jäsenvaltiot laativat pikaisesti yhden ainoan luettelon.

Komitea muistuttaa, että ”vapaa ja rajoittamaton pääsy jäsenvaltion alueelle sekä mahdollisuus käynnistää turvapaikkamenettely ovat perustakeita, jotka jäsenvaltioiden on pyrittävä kaikin tavoin turvaamaan” (6), ja katsoo lisäksi, että ”hakemusta ei saa hylätä yksinomaan vetoamalla” (7) turvalliseksi sanottuun lähtömaahan, vaan hylkäämisessä on tukeuduttava erityiseen tutkintaan Geneven yleissopimuksen mukaisesti. Itse asiassa velvollisuus tutkia suojelua ja turvapaikkaa koskevat hakemukset yksitellen sulkee pois mahdollisuuden, että tiettyä maata voitaisiin pitää turvallisena kaikille henkilöille ja ettei henkilö voisi olla mahdollisen vainon kohteena erityisasemansa johdosta (kuuluminen tiettyyn sosiaaliseen ryhmään, ei-valtiollisen tahon/tahojen harjoittama vaino ja muut perusteet).

Lisäksi on aiheellista tähdentää, että suunnitelluilla järjestelyillä ei voida varmistaa, että maa, johon turvapaikanhakija aiottaisiin palauttaa, tarjoaisi tälle tehokasta ja jatkuvaa suojelua.

4.3   Lykkäävä muutoksenhaku

Tehokkuuden ja oikeudenmukaisuuden periaatteiden mukaisesti tehtyihin päätöksiin tulisi sisältyä mahdollisuus hakea muutosta puolueettomalta ja riippumattomalta viranomaiselta tai tuomioistuimelta. Komitea toteaa, että eräät jäsenvaltiot soveltavat kyseistä oikeutta suppeasti tai keinotekoisesti monissa tilanteissa. Se painottaa, että muutoksenhaulla tulee aina olla päätöksen toimeenpanoon lykkäävä vaikutus, ja kehottaa komissiota ja neuvostoa tarkkailemaan tilannetta.

4.4   Alkuperämaita koskevat tiedot

Komitea katsoo, että turvapaikkahakemuksen tutkinnan on perustuttava luotettaviin alkuperämaan todellisia vaaroja koskeviin tietoihin. Huhtikuun 26. päivänä 2001 antamassaan lausunnossa komitea esittää toiveen siitä, että myös turvapaikkahakemusta käsittelevässä jäsenvaltiossa aktiivisesti toimivat, kansalaisyhteiskuntaa luotettavasti edustavat organisaatiot voisivat antaa tietoja turvapaikanhakijan lähtömaasta ja kauttakulkumaista. (8)

Kun otetaan huomioon aikomus perustaa kaikille jäsenvaltioille yhteinen järjestelmä, komitea katsoo, että ensimmäisen instanssin päätösten laatu ja yhdenmukaisuus riippuu pitkälti jäsenvaltioiden viranomaisten ja tuomioistuinten saatavilla olevien alkuperämaatietojen laadusta ja yhdenmukaisuudesta.

4.5   Turvapaikan hakeminen rajalla

Komitea panee merkille, että jäsenvaltioita kehotetaan parantamaan menettelyn piiriin pääsemistä, mutta se on huolestunut vähäisistä tiedoista, joita turvapaikanhakijoille annetaan heidän oikeuksistaan, sekä takeista, joita heille myönnetään.

Toisin kuin mitä tiedotusvälineet rummuttavat, EU:lle osoitettujen turvapaikkahakemusten määrä vähenee jatkuvasti. (9) Siksi komitea muistuttaa, että jokaisen turvapaikanhakijan on tilanteestaan tai sijainnistaan riippumatta voitava odottaa hakemuksensa tehokasta käsittelyä ja saada sitä varten tulkkausapua, maksutonta oikeusapua sekä riittävän pitkä hakemuksen jättöaika. Komitea muistuttaa, että se on tehnyt ehdotuksen, jonka mukaan hakijalle on lisäksi annettava ”oikeus ottaa yhteyttä tunnustettuihin kansalaisjärjestöihin, jotka pyrkivät puolustamaan ja kehittämään turvapaikkaoikeutta” (10).

Samassa hengessä komitea muistuttaa varauksista, joita se oli aiemmin esittänyt jäsenvaltioiden laajasti käyttämää arviota ”ilmeisen perusteeton hakemus” kohtaan hakemusten käsittelyssä. Se toteaa, että hakemukset, joihin kyseistä arviota sovelletaan, ovat lisääntyneet liiallisesti, mikä johtuu turvapaikkamenettelyjä koskevan direktiivin 23 artiklan 4 kohdan liian epämääräisestä sanamuodosta, ja pitää välttämättömänä kyseisen käsitteen muotoilemista uudelleen. Komitea on tältä osin samaa mieltä UNCHR:n kanssa ja toistaa toiveensa siitä, että ”oikeudenmukaisen turvapaikkamenettelyn perusperiaatteita sovelletaan kaikkiin turvapaikkahakemuksiin, myös ’ilmeisen perusteettomiin hakemuksiin’” (11).

Näin ollen komitea panee mielenkiinnolla merkille komission ehdotuksen lujittaa ”oikeudellisia suojakeinoja, jotka liittyvät rajamenettelyjen kriittiseen alkuvaiheeseen, kuten rekisteröinti ja valikointimenettely”.

4.6   Yhteinen menettely

Komissio katsoo, että ”yhteisen turvapaikkamenettelyn luominen voi edistyä merkittävästi, jos yhteiseen eurooppalaiseen turvapaikkajärjestelmään sisällytetään pakollisena osana yhteinen menettely pakolaisasemaa ja toissijaista suojelua koskevien hakemusten arvioimiseksi” (12). Näyttää siltä, että siellä, missä yhteinen menettely on jo otettu käyttöön, sillä on kyetty merkittävästi lyhentämään päätösten odotusaikaa ja näin epävarmuutta, jossa kaikki turvapaikanhakijat elävät.

Menettely merkitsee, että turvapaikanhakija kääntyy keskitetyn palvelupisteen puoleen ja että päätöksentekoviranomainen ottaa ensin kantaa pakolaisaseman tunnustamiseen Geneven yleissopimuksen mukaisesti ja tämän jälkeen — ja ainoastaan täydentävänä toimenpiteenä — toissijaiseen suojeluun. Kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi menettely tulisi olla sovellettavissa kaikkialla, myös rajalla esitettyihin hakemuksiin.
   (13)

Komitea painottaa kuitenkin, kuten tuodaan esiin sen 29. toukokuuta 2002 antamassa lausunnossa, että ”toissijainen suojelu ei siis voi olla keino heikentää pakolaisasemaan kuuluvaa suojelua” (14), ja toteaa UNHCR:n (15) tavoin, että jäsenvaltiot soveltavat tapauksissa merkittävästi toissijaista suojelua, ilman että kyseisellä suuntauksella olisi varsinaisesti yhtymäkohtia tilanteen kehittymisen kanssa alkuperämaissa saati että sitä aina perusteltaisiin hyvin päätöksissä, kuten turvapaikanhakijoilla on oikeus odottaa.

4.7   Turvapaikanhakijoiden vastaanotto-olosuhteet; säännöt

Komitea panee merkille, että jäsenvaltioiden välillä turvapaikanhakijoiden vastaanotto-olosuhteissa on merkittäviä eroja. Se toteaa, että eräät jäsenvaltioista haluaisivat ennemminkin ulottaa yhdenmukaistamisen koskemaan sääntöjä, jotka rajoittavat oikeuksia entistä enemmän, kuten määräämällä hakemuksen jättämistä ja oleskelua koskevista maantieteellisistä rajoituksista (16) uskoen, että tällä tavoin voidaan vähentää eräiden maiden houkuttelevuutta toisiin nähden.

Komitea on tietoinen siitä, että epäsymmetriset kansalliset säännöt ovat toissijaisia muuttoliikkeitä aiheuttavia tekijöitä; se ei voi kuitenkaan tehdä tästä sitä päätelmää, että turvapaikanhakijoiden oikeuksien tasoa olisi laskettava. Erojen tasoittamiseksi ei tarvitse vaatia korkeampaa suojelun tasoa kuin on tarpeen, koska säännöt ovat jäsenvaltioille yhteisiä ja niitä sovelletaan yhdenmukaisesti.

4.8   Koulutukseen ja työmarkkinoille pääsy

Eräät jäsenvaltiot esittävät kaksi perustetta turvapaikkahakijoiden työmarkkinoille pääsyä vastaan: yhtäältä ne haluavat liikkumavaraa vastatakseen työllisyystilanteeseen maassa ja toisaalta koska turvapaikkahakemusten hylkäysasteen odotetaan pysyvän korkealla ja käsittelymenetelmien odotetaan nopeutuvan, työmarkkinoille pääsy olisi ainoastaan väliaikaista.

Komitea katsoo, että huolimatta tavoitteesta nopeuttaa turvapaikkahakemusten käsittelyä, niiden lukumäärä sekä monien hakijoiden esittämien tapausten luonne saattavat aiheuttaa merkittäviä viiveitä hakemusten käsittelyyn eräissä maissa. Komitea toteaakin, että vaikka vastaanotto-olosuhteita koskevassa direktiivissä jäsenvaltioita kehotetaan ryhtymään toimenpiteisiin ”hakijoiden terveyden kannalta riittävän elintason ja heidän toimeentulonsa varmistamiseksi” (13 artikla), pakolaisten kotouttaminen vastaanottajamaihin onnistuu antamalla heille mahdollisuus itsenäiseen elämään, ja tämä on sitä tehokkaampaa mitä nopeammin sitä koskevat edellytykset varmistetaan heidän saavuttuaan.

Marraskuun 28. päivänä 2001 antamassaan lausunnossa komitea katsoo, että ”jäsenvaltiot ja turvapaikanhakijat saavat hakijoiden mahdollisuudesta päästä työmarkkinoille selvästi aineellista ja moraalista etua”. (17) Komitea toistaa tämän toteamuksen ja painottaa, että turvapaikanhakijoiden on saatava koulutusta ja kielenopetusta ja että heillä on erityisesti oltava pääsy sairaanhoitoon.

Se, että eräiden turvapaikanhakijoiden ei sallita jäädä maahan, jos heidän hakemuksensa on hylätty, ei ole asianmukainen vasta-argumentti toimenpiteille, joiden avulla parannetaan turvapaikanhakijoiden mahdollisuutta itsenäiseen elämään ja jotka ”muodostavat parhaat edellytykset hakijoiden integraatioprosessin tai tarpeen mukaan kotimaahan paluun onnistumiselle” (18). Sitä vastoin kaikki seikat antavat aiheen olettaa, että työmarkkinoilta poissulkeminen kannustaa pimeään työhön.

Komitea on samaa mieltä komission kanssa siitä, että vastaanottoa koskevia ihmisarvon mukaisia sääntöjä voitaisiin soveltaa erotuksetta kaikkiin turvapaikanhakijoihin riippumatta siitä, ovatko he oikeutettuja pakolaisasemaan vai toissijaiseen suojeluun.

4.9   Säilöönotto

Komitea ilmaisee huolestuneisuutensa havainnostaan, että monet jäsenvaltiot sijoittavat turvapaikanhakijat yleensä ”suljettuihin keskuksiin”, jotka vaikuttavat ennemminkin säilöönotto- kuin vastaanottokeskuksilta.

ETSK, joka yhtyy Euroopan neuvoston suosituksiin, on jo tuonut esiin mielipiteensä asiasta toteamalla, että turvapaikanhakijoita ei tule ottaa säilöön kuin poikkeuksellisesti ja vain niin pitkäksi aikaa kuin on välttämätöntä. (19)
  Vaihtoehtoiset ratkaisut on asetettava etusijalle.
   (20)

Joka tapauksessa kyseisenlaiseen tilanteeseen asetettua turvapaikanhakijaa ei tule kohdella ”rikollisena”, ja hänen on saatava muiden turvapaikanhakijoiden tavoin maksutonta, puolueetonta ja laadukasta oikeusapua. Valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden on voitava puuttua asiaan antaakseen turvapaikanhakijoille neuvoja ja tukea. Heikossa asemassa olevien henkilöiden (21), muun muassa alaikäisten ja etenkin ilman huoltajaa olevien alaikäisten, on tällöin saatava erityistä suojelua.

Eräisiin naisiin kohdistuva erityinen vaino on otettava huomioon ja katsottava perusteeksi suojelun tarpeelle henkilökohtaiselta pohjalta riippumatta henkilöistä, joiden mukana naiset matkustavat tai jotka matkustavat naisten mukana (alaikäiset lapset tai aviomiehet, vanhemmat ja muut).

Komitea katsoo lisäksi, että suljettujen keskusten tulisi olla eurooppalaisen kidutuksen vastaisen komitean (CPT) säännöllisen arvioinnin kohteena.

4.10   Suojelun myöntäminen

Henkilöt, joilla ei ole oikeutta suojeluun, mutta joita ei voida karkottaa

Komissio aikoo yhdenmukaistaa niiden henkilöiden aseman, joita ei erityisistä syistä voida poistaa maasta, vaikka heidän turvapaikkahakemuksensa on hylätty. Tarkoitus on soveltaa pakolaisten oikeuksia tai ihmisoikeuksia koskeviin kansainvälisiin välineisiin sisältyviä periaatteita, joita Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntö tukee johdonmukaisesti.

Tässä suhteessa jäsenvaltioiden käytännöt eroavat toisistaan, ja komitea pitää välttämättömänä, että kyseisen aseman perustekijät määritellään yhdenmukaisesti koko EU:ssa. On erityisen kyseenalaista, että eräissä maissa henkilöille ei myönnetä minkäänlaista virallista asemaa, toisin sanoen heillä ei ole oleskelulupaa, mutta heitä ei voida karkottaakaan, minkä johdosta he ovat oikeudellisesti, sosiaalisesti ja taloudellisesti epävarmassa tilanteessa, joka on ristiriidassa heidän ihmisarvonsa kunnioittamisen kanssa. Näin heistä tulee maassa laittomasti oleskelevien henkilöiden maastapoistamista koskevien politiikkojen pelinappuloita. Aliarvioimatta kysymyksen ongelmallisuutta komitea katsoo, että edellä mainitun kaltaisissa tilanteissa tulisi voida myöntää väliaikainen oleskelulupa, joka antaa oikeuden työntekoon.

4.11   Yhteisvastuu ja rasituksen jakaminen

Vastuun jakaminen — Dublinin yleissopimukseen perustuva järjestelmä

Heinäkuun 12. päivänä 2001 antamassaan lausunnossa ”Yhteinen turvapaikkamenettely ja turvapaikan saaneille yhtenäinen asema koko unionissa” (22) komitea esittää kantansa Dublinin yleissopimuksen täytäntöönpanosta. Komitea toteaa, että kyseinen mekanismi luo enemmän ongelmia kuin mitä se ratkaisee ja että se aiheuttaa kohtuuttomia kustannuksia saavutettuihin tuloksiin nähden, eikä estä turvapaikanhakijoiden katoamista ennen heidän siirtämistään maahan, johon he ensin saapuivat.

Komitea viittaa aiemmin esittämiinsä huomioihin ja katsoo, että Dublinin yleissopimukseen perustuvan järjestelmän (asetus ja Eurodac-järjestelmä) keskeisenä merkityksenä on ollut se, että se nosti kysymyksen turvapaikkahakemusten käsittelystä yhteisön tasolle. Komitea toteaa kuitenkin myös, että kyseinen järjestelmä, jonka ensisijaisena tavoitteena oli ”määrittää nopeasti, mikä jäsenvaltio on vastuussa EU:n alueella jätetyn turvapaikkahakemuksen tutkimisesta”, ei ole saavuttanut toissijaista tavoitetta ”estää turvapaikanhakijoiden liikkuminen jäsenvaltioiden välillä” (23) ja on lisäksi aiheuttanut toisinaan erittäin merkittäviä lisäkustannuksia eräille jäsenvaltioille, etenkin niille, jotka ovat EU:n ulkorajalla.

Lisäksi komission suorittaman arvioinnin mukaan (24) eräiden jäsenvaltioiden välillä turvapaikanhakijoiden siirtoja on suurin piirtein yhtä paljon, jopa siinä määrin, että vaikuttaisi mahdolliselta ”antaa jäsenvaltioiden tehdä kahdenvälisiä sopimuksia, joiden puitteissa ne voivat peruuttaa tiettyjen selkeästi määriteltyjen ehtojen täyttyessä turvapaikanhakijoiden siirrot edellyttäen, että niitä olisi jäsenvaltioiden välillä yhtä paljon” (25). Turvapaikanhakijoiden sormenjälkien rekisteröimisen Eurodac-järjestelmään tulisi sinällään riittää, jotta ilmiö, jossa turvapaikanhakijat etsivät edullisimman kohtelun tarjoavaa maata, ja moninkertaisten hakemusten käytäntö vähenisivät entisestään.

Komitea panee näin ollen merkille Dublinin yleissopimukseen perustuvan järjestelmän soveltamisesta aiheutuvat suhteettoman suuret inhimilliset kustannukset suhteessa sen teknisiin tavoitteisiin. Se katsoo, että hyväksymällä yhteiset säännöt, niin että kavennetaan eroja tavassa, jolla jäsenvaltiot käsittelevät hakemuksia, tulisi vähentää kyseisen kriteerin merkitystä niiden kriteerien joukossa, joiden perusteella turvapaikanhakijat päättävät hakea turvapaikkaa tietystä maasta jonkin toisen maan sijasta. Sitä vastoin kulttuurisilla ja sosiaalisilla näkökohdilla on jatkossakin kiistämätön rooli pakolaisten kotouttamisessa vastaanottajamaahan.

Näin ollen komitea suosittaa, kuten se on tehnyt aiemmissa lausunnoissaan (26), että turvapaikanhakijat voisivat vapaasti valita maan, jolle he osoittavat turvapaikkahakemuksensa, ja että tästä syystä jäsenvaltioita kannustettaisiin jo nyt soveltamaan humanitaarista lauseketta, josta säädetään asetuksen 15 artiklan 1 kohdassa. Koska kerran pakolaisaseman saaneilla on vapaus matkustaa johonkin toiseen maahan kuin siihen, joka on tunnustanut pakolaisaseman, kyse ei olisi itse asiassa kuin kyseisen oikeuden käyttämisen aikaistamisesta.

Joka tapauksessa komitea katsoo, että asetusta ei tulisi soveltaa ilman huoltajaa oleviin alaikäisiin, paitsi jo se osoittautuu parhaimmaksi ratkaisuksi lapsen edun kannalta.

4.12   Yhteisvastuuseen perustuva rahoitus

Dublinin yleissopimukseen perustuvan järjestelmän edellä mainitun kaltaisen uudistuksen tulisi keventää niiden jäsenvaltioiden taakkaa, jotka nykyisin ovat turvapaikanhakijoiden ensisijaisia määränpäitä. Eri jäsenvaltioiden rekisteröimien turvapaikkahakemusten suhteellisessa osuudessa on kuitenkin jatkossakin huomattavia eroja. Tehokas taakanjakojärjestelmä vaikuttaa näin ollen välttämättömältä, jotta autettaisiin maita, joissa turvapaikkahakemuksia rekisteröidään eniten.

Niin sanottu sisäinen uudelleensijoittaminen (Euroopan unionin sisällä) voisi niin ikään olla osittainen ratkaisu, mutta siitä ei voi tulla sääntöä tai ainoaa ratkaisua, etenkään koska uudelleensijoittamista ei tulisi toteuttaa ilman asianomaisen pakolaisen nimenomaista ja tietoihin perustuvaa myöntymistä, eikä ilman takeita siitä, että uudelleensijoittamista koskevat ehdot tarjoavat pakolaiselle korkeatasoisen kotoutumisen uuteen vastaanottajamaahan.

4.13   Turvapaikkakysymysten ulkoinen ulottuvuus

Kolmansien maiden tukeminen niiden tarjoaman suojelun lujittamiseksi — Alueelliset suojeluohjelmat

Komissio muistuttaa kokemuksista, joita on saatu alueellisista suojeluohjelmista, joiden avulla pyritään huolehtimaan pakolaisten suojelusta heidän lähtöalueellaan tai kauttakulkumaissa, ja aikoo vahvistaa niitä ja tehdä niistä pysyviä. Tämä katsantokanta kuuluu Haagin ohjelman keskeisiin suuntaviivoihin.

Komitea kannattaa aloitteita, joilla voidaan parantaa turvapaikanhakijoiden vastaanotto-olosuhteita kolmansissa maissa. Se kuitenkin pitää arveluttavana vastaanottokeskusten perustamisen tarkoituksenmukaisuutta eräissä maissa, joilla — kuten uudet itsenäiset valtiot (Ukraina, Moldova, Valko-Venäjä) — ei näytä olevan juuri minkäänlaisia valmiuksia tarjota kaikkia turvapaikanhakijoiden vastaanotto-olosuhteisiin liittyviä takeita. ETSK tähdentää, että kyseisten ohjelmien tarkoituksena ei näyttäisi olevan niinkään pakolaisten suojelun parantaminen kuin vähentää heidän mahdollisuuksiaan päästä Euroopan unionin rajoille.

Euroopan neuvoston parlamentaarinen yleiskokous (27) täsmentää, että jos kyseisten keskusten perustamista on jatkettava, niitä tulisi perustaa ensin Euroopan unioniin, ennen kuin kokemusta voitaisiin laajentaa unionin tai Euroopan rajojen ulkopuolelle. Komitea painottaa, että maat, jotka eivät ole ratifioineet pakolaisten oikeusasemaa koskevaa kansainvälistä yleissopimusta (Geneve 1951), tulee sulkea kyseisten ohjelmien ulkopuolelle. Sitä vastoin se kannattaa sitä, että Euroopan unioni osoittaa yhteisvastuuta eräitä sellaisia kolmansia maita kohtaan, joiden on selviydyttävä jokseenkin suuresta maahantulijoiden määrästä.

4.14   Erilaisista muuttajista koostuvien muuttovirtojen kohtelu ulkorajoilla

Komitea muistuttaa, että se korostaa EU:n rajaturvallisuusvirastoa (Frontex) käsittelevässä lausunnossaan, että tehokkaassakin rajavalvonnassa on kunnioitettava oikeutta hakea turvapaikkaa. ”Lisäksi viraston tehtäviin on kuuluttava pelastuspalvelujen — etenkin meripelastuspalvelujen — välinen koordinointi onnettomuuksien ehkäisemiseksi sekä vaarassa olevien henkilöiden auttamiseksi tilanteissa, jotka johtuvat laittomaan maahanmuuttoon liittyvien riskialttiiden toimintatapojen soveltamisesta.” (28) Komitea esittää lisäksi, että rajavartijoille annettaisiin koulutusta humanitaarisesta oikeudesta.

Merellä tehtävien pysäyttämistoimien osalta komitea toteaa, että ei ole olemassa minkäänlaista menettelyä, joka koskee maahanpääsyä koskevien hakemusten saati turvapaikkahakemusten käsittelyä. Komitea kehottaa ryhtymään toimenpiteisiin kyseisenlaisten menettelyjen ottamiseksi käyttöön, jotta muun muassa olisi mahdollista rekisteröidä turvapaikkahakemukset mahdollisimman lähellä pysäyttämispaikkaa.

4.15   EU:n asema globaalina toimijana pakolaiskysymyksissä

Komitea katsoo, että yhteistä turvapaikkajärjestelmää ajatellen EU:n tulisi myös organisoida tuleva turvapaikkajärjestelmä siten, että se kannustaisi muita osapuolia maailmassa, osallistumalla esimerkillisellä tavalla pakolaisten kansainvälisen suojelun järjestelmään, varmistamalla, että eurooppalainen lainsäädäntö on kaikilta osin sopusoinnussa pakolaisia koskevan kansainvälisen ja humanitaarisen oikeuden kanssa sekä ottamalla asiassa sille kuuluva vastuu.

4.16   Valvontavälineet

Komitea panee merkille, että komissio on pyytänyt siltä lausuntoa yhteisen eurooppalaisen järjestelmän tulevasta rakenteesta, vaikka kaikkia ensimmäisen vaiheen välineitä ja aloitteita ei ole arvioitu ja vaikka direktiivejä ei ole vielä saatettu osaksi kaikkien jäsenvaltioiden kansallisia lainsäädäntöjä. Jotta vuoden 2010 määräaikaa noudatettaisiin, komitea kehottaa suunnittelemaan mukautumismekanismeja tulevia arviointeja silmällä pitäen ja ehdottaa, että uusien välineiden käyttöönottoa ja/tai nykyisten välineiden tarkistamista täydennettäisiin järjestelmällä, jossa analysoidaan ja valvotaan yhteisen turvapaikkajärjestelmän vaikutuksia sekä vaikutuksia pakolaisten tilanteeseen. Kyseinen tehtävä voitaisiin osoittaa vihreässä kirjassa kaavaillulle Euroopan unionin virastolle, jonka kumppaneina voisivat olla UNHCR, alalla toimivia valtiovallasta riippumattomia organisaatioita sekä Euroopan unionin perusoikeusvirasto ja joka laatisi vuosittain Euroopan unionin toimielimille ja jäsenvaltioille osoitettavan kertomuksen.

Komitea pyytää, että komissio laatii myöhemmin yhteisen järjestelmän täytäntöönpanosta vuosittain kertomuksen, joka toimitetaan neuvoa-antaville toimielimille (ETSK ja AK) ja Euroopan parlamentille.

Bryssel 12. maaliskuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu.

1

(2)  UNHCR:n määritelmän mukaan (Master Glossary of Terms, kesäkuu 2006).

2

Master Glossary of Terms

(3)  Raiskaukset, sodankäyntiin liittyvät raiskaukset, fyysinen, henkinen tai sosiaalinen vaino, joka johtuu haluttomuudesta alistua miesten asettamaan järjestykseen; ks. määrittelyä koskevaa direktiiviä käsittelevän ETSK:n lausunnon (esittelijä: An Le Nouail Marlière) kohta 2.5.1 (EYVL C 221, 17.9.2002): ”Vaikka sukupuoleen perustuvan vainon erityismuotoja (esimerkiksi naisten sukuelinten silpominen, pakkoavioliitot, kivittäminen oletetun aviorikoksen vuoksi, naisten ja tyttöjen järjestelmällinen raiskaaminen taistelutekniikkana) ei suoraan mainitakaan vuoden 1951 Geneven yleissopimuksessa, ne tulisi määritellä jäsenvaltioissa turvapaikkahakemuksen jättämisen perustelluiksi syiksi ja turvapaikan myöntämisen hyväksytyiksi perusteluiksi.”

3

(4)  ETSK:n 15. joulukuuta 2004 antama lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän tehostaminen: seuraavaksi yhteinen menettely”, esittelijä: An Le Nouail Marlière (EUVL C 157, 28.6.2005), kohta 2.7.

4

(5)  ETSK:n 14. helmikuuta 2006 antaman lausunnon (esittelijä: An Le Nouail Marlière) kohta 2.4 ja päätelmien neljäs luetelmakohta (EUVL C 88, 11.4.2006).

5

(6)  ETSK:n 26. huhtikuuta 2001 antama lausunto ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi pakolaisaseman myöntämistä tai peruuttamista koskevissa menettelyissä jäsenvaltioissa sovellettavista vähimmäisvaatimuksista”, esittelijä: Vítor Melícias (EYVL C 192, 10.7.2001), kohta 3.2.2.

6

(7)  ETSK:n 26. huhtikuuta 2001 antama lausunto ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi pakolaisaseman myöntämistä tai peruuttamista koskevissa menettelyissä jäsenvaltioissa sovellettavista vähimmäisvaatimuksista”, esittelijä: Vítor Melícias (EYVL C 192, 10.7.2001), kohta 3.2.12.3.

7

(8)  ETSK:n 26. huhtikuuta 2001 antama lausunto ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi pakolaisaseman myöntämistä tai peruuttamista koskevissa menettelyissä jäsenvaltioissa sovellettavista vähimmäisvaatimuksista”, esittelijä: Vítor Melícias (EYVL C 192, 10.7.2001), kohta 2.3.

8

(9)  Vuonna 2006 EU:ssa rekisteröitiin 192 300 turvapaikkahakemusta, toisin sanoen 50 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2001 ja 70 prosenttia vähemmän kuin vuonna 1992 (15 jäsenvaltion EU) — Eurostat, Statistics in Focus 110/2007.

9

Statistics in Focus

(10)  ETSK:n 26. huhtikuuta 2001 antama lausunto ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi pakolaisaseman myöntämistä tai peruuttamista koskevissa menettelyissä jäsenvaltioissa sovellettavista vähimmäisvaatimuksista”, esittelijä: Vítor Melícias (EYVL C 192, 10.7.2001), kohta 3.2.4.4.

10

(11)  ETSK:n 26. huhtikuuta 2001 antama lausunto ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi pakolaisaseman myöntämistä tai peruuttamista koskevissa menettelyissä jäsenvaltioissa sovellettavista vähimmäisvaatimuksista”, esittelijä: Vítor Melícias (EYVL C 192, 10.7.2001), kohta 3.2.15.2; UNCHR:n lehdistötilaisuus sekä 15. kesäkuuta 2007 ja 11. joulukuuta 2007 Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltiolle Portugalille ja uudelle puheenjohtajavaltiolle annetut suositukset.

11

(12)  Vihreä kirja, s. 4.

12

(13)  Asylum in the European Union. A study of the implementation of the Qualification Directive, UNHCR, marraskuu 2007.

13

, UNHCR, marraskuu 2007.

(14)  ETSK:n 29. toukokuuta 2002 antama lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi vähimmäisvaatimuksista siitä, milloin kolmansien maiden kansalaisia ja kansalaisuudettomia henkilöitä on pidettävä pakolaisina tai muuta kansainvälistä suojelua tarvitsevina henkilöinä, ja näiden henkilöiden asemasta”, esittelijä: An Le Nouail Marlière (EYVL C 221, 17.9.2002), kohta 2.3.5.

14

(15)  Edellä mainittu tutkimus. Komitea viittaa lisäksi pakolaisasemaa koskevia vähimmäisvaatimuksia käsittelevään direktiiviin ehdotettuihin muutoksiin (8 artiklan 3 kohta; 8 artiklan 1 kohta; 15 artiklan c kohdan johdanto-osan 26 kappale; 12 ja 14 artikla (vastaavuus vuonna 1951 tehdyn Geneven yleissopimuksen kanssa); 17 ja 19; sekä seuraaviin Euroopan komissiolle tehtyihin suosituksiin: tulkintojen ja päätösten pyytäminen Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelta; päätösten laadun varmistaminen ja valvonta kaikkialla Euroopan unionissa; koulutus; suuntaviivojen hyväksyminen; EU:n jäsenvaltioille esitetyt suositukset: vetoaminen UNHCR:n suuntaviivoihin; jäsenvaltioiden tuomioistuinten Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelle esittämät ennakkoratkaisupyynnöt; päätösten toimittaminen kirjallisesti; kansallisella tasolla tehtyjen päätösten laadun valvonta; suojeluun osallistuvien toimijoiden potentiaalin analysoiminen; suojelu paikan päällä; pääsy ja kelpoisuus; vakavat vaarat; perusteet ja poikkeukset, UNHCR, marraskuu 2007.

15

Edellä mainittu tutkimus.

12 ja 14

UNHCR, marraskuu 2007

(16)  Ranska: Pierre Lequillerin esittämä kansalliskokouksen EU-valtuuskunnan tiedonanto (Rapport d'information déposé par la délégation de l'Assemblée nationale pour l'UE), nro 105, 25. heinäkuuta 2007.

16

Rapport d'information déposé par la délégation de l'Assemblée nationale pour l'UE

(17)  ETSK:n 28. marraskuuta 2001 antama lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vähimmäisvaatimuksista”, esittelijät: Dario Mengozzi ja Luis Miguel Pariza Castaños (EYVL C 48, 21.2.2002), kohta 4.3.

17

(18)  Mt. kohta 3.1.

18

(19)  ETSK:n 26. huhtikuuta 2001 antama lausunto ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi pakolaisaseman myöntämistä tai peruuttamista koskevissa menettelyissä jäsenvaltioissa sovellettavista vähimmäisvaatimuksista”, esittelijä: Vítor Melícias (EYVL C 192, 10.7.2001), kohta 3.2.11.

19

(20)  Kansainvälisestä tiedonkeruumatkasta laadittu raportti Locking up foreigners, deterring refugees: controlling migratory flows in Malta, International Federation for Human Rights, Catherine Teule, kohta 4-1.1.

20

Locking up foreigners, deterring refugees: controlling migratory flows in Malta

Vrt. myös valvottujen, mutta avoimien vastaanottokeskusten uudenaikaistaminen Romanian liittyessä EU:hun; asiaan tutustuttiin tiedonkeruumatkalla, joka toteutettiin laadittaessa 15.12.2004 annettuja ETSK:n lausuntoja aiheista ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille kansainvälisen suojelun tarpeessa olevien henkilöiden hallitusta tulosta EU:n alueelle ja lähtöalueiden suojeluvalmiuksien lisäämisestä — Pysyvien ratkaisujen tarjoamisen parantaminen” ja ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän tehostaminen: seuraavaksi yhteinen menettely” (esittelijä: An Le Nouail Marlière) (EUVL C 157, 28.6.2005).

(21)  UNHCR:n määritelmän mukaan (Master Glossary of Terms, kesäkuu 2006) henkilöt, jotka ovat fyysisesti, psykologisesti ja henkisesti epäedullisessa asemassa ja tarvitsevat erityistä apua: naiset, raskaana olevat naiset, lapset, vanhukset, sairaat, vammaiset jne.

21

Master Glossary of Terms

(22)  ETSK:n 12. heinäkuuta 2001 antama lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Yhteinen turvapaikkamenettely ja turvapaikan saaneille yhtenäinen asema koko unionissa”, esittelijät: Dario Mengozzi ja Luis Miguel Pariza Castaños (EYVL C 260, 17.9.2001).

22

(23)  Vihreä kirja, kohta 12.

23

(24)  Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle — Dublinin yleissopimukseen perustuvan järjestelmän arviointi, KOM(2007) 299 lopullinen., 6. kesäkuuta 2007.

24

(25)  KOM(2007) 299 lopullinen, s. 8.

25

(26)  ETSK:n 12. heinäkuuta 2001 antama lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Yhteinen turvapaikkamenettely ja turvapaikan saaneille yhtenäinen asema koko unionissa”, esittelijät: Dario Mengozzi ja Luis Miguel Pariza Castaños (EYVL C 260, 17.9.2001) sekä komitean 29. toukokuuta 2002 antama lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi vähimmäisvaatimuksista siitä, milloin kolmansien maiden kansalaisia ja kansalaisuudettomia henkilöitä on pidettävä pakolaisina tai muuta kansainvälistä suojelua tarvitsevina henkilöinä, ja näiden henkilöiden asemasta”, esittelijä: An Le Nouail Marlière (EYVL C 221, 17.9.2002).

26

(27)  Euroopan neuvoston parlamentaarinen yleiskokous: Assessment of transit and processing centres as a response to mixed flows of migrants and asylum seeker's — Doc. 11304, 15. kesäkuuta 2007.

27

Assessment of transit and processing centres as a response to mixed flows of migrants and asylum seeker's

(28)  ETSK:n 29. tammikuuta 2004 antama lausunto aiheesta ”Ehdotus: neuvoston asetus Euroopan operatiivisen ulkorajayhteistyön hallintaviraston perustamisesta”, esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños (EUVL C 108, 30.4.2004), kohta 3.2.

28

---

| 9.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 204/85 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 204/85

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös ohjelman käynnistämisestä korkea-asteen koulutuksen laadun parantamiseksi ja kulttuurien välisen ymmärtämyksen edistämiseksi kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön avulla (Erasmus Mundus) (2009–2013)

KOM(2007) 395 lopullinen

(2008/C 204/18)

Neuvosto päätti 10. syyskuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös ohjelman käynnistämisestä korkea-asteen koulutuksen laadun parantamiseksi ja kulttuurien välisen ymmärtämyksen edistämiseksi kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön avulla (Erasmus Mundus) (2009–2013)

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 21. helmikuuta 2008. Esittelijä oli Mário Soares ja apulaisesittelijä José Isaías Rodríguez García-Caro.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. maaliskuuta 2008 pitämässään 443. täysistunnossa (maaliskuun 12. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 125 puolesta 2:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea suhtautuu myönteisesti ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi ohjelman käynnistämisestä korkea-asteen koulutuksen laadun parantamiseksi ja kulttuurien välisen ymmärtämyksen edistämiseksi kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön avulla (Erasmus Mundus -ohjelma vuosiksi 2009–2013). Näin laajennetaan ja parannetaan nykyistä Erasmus Mundus -ohjelmaa, jolle ETSK on jo aiemmin antanut hyväksyntänsä. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea suhtautuu myönteisesti ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi ohjelman käynnistämisestä korkea-asteen koulutuksen laadun parantamiseksi ja kulttuurien välisen ymmärtämyksen edistämiseksi kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön avulla (Erasmus Mundus -ohjelma vuosiksi 2009–2013). Näin laajennetaan ja parannetaan nykyistä Erasmus Mundus -ohjelmaa, jolle ETSK on jo aiemmin antanut hyväksyntänsä.

| 1.2 | Komitea pitää erittäin tärkeänä tavoitetta kehittää eurooppalaisista korkeakouluista keskuksia, jotka vetävät puoleensa opiskelijoita kaikkialta maailmasta. Tällä tavoin tuodaan omalta osaltaan esiin eurooppalaisen korkea-asteen koulutuksen ja tutkimuksen alaan liittyvä osaaminen. Komitea katsoo kuitenkin, ettei ohjelmalla tule edistää unionin ulkopuolisten maiden aivovuotoa. Komitea kehottaakin komissiota tutkimaan yhteistyössä unionin ulkopuolisten maiden viranomaisten ja korkeakoulujen kanssa strategioita, joilla opiskelijoita ja opetushenkilökuntaa kannustetaan hyödyntämään Erasmus Mundus -ohjelman tarjoamia etuja ja palaamaan vaihtojakson jälkeen lähtömaahansa edistämään omalla panoksellaan maan kestävää kehitystä. Komitea korostaa, että tavoitteeseen pääsemisen kannalta on olennaista yhdistää läheisesti toisiinsa EU:n kehitysyhteistyöpolitiikat ja Erasmus Munduksen kaltaiset ohjelmat. |
| --- | --- |

1.2

Komitea pitää erittäin tärkeänä tavoitetta kehittää eurooppalaisista korkeakouluista keskuksia, jotka vetävät puoleensa opiskelijoita kaikkialta maailmasta. Tällä tavoin tuodaan omalta osaltaan esiin eurooppalaisen korkea-asteen koulutuksen ja tutkimuksen alaan liittyvä osaaminen. Komitea katsoo kuitenkin, ettei ohjelmalla tule edistää unionin ulkopuolisten maiden aivovuotoa. Komitea kehottaakin komissiota tutkimaan yhteistyössä unionin ulkopuolisten maiden viranomaisten ja korkeakoulujen kanssa strategioita, joilla opiskelijoita ja opetushenkilökuntaa kannustetaan hyödyntämään Erasmus Mundus -ohjelman tarjoamia etuja ja palaamaan vaihtojakson jälkeen lähtömaahansa edistämään omalla panoksellaan maan kestävää kehitystä. Komitea korostaa, että tavoitteeseen pääsemisen kannalta on olennaista yhdistää läheisesti toisiinsa EU:n kehitysyhteistyöpolitiikat ja Erasmus Munduksen kaltaiset ohjelmat.

| 1.3 | Komitea panee merkille, että uudessa toimintaohjelmassa on pyritty lisäämään opettajavaihtoa varaamalla opetushenkilökunnalle 40 prosenttia apurahojen kokonaismäärästä, kun vastaava osuus on tällä hetkellä vielä voimassa olevassa ohjelmassa 16,6 prosenttia. Opettajavaihdon on katsottava rikastuttavan sekä tiede-elämää että kulttuuria ja koulutusta. Komitea tuo tässä yhteydessä esiin sen, ettei opettaja- tai opiskelijavaihto saa enää olla enimmäkseen yksilön vastuulla, vaan instituutioiden on ryhdyttävä ottamaan yhä suurempi vastuu liikkuvuudesta. |
| --- | --- |

1.3

Komitea panee merkille, että uudessa toimintaohjelmassa on pyritty lisäämään opettajavaihtoa varaamalla opetushenkilökunnalle 40 prosenttia apurahojen kokonaismäärästä, kun vastaava osuus on tällä hetkellä vielä voimassa olevassa ohjelmassa 16,6 prosenttia. Opettajavaihdon on katsottava rikastuttavan sekä tiede-elämää että kulttuuria ja koulutusta. Komitea tuo tässä yhteydessä esiin sen, ettei opettaja- tai opiskelijavaihto saa enää olla enimmäkseen yksilön vastuulla, vaan instituutioiden on ryhdyttävä ottamaan yhä suurempi vastuu liikkuvuudesta.

| 1.4 | Komitea kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti poistamaan jäsenvaltioiden lainsäädännön asettamat esteet, jotka haittaavat opettaja- ja opiskelijavaihtoa, jotta ei estetä tai hankaloiteta ohjelmaan osallistumisesta kiinnostuneiden henkilöiden matkustusta. Tällaisia esteitä ovat sekä pääsy unionin eri valtioihin että suoritettujen tutkintojen tunnustaminen ja validointi. |
| --- | --- |

1.4

Komitea kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti poistamaan jäsenvaltioiden lainsäädännön asettamat esteet, jotka haittaavat opettaja- ja opiskelijavaihtoa, jotta ei estetä tai hankaloiteta ohjelmaan osallistumisesta kiinnostuneiden henkilöiden matkustusta. Tällaisia esteitä ovat sekä pääsy unionin eri valtioihin että suoritettujen tutkintojen tunnustaminen ja validointi.

| 1.5 | Komitea katsoo, että valintamenettelyillä on huolehdittava Euroopan tasolla tehtävästä esivalinnasta, jotta ehkäistään eri opintoalojen, opiskelijoiden ja tutkijoiden lähtöalueiden sekä kohteena olevien jäsenvaltioiden välinen huomattava epätasapaino. Komitea yhtyy näin Erasmus Mundus -ohjelman käynnistämisestä annetun päätöksen N:o 2317/2003/EY liitteen tekstiin ja suosittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle, että tämä menettely sisällytetään myös nyt tehtyyn ehdotukseen. |
| --- | --- |

1.5

Komitea katsoo, että valintamenettelyillä on huolehdittava Euroopan tasolla tehtävästä esivalinnasta, jotta ehkäistään eri opintoalojen, opiskelijoiden ja tutkijoiden lähtöalueiden sekä kohteena olevien jäsenvaltioiden välinen huomattava epätasapaino. Komitea yhtyy näin Erasmus Mundus -ohjelman käynnistämisestä annetun päätöksen N:o 2317/2003/EY liitteen tekstiin ja suosittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle, että tämä menettely sisällytetään myös nyt tehtyyn ehdotukseen.

2.   Ehdotettu päätös

| 2.1 | Ehdotuksen yleisenä tavoitteena on parantaa eurooppalaisen korkea-asteen koulutuksen laatua, edistää kansojen ja kulttuurien välistä vuoropuhelua ja ymmärtämystä kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön avulla sekä edistää EU:n ulkopoliittisia tavoitteita ja kolmansien maiden kestävää kehitystä korkea-asteen koulutuksen alalla. Ohjelma kattaa viisivuotiskauden 2009–2013. |
| --- | --- |

2.1

Ehdotuksen yleisenä tavoitteena on parantaa eurooppalaisen korkea-asteen koulutuksen laatua, edistää kansojen ja kulttuurien välistä vuoropuhelua ja ymmärtämystä kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön avulla sekä edistää EU:n ulkopoliittisia tavoitteita ja kolmansien maiden kestävää kehitystä korkea-asteen koulutuksen alalla. Ohjelma kattaa viisivuotiskauden 2009–2013.

| 2.2 | Ehdotetun ohjelman erityistavoitteena on






  a) | edistää Euroopan ja kolmansien maiden korkeakoulujen ja akateemisen henkilöstön järjestelmällistä yhteistyötä |
| --- | --- | --- |

2.2

Ehdotetun ohjelman erityistavoitteena on

a)

edistää Euroopan ja kolmansien maiden korkeakoulujen ja akateemisen henkilöstön järjestelmällistä yhteistyötä

| b) | rikastuttaa eri yhteiskuntamuotoja edistämällä kolmansista maista peräisin olevien lahjakkaimpien opiskelijoiden ja tutkijoiden vaihto-opiskelua, jotta he voivat hankkia tutkintotodistuksen ja/tai kokemusta Euroopan unionissa, sekä lahjakkaimpien eurooppalaisten opiskelijoiden ja tutkijoiden vaihto-opiskelua kolmansissa maissa |
| --- | --- |

b)

rikastuttaa eri yhteiskuntamuotoja edistämällä kolmansista maista peräisin olevien lahjakkaimpien opiskelijoiden ja tutkijoiden vaihto-opiskelua, jotta he voivat hankkia tutkintotodistuksen ja/tai kokemusta Euroopan unionissa, sekä lahjakkaimpien eurooppalaisten opiskelijoiden ja tutkijoiden vaihto-opiskelua kolmansissa maissa

| c) | kehittää kolmansien maiden korkeakoulujen henkilöresursseja ja kansainvälisiä yhteistyövalmiuksia |
| --- | --- |

c)

kehittää kolmansien maiden korkeakoulujen henkilöresursseja ja kansainvälisiä yhteistyövalmiuksia

| d) | helpottaa osallistumista korkeakoulutukseen Euroopassa ja parantaa eurooppalaisen korkeakoulutuksen profiilia ja näkyvyyttä maailmanlaajuisesti sekä lisätä sen kiinnostavuutta kolmansien maiden kansalaisten kannalta. |
| --- | --- |

d)

helpottaa osallistumista korkeakoulutukseen Euroopassa ja parantaa eurooppalaisen korkeakoulutuksen profiilia ja näkyvyyttä maailmanlaajuisesti sekä lisätä sen kiinnostavuutta kolmansien maiden kansalaisten kannalta.

| 2.3 | Aloitteeseen sisältyvät seuraavat konkreettiset toimet:






  — | Toteutetaan yhteisiä Erasmus Mundus master -ohjelmia ja yhteisiä tohtorinkoulutusohjelmia. |
| --- | --- | --- |

2.3

Aloitteeseen sisältyvät seuraavat konkreettiset toimet:

—

Toteutetaan yhteisiä Erasmus Mundus master -ohjelmia ja yhteisiä tohtorinkoulutusohjelmia.

| — | Solmitaan Euroopan ja kolmansien maiden korkeakoulujen kumppanuuksia. |
| --- | --- |

—

Solmitaan Euroopan ja kolmansien maiden korkeakoulujen kumppanuuksia.

| — | Toteutetaan toimenpiteitä Euroopan vetovoiman lisäämiseksi opiskelupaikkana. |
| --- | --- |

—

Toteutetaan toimenpiteitä Euroopan vetovoiman lisäämiseksi opiskelupaikkana.

| — | Tuetaan kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihtoa helpottavien yhteisten koulutusohjelmien ja yhteistyöverkkojen kehittämistä. |
| --- | --- |

—

Tuetaan kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihtoa helpottavien yhteisten koulutusohjelmien ja yhteistyöverkkojen kehittämistä.

| — | Tehostetaan korkea-asteen koulutuksen alalla toimivien henkilöiden liikkuvuuteen Euroopan yhteisön ja kolmansien maiden välillä myönnettävää tukea. |
| --- | --- |

—

Tehostetaan korkea-asteen koulutuksen alalla toimivien henkilöiden liikkuvuuteen Euroopan yhteisön ja kolmansien maiden välillä myönnettävää tukea.

| — | Edistetään kielitaitoa ensisijaisesti siten, että opiskelijoille annetaan mahdollisuus oppia vähintään kahta asianomaisten korkeakoulujen sijaintimaissa käytettyä kieltä. |
| --- | --- |

—

Edistetään kielitaitoa ensisijaisesti siten, että opiskelijoille annetaan mahdollisuus oppia vähintään kahta asianomaisten korkeakoulujen sijaintimaissa käytettyä kieltä.

| — | Tuetaan ulkoiseen ulottuvuuteen liittyvään yhteistyökumppanuuteen perustuvia kokeiluhankkeita, joilla kehitetään korkea-asteen koulutuksen innovointia ja laatua. |
| --- | --- |

—

Tuetaan ulkoiseen ulottuvuuteen liittyvään yhteistyökumppanuuteen perustuvia kokeiluhankkeita, joilla kehitetään korkea-asteen koulutuksen innovointia ja laatua.

| — | Tuetaan korkea-asteen koulutuksen suuntausten ja kehityksen analyysi- ja seurantamenetelmien kehittämistä kansainvälisestä näkökulmasta. |
| --- | --- |

—

Tuetaan korkea-asteen koulutuksen suuntausten ja kehityksen analyysi- ja seurantamenetelmien kehittämistä kansainvälisestä näkökulmasta.

| 2.4 | Ohjelmalla pyritään jatkamaan ensimmäisen vaiheen (2004–2008) toimia, mutta sen on tarkoitus olla aiempaa kunnianhimoisempi. Nyt otettaisiin ulkoinen yhteistyö mukaan välittömämmin, laajennettaisiin ohjelman soveltamisala kaikkiin korkea-asteen koulutustasoihin, parannettaisiin eurooppalaisten opiskelijoiden rahoitusmahdollisuuksia ja tarjottaisiin parempia yhteistyömahdollisuuksia kolmansissa maissa toimiville korkeakouluille. |
| --- | --- |

2.4

Ohjelmalla pyritään jatkamaan ensimmäisen vaiheen (2004–2008) toimia, mutta sen on tarkoitus olla aiempaa kunnianhimoisempi. Nyt otettaisiin ulkoinen yhteistyö mukaan välittömämmin, laajennettaisiin ohjelman soveltamisala kaikkiin korkea-asteen koulutustasoihin, parannettaisiin eurooppalaisten opiskelijoiden rahoitusmahdollisuuksia ja tarjottaisiin parempia yhteistyömahdollisuuksia kolmansissa maissa toimiville korkeakouluille.

3.   Yleistä

| 3.1 | Samaan tapaan kuin Erasmus World 2004–2008 -ohjelmasta antamassaan lausunnossa (1) komitea suhtautuu myönteisesti ehdotukseen parlamentin ja neuvoston päätökseksi. Komitea ilmaisee tyytyväisyytensä jo tehtyihin tai vastaisuudessa tehtäviin aloitteisiin, joilla Euroopan unionissa edistetään EY:n perustamissopimuksen 149 artiklan mukaisesti laadukasta opetusta ja helpotetaan yhteistyötä unionin ulkopuolisten maiden kanssa. |
| --- | --- |

3.1

Samaan tapaan kuin Erasmus World 2004–2008 -ohjelmasta antamassaan lausunnossa (1) komitea suhtautuu myönteisesti ehdotukseen parlamentin ja neuvoston päätökseksi. Komitea ilmaisee tyytyväisyytensä jo tehtyihin tai vastaisuudessa tehtäviin aloitteisiin, joilla Euroopan unionissa edistetään EY:n perustamissopimuksen 149 artiklan mukaisesti laadukasta opetusta ja helpotetaan yhteistyötä unionin ulkopuolisten maiden kanssa.

| 3.2 | Edellä mainitussa lausunnossaan komitea ilmaisi olevansa tyytyväinen ”– — aloitteisiin, joiden avulla on mahdollista edistää mm. yhteistyöhön kolmansien maiden kanssa perustuvaa tasokasta korkeakoulutusta. Yhteistyötä tehdään parhaiden yliopistojen kanssa houkuttelemalla niistä kyseisten maiden arvostettuja tutkijoita ja menestyneimpiä opiskelijoita. Tämä kumpaakin osapuolta hyödyttävä synergia mahdollistaa siteiden lujittamisen ja Euroopan unionin ja kyseisten henkilöiden kotimaiden suhteita edistävän ymmärtämyksen ja yhteistyön lisäämisen.” (2) |
| --- | --- |

3.2

Edellä mainitussa lausunnossaan komitea ilmaisi olevansa tyytyväinen ”– — aloitteisiin, joiden avulla on mahdollista edistää mm. yhteistyöhön kolmansien maiden kanssa perustuvaa tasokasta korkeakoulutusta. Yhteistyötä tehdään parhaiden yliopistojen kanssa houkuttelemalla niistä kyseisten maiden arvostettuja tutkijoita ja menestyneimpiä opiskelijoita. Tämä kumpaakin osapuolta hyödyttävä synergia mahdollistaa siteiden lujittamisen ja Euroopan unionin ja kyseisten henkilöiden kotimaiden suhteita edistävän ymmärtämyksen ja yhteistyön lisäämisen.” (2)

| 3.3 | Koska kyseessä on samantapainen ohjelma, johon on tehty pieniä mutta tähdellisiä muutoksia, ETSK pitäytyy aiemmassa lausunnossa esittämissään huomioissa, joihin se lisää seuraavaa: |
| --- | --- |

3.3

Koska kyseessä on samantapainen ohjelma, johon on tehty pieniä mutta tähdellisiä muutoksia, ETSK pitäytyy aiemmassa lausunnossa esittämissään huomioissa, joihin se lisää seuraavaa:

| 3.3.1 | Erasmus Mundus -ohjelma kattaa saman ajanjakson kuin Bolognan prosessissa tärkeimmäksi asetettu tavoite luoda vuoteen 2010 mennessä eurooppalainen korkea-asteen koulutus- ja tutkimusalue uudistamalla jäsenvaltioiden korkea-asteen koulutusjärjestelmiä keskenään samansuuntaisesti. |
| --- | --- |

3.3.1

Erasmus Mundus -ohjelma kattaa saman ajanjakson kuin Bolognan prosessissa tärkeimmäksi asetettu tavoite luoda vuoteen 2010 mennessä eurooppalainen korkea-asteen koulutus- ja tutkimusalue uudistamalla jäsenvaltioiden korkea-asteen koulutusjärjestelmiä keskenään samansuuntaisesti.

| 3.3.2 | Lisäksi ohjelma vastaa toista ulkoista tavoitetta: tehdä Eurooppaa tunnetuksi maailmalla laadukkaana korkea-asteen koulutus- ja tutkimusalueena. Siksi Bolognan prosessin onnistuminen on erittäin tärkeää, jotta kaikista — eikä vain muutamista — eurooppalaisista korkeakouluista voidaan kehittää unionin ulkopuolisista maista tulevien opiskelijanuorten kannalta houkuttelevia keskuksia. |
| --- | --- |

3.3.2

Lisäksi ohjelma vastaa toista ulkoista tavoitetta: tehdä Eurooppaa tunnetuksi maailmalla laadukkaana korkea-asteen koulutus- ja tutkimusalueena. Siksi Bolognan prosessin onnistuminen on erittäin tärkeää, jotta kaikista — eikä vain muutamista — eurooppalaisista korkeakouluista voidaan kehittää unionin ulkopuolisista maista tulevien opiskelijanuorten kannalta houkuttelevia keskuksia.

| 3.3.3 | Komissio toteaa saman asian hyväksyessään Bolognan prosessin kiinteäksi osaksi perus- ja ammattikoulutuspolitiikkaansa ja antaessaan sille saman aseman kuin Euroopan unionissa harjoitettavalle varsinaiselle tutkimukselle. |
| --- | --- |

3.3.3

Komissio toteaa saman asian hyväksyessään Bolognan prosessin kiinteäksi osaksi perus- ja ammattikoulutuspolitiikkaansa ja antaessaan sille saman aseman kuin Euroopan unionissa harjoitettavalle varsinaiselle tutkimukselle.

| 3.3.4 | Tavoitteeseen luoda eurooppalainen korkeakoulutusalue liittyy implisiitisti toinen tavoite eli pyrkimys houkutella unioniin opiskelijoita ja opettajia kolmansista maista. Vaikka tämä on tärkeä ja peräti keskeinen päämäärä Euroopan pyrkiessä varmistamaan paikkansa maailmassa, ETSK toistaa useita kertoja antamansa varoituksen tarpeesta ehkäistä kehitysmaiden aivovuoto. (3) |
| --- | --- |

3.3.4

Tavoitteeseen luoda eurooppalainen korkeakoulutusalue liittyy implisiitisti toinen tavoite eli pyrkimys houkutella unioniin opiskelijoita ja opettajia kolmansista maista. Vaikka tämä on tärkeä ja peräti keskeinen päämäärä Euroopan pyrkiessä varmistamaan paikkansa maailmassa, ETSK toistaa useita kertoja antamansa varoituksen tarpeesta ehkäistä kehitysmaiden aivovuoto. (3)

| 3.3.5 | Toimi 2, joka on nimetty Erasmus Mundus -kumppanuussopimuksiksi, on tästä hyvä esimerkki, sillä siinä otetaan huomioon kolmannen maan tai kolmansien maiden erityiset kehitystarpeet ja annetaan mahdollisuus tietynpituiseen ja lyhytkestoiseen vaihtoon. ETSK:n mielestä kaikilla ehdotetuilla toimilla on tarjottava sekä kolmansien maiden kumpaakin sukupuolta edustaville opettajille että opiskelijoille tilaisuus tuloksekkaaseen vaihtojaksoon eurooppalaisissa korkeakouluissa. Opettajia ja opiskelijoita on kuitenkin kannustettava päättäväisesti palaamaan lähtömaahansa, jotta he antavat oman panoksensa maiden kestävään kehitykseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen ja tekevät samalla erinomaisella tavalla tunnetuksi eurooppalaisia yliopistoja. |
| --- | --- |

3.3.5

Toimi 2, joka on nimetty Erasmus Mundus -kumppanuussopimuksiksi, on tästä hyvä esimerkki, sillä siinä otetaan huomioon kolmannen maan tai kolmansien maiden erityiset kehitystarpeet ja annetaan mahdollisuus tietynpituiseen ja lyhytkestoiseen vaihtoon. ETSK:n mielestä kaikilla ehdotetuilla toimilla on tarjottava sekä kolmansien maiden kumpaakin sukupuolta edustaville opettajille että opiskelijoille tilaisuus tuloksekkaaseen vaihtojaksoon eurooppalaisissa korkeakouluissa. Opettajia ja opiskelijoita on kuitenkin kannustettava päättäväisesti palaamaan lähtömaahansa, jotta he antavat oman panoksensa maiden kestävään kehitykseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen ja tekevät samalla erinomaisella tavalla tunnetuksi eurooppalaisia yliopistoja.

| 3.3.6 | Aivovuoto saattaa lisääntyä juuri siellä, missä koulutettuja henkilöitä eniten tarvitaan. Syynä on erityisesti markkinoiden tarjoamien tilaisuuksien puuttuminen tai pelkästään sellaisten olosuhteiden puuttuminen, joissa koulutetut henkilöt voivat jatkaa tutkimustyötään. Riskiä voidaan pienentää myös järjestämällä master- ja tohtorinkoulutusohjelmia unionin ulkopuolisissa maissa ja sisällyttämällä ohjelmiin unionimaissa järjestettäviä kursseja tai vaihto-opiskelua, joka on niin lyhytkestoista, etteivät opiskelijat irtaannu lähtömaastaan. |
| --- | --- |

3.3.6

Aivovuoto saattaa lisääntyä juuri siellä, missä koulutettuja henkilöitä eniten tarvitaan. Syynä on erityisesti markkinoiden tarjoamien tilaisuuksien puuttuminen tai pelkästään sellaisten olosuhteiden puuttuminen, joissa koulutetut henkilöt voivat jatkaa tutkimustyötään. Riskiä voidaan pienentää myös järjestämällä master- ja tohtorinkoulutusohjelmia unionin ulkopuolisissa maissa ja sisällyttämällä ohjelmiin unionimaissa järjestettäviä kursseja tai vaihto-opiskelua, joka on niin lyhytkestoista, etteivät opiskelijat irtaannu lähtömaastaan.

| 3.3.7 | Edellä mainittua riskiä voidaan pienentää myös toimenpitein, joilla korkeakoulut saadaan sopimaan kotiinpaluustrategioista mahdollisine hyvitystoimenpiteineen. |
| --- | --- |

3.3.7

Edellä mainittua riskiä voidaan pienentää myös toimenpitein, joilla korkeakoulut saadaan sopimaan kotiinpaluustrategioista mahdollisine hyvitystoimenpiteineen.

| 3.3.8 | Erasmus Mundus -ohjelma liittyy Euroopan unionin toimintalinjojen muodostamaan kokonaisuuteen, ja ohjelmaa toteutetaan Lissabonin strategian puitteissa siltä osin kuin strategialla pyritään tekemään Euroopasta maailman dynaamisin ja kilpailukykyisin osaamistalous. Tämä pätee sekä sellaisten maiden kanssa tehtävään yhteistyöhön, joiden kanssa unioni on jo sopimussuhteessa, että laajempaan strategiayhteistyöhön unionin ulkopuolisten maiden kanssa. Ohjelmassa on lisäksi otettava huomioon, että aivovuoto on vakava ongelma yhteistyömaiden tasapainoiselle kehitykselle. (4) |
| --- | --- |

3.3.8

Erasmus Mundus -ohjelma liittyy Euroopan unionin toimintalinjojen muodostamaan kokonaisuuteen, ja ohjelmaa toteutetaan Lissabonin strategian puitteissa siltä osin kuin strategialla pyritään tekemään Euroopasta maailman dynaamisin ja kilpailukykyisin osaamistalous. Tämä pätee sekä sellaisten maiden kanssa tehtävään yhteistyöhön, joiden kanssa unioni on jo sopimussuhteessa, että laajempaan strategiayhteistyöhön unionin ulkopuolisten maiden kanssa. Ohjelmassa on lisäksi otettava huomioon, että aivovuoto on vakava ongelma yhteistyömaiden tasapainoiselle kehitykselle. (4)

| 3.3.9 | On tärkeää painottaa, että ohjelmalla on toinenkin tavoite eli kulttuurivaihdon edistäminen entistä laadukkaamman koulutuksen ja vaativamman tieteenharjoittamisen avulla. (5) Siksi ohjelma ei saa toimia verukkeena, jonka avulla korkea-asteen koulutuksesta tehdään kauppatavaraa, vaan sillä on pikemminkin edistettävä koulutuksen laatua, itsenäistä tieteenharjoittamista ja akateemisen vapauden kunnioittamista sekä, kuten ehdotuksessa todetaan, tehostettava kaikkien sosiaalisen syrjäytymisen muotojen torjuntaa. |
| --- | --- |

3.3.9

On tärkeää painottaa, että ohjelmalla on toinenkin tavoite eli kulttuurivaihdon edistäminen entistä laadukkaamman koulutuksen ja vaativamman tieteenharjoittamisen avulla. (5) Siksi ohjelma ei saa toimia verukkeena, jonka avulla korkea-asteen koulutuksesta tehdään kauppatavaraa, vaan sillä on pikemminkin edistettävä koulutuksen laatua, itsenäistä tieteenharjoittamista ja akateemisen vapauden kunnioittamista sekä, kuten ehdotuksessa todetaan, tehostettava kaikkien sosiaalisen syrjäytymisen muotojen torjuntaa.

| 3.4 | Bolognan prosessin antaman esimerkin mukaisesti korkeakoulujen sisäisen ja ulkoisen arviointijärjestelmän on perustuttava kriteereihin, joissa huomioidaan akateemiset tosiseikat ja kannustetaan korkeakouluja kehittymään osaamiskeskuksiksi säilyttämällä samalla oma identiteettinsä. Muutoin ne eivät voi houkutella kolmansien maiden opiskelijoita eivätkä opetushenkilökuntaa. |
| --- | --- |

3.4

Bolognan prosessin antaman esimerkin mukaisesti korkeakoulujen sisäisen ja ulkoisen arviointijärjestelmän on perustuttava kriteereihin, joissa huomioidaan akateemiset tosiseikat ja kannustetaan korkeakouluja kehittymään osaamiskeskuksiksi säilyttämällä samalla oma identiteettinsä. Muutoin ne eivät voi houkutella kolmansien maiden opiskelijoita eivätkä opetushenkilökuntaa.

4.   Erityistä

| 4.1 | Yksi Erasmus Mundus -ohjelman keskeisistä seikoista liittyy oppilas- ja opettajavaihtoon. Bolognan prosessista saadut kokemukset osoittavat, että aiemmin on kiinnitetty enemmän huomiota oppilasvaihtoon kuin opettajavaihtoon, vaikka julkilausumissa korostetaan opettajavaihdon merkitystä Bolognan strategian onnistumisen kannalta. Myös Eurooppa-neuvosto korosti kyseistä seikkaa vuonna 2006 todetessaan, että strategia oli vaillinainen ja jäsentymätön. |
| --- | --- |

4.1

Yksi Erasmus Mundus -ohjelman keskeisistä seikoista liittyy oppilas- ja opettajavaihtoon. Bolognan prosessista saadut kokemukset osoittavat, että aiemmin on kiinnitetty enemmän huomiota oppilasvaihtoon kuin opettajavaihtoon, vaikka julkilausumissa korostetaan opettajavaihdon merkitystä Bolognan strategian onnistumisen kannalta. Myös Eurooppa-neuvosto korosti kyseistä seikkaa vuonna 2006 todetessaan, että strategia oli vaillinainen ja jäsentymätön.

| 4.1.1 | Edellä mainitun esimerkin mukaisesti on tärkeää, että Erasmus Mundus -ohjelmassa suositaan opettajavaihtoa. Samaan tapaan kuin Bolognan prosessin yhdessä kuudesta päätavoitteesta — tutkijoita ja opetushenkilökuntaa koskevassa tavoitteessa –, myös Erasmus Mundus -ohjelmassa on tärkeää raivata todellisen opettajavaihdon tiellä olevat esteet ja kiinnittää erityistä huomiota tavanomaisesta työpaikasta poissaoloaikana tehdyn tutkimus-, opetus- ja koulutustoiminnan asianmukaiseen tunnustamiseen ja arvostamiseen. |
| --- | --- |

4.1.1

Edellä mainitun esimerkin mukaisesti on tärkeää, että Erasmus Mundus -ohjelmassa suositaan opettajavaihtoa. Samaan tapaan kuin Bolognan prosessin yhdessä kuudesta päätavoitteesta — tutkijoita ja opetushenkilökuntaa koskevassa tavoitteessa –, myös Erasmus Mundus -ohjelmassa on tärkeää raivata todellisen opettajavaihdon tiellä olevat esteet ja kiinnittää erityistä huomiota tavanomaisesta työpaikasta poissaoloaikana tehdyn tutkimus-, opetus- ja koulutustoiminnan asianmukaiseen tunnustamiseen ja arvostamiseen.

| 4.1.2 | On ensiarvoisen tärkeää ottaa huomioon seuraavat eri tekijät, joiden merkitystä ei voida vähätellä:






  — | vastaanottavien ja lähettävien maiden koulutusjärjestelmien väliset epäsymmetriat |
| --- | --- | --- |

4.1.2

On ensiarvoisen tärkeää ottaa huomioon seuraavat eri tekijät, joiden merkitystä ei voida vähätellä:

—

vastaanottavien ja lähettävien maiden koulutusjärjestelmien väliset epäsymmetriat

| — | tarve antaa arvostusta ja tunnustusta hankitulle ammatilliselle koulutukselle, opetuskokemukselle ja tutkimustyölle |
| --- | --- |

—

tarve antaa arvostusta ja tunnustusta hankitulle ammatilliselle koulutukselle, opetuskokemukselle ja tutkimustyölle

| — | sekä tieteellisen toiminnan että sosiokulttuuristen arvojen tunnustaminen |
| --- | --- |

—

sekä tieteellisen toiminnan että sosiokulttuuristen arvojen tunnustaminen

| — | suhtautuminen opettaja- ja tutkijavaihtoon kulttuuria ja koulutusta rikastuttavana tekijänä eikä pelkästään tapana valikoida kolmansien maiden lahjakkaimpia opettajia, opiskelijoita ja tutkijoita aivan kuin kyseessä olisi korkeasti koulutettujen henkilöiden maahanmuutto. |
| --- | --- |

—

suhtautuminen opettaja- ja tutkijavaihtoon kulttuuria ja koulutusta rikastuttavana tekijänä eikä pelkästään tapana valikoida kolmansien maiden lahjakkaimpia opettajia, opiskelijoita ja tutkijoita aivan kuin kyseessä olisi korkeasti koulutettujen henkilöiden maahanmuutto.

| 4.1.3 | Tässä nimenomaisessa kontekstissa on pidettävä huoli siitä, että opettajavaihto hyödyttää vastaanottavia ja lähettäviä maita sekä oppilaita ja korkeakouluja. Kolmansien maiden kansalaisille tarjottava mahdollisuus hankkia tutkinto ja tietoja Euroopassa tapahtuvan koulutusjakson aikana saattaa olla yksi tapa edistää aivokiertoa, josta sekä lähettävät että vastaanottavat maat saavat runsaasti hyötyä. Erilaisista vaihtomuodoista vierailut tai lyhytkestoiset opiskelujaksot, sapattivuodet ja erityiset tutkimusohjelmat ovat kaikkein tunnetuimpia, mutta ne ovat vain muutama esimerkki lukuisista alan mahdollisuuksista. |
| --- | --- |

4.1.3

Tässä nimenomaisessa kontekstissa on pidettävä huoli siitä, että opettajavaihto hyödyttää vastaanottavia ja lähettäviä maita sekä oppilaita ja korkeakouluja. Kolmansien maiden kansalaisille tarjottava mahdollisuus hankkia tutkinto ja tietoja Euroopassa tapahtuvan koulutusjakson aikana saattaa olla yksi tapa edistää aivokiertoa, josta sekä lähettävät että vastaanottavat maat saavat runsaasti hyötyä. Erilaisista vaihtomuodoista vierailut tai lyhytkestoiset opiskelujaksot, sapattivuodet ja erityiset tutkimusohjelmat ovat kaikkein tunnetuimpia, mutta ne ovat vain muutama esimerkki lukuisista alan mahdollisuuksista.

| 4.2 | Tiedonannossa käsitellään tiettyjä seikkoja, joista ETSK on komission kanssa täysin samaa mieltä. Koska ne ovat merkittäviä, niitä on syytä korostaa seuraavasti: |
| --- | --- |

4.2

Tiedonannossa käsitellään tiettyjä seikkoja, joista ETSK on komission kanssa täysin samaa mieltä. Koska ne ovat merkittäviä, niitä on syytä korostaa seuraavasti:

| 4.2.1 | Vaihto-ohjelma tuo esiin Euroopan kielellisen monimuotoisuuden. Tämä on haaste, joka on nähtävä lisämahdollisuutena valittaessa opiskelukohteeksi Eurooppa. Tietyn kielen tunnustaminen tulevaksi ”tieteen työkieleksi” ei merkitse sitä, ettei tiedostettaisi vieraiden kielten oppimisen arvoa globaalissa maailmassa tapahtuvalle koulutukselle ja tieteenteolle. Se takaa kaikille, myös sellaisille Euroopan unionin kansalaisille, jotka puhuvat vain äidinkieltään, rikkaamman kielellisen ympäristön ja avaa mahdollisuuksien kirjon. |
| --- | --- |

4.2.1

Vaihto-ohjelma tuo esiin Euroopan kielellisen monimuotoisuuden. Tämä on haaste, joka on nähtävä lisämahdollisuutena valittaessa opiskelukohteeksi Eurooppa. Tietyn kielen tunnustaminen tulevaksi ”tieteen työkieleksi” ei merkitse sitä, ettei tiedostettaisi vieraiden kielten oppimisen arvoa globaalissa maailmassa tapahtuvalle koulutukselle ja tieteenteolle. Se takaa kaikille, myös sellaisille Euroopan unionin kansalaisille, jotka puhuvat vain äidinkieltään, rikkaamman kielellisen ympäristön ja avaa mahdollisuuksien kirjon.

| 4.2.2 | Toinen huomioitava ongelma kolmansien maiden akateemisesta henkilöstöstä ja opiskelijoista puhuttaessa ovat jatkuvasti muuttuvat monimutkaiset (ja yhä vain joustamattomammat) maahanmuuttosäännöt. Niillä ei missään tapauksessa voi tai saa hankaloittaa opettaja-, tutkija- eikä opiskelijavaihtoa. Käytännössä on erityisesti pantava täytäntöön Eurooppa-neuvoston päätöslauselma myönnettäessä viisumeja käsillä olevan kaltaisen ohjelman piiriin kuuluville opiskelijoille ja opetushenkilöstölle. |
| --- | --- |

4.2.2

Toinen huomioitava ongelma kolmansien maiden akateemisesta henkilöstöstä ja opiskelijoista puhuttaessa ovat jatkuvasti muuttuvat monimutkaiset (ja yhä vain joustamattomammat) maahanmuuttosäännöt. Niillä ei missään tapauksessa voi tai saa hankaloittaa opettaja-, tutkija- eikä opiskelijavaihtoa. Käytännössä on erityisesti pantava täytäntöön Eurooppa-neuvoston päätöslauselma myönnettäessä viisumeja käsillä olevan kaltaisen ohjelman piiriin kuuluville opiskelijoille ja opetushenkilöstölle.

| 4.2.3 | Erasmus Mundus -ohjelman avulla on päästävä täydellisesti toiseen ehdotettuun tavoitteeseen: sillä on torjuttava kaikkia syrjinnän muotoja, myös rasismia ja muukalaisvihaa, ja sen avulla on pyrittävä poistamaan sukupuolten epätasa-arvo. |
| --- | --- |

4.2.3

Erasmus Mundus -ohjelman avulla on päästävä täydellisesti toiseen ehdotettuun tavoitteeseen: sillä on torjuttava kaikkia syrjinnän muotoja, myös rasismia ja muukalaisvihaa, ja sen avulla on pyrittävä poistamaan sukupuolten epätasa-arvo.

| 4.3 | Komissio teetti vuosina 2004–2005 Academic Cooperation Associationilla tutkimuksen, jonka tulokset osoittavat, että unionin on laadittava strategia eurooppalaisen korkeakoulutusalueen hahmottamiseksi. Tutkimus osoitti vääräksi ajatuksen, että vain pisimmälle kehittyneiden tai pisimmät yliopistoperinteet omaavien maiden korkeakoulut ovat Euroopassa laadukkaita. |
| --- | --- |

4.3

Komissio teetti vuosina 2004–2005 Academic Cooperation Associationilla tutkimuksen, jonka tulokset osoittavat, että unionin on laadittava strategia eurooppalaisen korkeakoulutusalueen hahmottamiseksi. Tutkimus osoitti vääräksi ajatuksen, että vain pisimmälle kehittyneiden tai pisimmät yliopistoperinteet omaavien maiden korkeakoulut ovat Euroopassa laadukkaita.

| 4.3.1 | Edellä mainitun strategian lähtökohtana on (nykyisessä Erasmus Mundus -ohjelmassa jo toteutunut) vaatimus, jonka mukaan yhteistyöhakemuksen esittämisen ehtona on kumppanuustoiminnan käynnistäminen vähintään kolmen kolmessa eri maassa sijaitsevan yliopiston kanssa. Vuosiksi 2009–2013 laaditussa ohjelmassa vaatimus on säilytetty, mistä ETSK on komission kanssa täysin samaa mieltä. (6) |
| --- | --- |

4.3.1

Edellä mainitun strategian lähtökohtana on (nykyisessä Erasmus Mundus -ohjelmassa jo toteutunut) vaatimus, jonka mukaan yhteistyöhakemuksen esittämisen ehtona on kumppanuustoiminnan käynnistäminen vähintään kolmen kolmessa eri maassa sijaitsevan yliopiston kanssa. Vuosiksi 2009–2013 laaditussa ohjelmassa vaatimus on säilytetty, mistä ETSK on komission kanssa täysin samaa mieltä. (6)

| 4.3.2 | Eurooppalaisten yliopistojen houkuttelevuutta on kuitenkin lisättävä muiden tekijöiden avulla. Ne liittyvät korkeakoulujen kansainväliseen maineeseen, opetushenkilökunnan laatuun, opiskelukustannuksiin, myönnettävien apurahojen suuruuteen, tutkintojen maineeseen, työllistymismahdollisuuksiin, siihen, miten EU-maiden eri yliopistot tunnetaan kolmansissa maissa, sekä EU-maiden elinkustannuksiin ja siihen, miten helppoa tai vaikeaa maahantuloviisumin saanti on. Apurahoja myönnettäessä on kiinnitettävä huomiota kaikkiin näihin tekijöihin, erityisesti elintasoon ja lukukausimaksuihin, jotka ovat ratkaisevia. |
| --- | --- |

4.3.2

Eurooppalaisten yliopistojen houkuttelevuutta on kuitenkin lisättävä muiden tekijöiden avulla. Ne liittyvät korkeakoulujen kansainväliseen maineeseen, opetushenkilökunnan laatuun, opiskelukustannuksiin, myönnettävien apurahojen suuruuteen, tutkintojen maineeseen, työllistymismahdollisuuksiin, siihen, miten EU-maiden eri yliopistot tunnetaan kolmansissa maissa, sekä EU-maiden elinkustannuksiin ja siihen, miten helppoa tai vaikeaa maahantuloviisumin saanti on. Apurahoja myönnettäessä on kiinnitettävä huomiota kaikkiin näihin tekijöihin, erityisesti elintasoon ja lukukausimaksuihin, jotka ovat ratkaisevia.

| 4.3.3 | Tätä Erasmus Mundus -ohjelman uutta vaihetta onkin hyödynnettävä keskustelemalla korkeakoulujen, opetushenkilökunnan ja opiskelijoiden edustajien kanssa toimenpiteistä, joilla voidaan levittää tietoa muiden kuin ohjelmaan tähän mennessä osallistuneiden Euroopan unionin maiden yliopistojen arvosta, jotta kolmansista maista peräisin olevat opiskelijat ja opetushenkilökunta voivat laajentaa hakemuskohteitaan. |
| --- | --- |

4.3.3

Tätä Erasmus Mundus -ohjelman uutta vaihetta onkin hyödynnettävä keskustelemalla korkeakoulujen, opetushenkilökunnan ja opiskelijoiden edustajien kanssa toimenpiteistä, joilla voidaan levittää tietoa muiden kuin ohjelmaan tähän mennessä osallistuneiden Euroopan unionin maiden yliopistojen arvosta, jotta kolmansista maista peräisin olevat opiskelijat ja opetushenkilökunta voivat laajentaa hakemuskohteitaan.

| 4.3.4 | Yksi tapa päästä edellä mainittuun tavoitteeseen on ottaa esimerkkiä Bolognan prosessista ja lisätä eurooppalaisen korkeakoulualueen osuutta yhtenäisenä elementtinä kaikissa tietolähteissä, joita ulkomaille opiskelemaan pyrkivät henkilöt nykyisin käyttävät (internetissä, web-sivustoilla, EU:n lähetystöissä jne.). |
| --- | --- |

4.3.4

Yksi tapa päästä edellä mainittuun tavoitteeseen on ottaa esimerkkiä Bolognan prosessista ja lisätä eurooppalaisen korkeakoulualueen osuutta yhtenäisenä elementtinä kaikissa tietolähteissä, joita ulkomaille opiskelemaan pyrkivät henkilöt nykyisin käyttävät (internetissä, web-sivustoilla, EU:n lähetystöissä jne.).

| 4.3.5 | Jäsenvaltiot, komissio ja korkeakouluviranomaiset voisivatkin luoda tiiviissä yhteistyössä eurooppalaisen korkeakouluportaalin. Se olisi koottava huolellisesti, sitä olisi päivitettävä jatkuvasti ja sen olisi oltava helppokäyttöinen. Sisällön olisi oltava mielenkiintoista ja sitä olisi mainostettava laajalti. Sivustolta olisi oltava yhteys Euroopan eri yliopistojen portaaleihin, ja korkeakouluihin olisi luotava erityisiä yksiköitä, jotka levittäisivät tietoa eurooppalaisesta korkeakoulualueesta yhdessä Euroopan unionin lähetystöjen kanssa. |
| --- | --- |

4.3.5

Jäsenvaltiot, komissio ja korkeakouluviranomaiset voisivatkin luoda tiiviissä yhteistyössä eurooppalaisen korkeakouluportaalin. Se olisi koottava huolellisesti, sitä olisi päivitettävä jatkuvasti ja sen olisi oltava helppokäyttöinen. Sisällön olisi oltava mielenkiintoista ja sitä olisi mainostettava laajalti. Sivustolta olisi oltava yhteys Euroopan eri yliopistojen portaaleihin, ja korkeakouluihin olisi luotava erityisiä yksiköitä, jotka levittäisivät tietoa eurooppalaisesta korkeakoulualueesta yhdessä Euroopan unionin lähetystöjen kanssa.

| 4.4 | Eräs eurooppalaisen korkeakoulualueen houkuttelevuuden kannalta keskeinen näkökohta on korkeasti koulutettu, hyväpalkkainen opettajakunta, jonka ammattitaidolle annetaan tunnustusta. |
| --- | --- |

4.4

Eräs eurooppalaisen korkeakoulualueen houkuttelevuuden kannalta keskeinen näkökohta on korkeasti koulutettu, hyväpalkkainen opettajakunta, jonka ammattitaidolle annetaan tunnustusta.

| 4.5 | ETSK toistaa olevansa vakuuttunut siitä, että Erasmus Mundus -ohjelma tarjoaa erinomaisen tilaisuuden löytää kolmansista maista peräisin olevien opiskelijanuorten, opettajien ja tutkijoiden joukosta kaikkein lupaavimmat kyvyt, joista on varmasti paljon hyötyä Euroopan kehitykselle. Komitea ei kuitenkaan saata olla mainitsematta sitä, että monien eurooppalaisten korkeakoulututkinnon suorittaneiden nuorten on hyvin vaikea löytää omasta maastaan sopivaa työtä. Tarkoituksena ei ole niinkään suhtautua varauksella Erasmus Mundus -ohjelmaan vaan pikemminkin käynnistää keskustelu tästä ongelmasta. |
| --- | --- |

4.5

ETSK toistaa olevansa vakuuttunut siitä, että Erasmus Mundus -ohjelma tarjoaa erinomaisen tilaisuuden löytää kolmansista maista peräisin olevien opiskelijanuorten, opettajien ja tutkijoiden joukosta kaikkein lupaavimmat kyvyt, joista on varmasti paljon hyötyä Euroopan kehitykselle. Komitea ei kuitenkaan saata olla mainitsematta sitä, että monien eurooppalaisten korkeakoulututkinnon suorittaneiden nuorten on hyvin vaikea löytää omasta maastaan sopivaa työtä. Tarkoituksena ei ole niinkään suhtautua varauksella Erasmus Mundus -ohjelmaan vaan pikemminkin käynnistää keskustelu tästä ongelmasta.

| 4.6 | On tärkeää korostaa, että monissa kehitysmaissa vain julkisilla yliopistoilla on valmiuksia demokratisoida korkeakouluopetus poistamalla syrjintää ja epätasa-arvoa (minkä todetaan olevan yksi Erasmus Mundus -ohjelman tavoitteista). Vaikka ohjelmassa ei pidä tehdä eroa julkisen ja yksityissektorin välillä, ohjelman olisi näissä tapauksissa autettava vakiinnuttamaan ja vahvistamaan kolmansien maiden julkisia yliopistoja ja annettava niille tukea, jotta ne täyttäisivät tavoitteet laadukkaasta opetuksesta ja tutkimuksesta, jossa kunnioitetaan akateemista vapautta. |
| --- | --- |

4.6

On tärkeää korostaa, että monissa kehitysmaissa vain julkisilla yliopistoilla on valmiuksia demokratisoida korkeakouluopetus poistamalla syrjintää ja epätasa-arvoa (minkä todetaan olevan yksi Erasmus Mundus -ohjelman tavoitteista). Vaikka ohjelmassa ei pidä tehdä eroa julkisen ja yksityissektorin välillä, ohjelman olisi näissä tapauksissa autettava vakiinnuttamaan ja vahvistamaan kolmansien maiden julkisia yliopistoja ja annettava niille tukea, jotta ne täyttäisivät tavoitteet laadukkaasta opetuksesta ja tutkimuksesta, jossa kunnioitetaan akateemista vapautta.

| 4.7 | Ehdotetun päätöksen 5 artiklan f kohdassa olisi aiheellista mainita työmarkkinaosapuolet (työntekijöiden ja työnantajien edustajat), jotka tuntevat työmarkkinoiden todelliset ammattitaitotarpeet. Master- ja tohtorinkoulutusohjelmien sisältöä laadittaessa olisi niin ikään otettava huomioon unionin ulkopuolisten maiden talous- ja yhteiskuntaelämän kehittämistarpeet. |
| --- | --- |

4.7

Ehdotetun päätöksen 5 artiklan f kohdassa olisi aiheellista mainita työmarkkinaosapuolet (työntekijöiden ja työnantajien edustajat), jotka tuntevat työmarkkinoiden todelliset ammattitaitotarpeet. Master- ja tohtorinkoulutusohjelmien sisältöä laadittaessa olisi niin ikään otettava huomioon unionin ulkopuolisten maiden talous- ja yhteiskuntaelämän kehittämistarpeet.

| 4.8 | Nykyisen Erasmus Mundus -ohjelman käynnistämisestä tehdyn päätöksen N:o 2317/2003/EY (EUVL L 345, 31.12.2003, s. 1) liitteessä todetaan seuraavaa (valintamenettelyjä käsittelevän osan b kohta): ”– — Valintamenettelyillä huolehditaan Euroopan tasolla tehtävästä esivalinnasta, jotta ehkäistään eri opintoalojen, opiskelijoiden ja tutkijoiden lähtöalueiden sekä kohteena olevien jäsenvaltioiden välinen huomattava epätasapaino”. Maininta poistettiin uutta Erasmus Mundus -ohjelmaa koskevan ehdotuksen liitteestä. Jos yksi ohjelman keskeisistä tavoitteista on tuoda eurooppalaiset korkeakoulut näkyvästi esille ja saada jäsenvaltioiden korkeakoulut mukaan ohjelmaan, tämän periaatteen soveltaminen oppilaitoksia valittaessa on komitean mielestä ensiarvoisen tärkeää, jotta samat valtiot ja yliopistot eivät joudu tukemaan ohjelmaa kerta toisensa jälkeen. |
| --- | --- |

4.8

Nykyisen Erasmus Mundus -ohjelman käynnistämisestä tehdyn päätöksen N:o 2317/2003/EY (EUVL L 345, 31.12.2003, s. 1) liitteessä todetaan seuraavaa (valintamenettelyjä käsittelevän osan b kohta): ”– — Valintamenettelyillä huolehditaan Euroopan tasolla tehtävästä esivalinnasta, jotta ehkäistään eri opintoalojen, opiskelijoiden ja tutkijoiden lähtöalueiden sekä kohteena olevien jäsenvaltioiden välinen huomattava epätasapaino”. Maininta poistettiin uutta Erasmus Mundus -ohjelmaa koskevan ehdotuksen liitteestä. Jos yksi ohjelman keskeisistä tavoitteista on tuoda eurooppalaiset korkeakoulut näkyvästi esille ja saada jäsenvaltioiden korkeakoulut mukaan ohjelmaan, tämän periaatteen soveltaminen oppilaitoksia valittaessa on komitean mielestä ensiarvoisen tärkeää, jotta samat valtiot ja yliopistot eivät joudu tukemaan ohjelmaa kerta toisensa jälkeen.

Bryssel 12. maaliskuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ks. ETSK:n 26. helmikuuta 2003 antama oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös ohjelman käynnistämisestä korkea-asteen koulutuksen laadun parantamiseksi ja kulttuurien välisen yhteisymmärryksen edistämiseksi kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön avulla (Erasmus World) (2004–2008)”, esittelijä: José Isaías Rodríguez García-Caro, EUVL C 95, 23.4.2003.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Ks. ETSK:n 12. joulukuuta 2007 antama oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Muuttoliikkeen ja kehityksen mahdollisuudet ja haasteet”, esittelijä: Sukhdev Sharma, CESE 1713/2007 — REX/236.

3

(4)  Ks. ETSK:n 25. lokakuuta 2007 antama lausunto aiheesta ”Maahanmuuttopolitiikkaa koskeva yhteistyö EU:n ja lähtömaiden välillä kehityksen tukemiseksi”, esittelijä: Luis Miguel Pariza Castaños, EUVL C 44, 16.2.2008.

4

(5)  Ks. ETSK:n 20. huhtikuuta 2006 antama lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuodesta (2008)”, esittelijä: Ágnes Cser, EUVL C 185, 8.8.2006.

5

(6)  Komission julkaisemat tiedot osoittavat, että Erasmus Mundus -ohjelmaan on tähän mennessä osallistunut yli 350 korkeakoulua lähes kaikista Euroopan unionin maista. Hankkeita on koordinoitu (EU-27:n) 12 maan yliopistoista käsin, ja suurimpaan osaan hankkeista liittyi kumppanuus enemmän kuin neljän eri maassa sijaitsevan korkeakoulun kanssa.

6

---

| 9.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 204/89 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 204/89

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Aikuiskoulutuksen toimintasuunnitelma Oppiminen kannattaa aina

KOM(2007) 558 lopullinen

(2008/C 204/19)

Euroopan komissio päätti 27. syyskuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Aikuiskoulutuksen toimintasuunnitelma — Oppiminen kannattaa aina

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 21. helmikuuta 2008. Esittelijä oli Renate Heinisch ja apulaisesittelijät An Le Nouail Marlière ja José Isaías Rodríguez García-Caro.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. maaliskuuta 2008 pitämässään 443. täysistunnossa (maaliskuun 13. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 117 ääntä puolesta ja 0 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio tarttuu vuodet 2007–2010 kattavalla ensimmäisellä aikuiskoulutuksen toimintasuunnitelmallaan ”Oppiminen kannattaa aina” koulutuspoliittisen työohjelmansa uuteen seikkaan. Komitea tukee suunnitelmaa edellyttäen, että tässä lausunnossa esitetyt huomiot otetaan lukuun. |
| --- | --- |

1.1

ETSK on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio tarttuu vuodet 2007–2010 kattavalla ensimmäisellä aikuiskoulutuksen toimintasuunnitelmallaan ”Oppiminen kannattaa aina” koulutuspoliittisen työohjelmansa uuteen seikkaan. Komitea tukee suunnitelmaa edellyttäen, että tässä lausunnossa esitetyt huomiot otetaan lukuun.

| 1.2 | Komitea on tyytyväinen siihen, että unionin aikuiskoulutuksen tukiohjelmille on 13 vuotta niiden käyttöönoton jälkeen ensimmäistä kertaa tarkoitus antaa erillinen poliittinen työskentelyperusta. Toimintasuunnitelmaa edeltäneellä, aikuiskoulutuksesta annetulla komission tiedonannolla (1) on — kuten tiedonannossa mainitaankin — kahtalainen tarkoitus: valmistella yhtäältä Grundtvig-tukiohjelmaa (2) sekä toisaalta vastaavaa poliittista toimintasuunnitelmaa aikuiskoulutusta varten. |
| --- | --- |

1.2

Komitea on tyytyväinen siihen, että unionin aikuiskoulutuksen tukiohjelmille on 13 vuotta niiden käyttöönoton jälkeen ensimmäistä kertaa tarkoitus antaa erillinen poliittinen työskentelyperusta. Toimintasuunnitelmaa edeltäneellä, aikuiskoulutuksesta annetulla komission tiedonannolla (1) on — kuten tiedonannossa mainitaankin — kahtalainen tarkoitus: valmistella yhtäältä Grundtvig-tukiohjelmaa (2) sekä toisaalta vastaavaa poliittista toimintasuunnitelmaa aikuiskoulutusta varten.

| 1.3 | ETSK pahoittelee, ettei ensimmäisen toimintasuunnitelman painopisteisiin vielä sisälly muun kuin ammatillisen aikuiskoulutuksen eikä epävirallisen ja arkioppimisen edistäminen, sillä sekä työlliset että muut kansalaiset tarvitsevat kyseisiä oppimisen muotoja kehittääkseen itseään yleisesti ja vahvistaakseen osallistumistaan kansalaisina. Komitea toteaa, että toimintasuunnitelmassa kiinnitetään hyvin paljon huomiota tunnettuihin ja komiteankin tukemiin tavoitteisiin, joilla tähdätään yhteistyön parantamiseen Euroopassa ammattikoulutuksen alalla. |
| --- | --- |

1.3

ETSK pahoittelee, ettei ensimmäisen toimintasuunnitelman painopisteisiin vielä sisälly muun kuin ammatillisen aikuiskoulutuksen eikä epävirallisen ja arkioppimisen edistäminen, sillä sekä työlliset että muut kansalaiset tarvitsevat kyseisiä oppimisen muotoja kehittääkseen itseään yleisesti ja vahvistaakseen osallistumistaan kansalaisina. Komitea toteaa, että toimintasuunnitelmassa kiinnitetään hyvin paljon huomiota tunnettuihin ja komiteankin tukemiin tavoitteisiin, joilla tähdätään yhteistyön parantamiseen Euroopassa ammattikoulutuksen alalla.

| 1.4 | ETSK vaatii, että myös muiden kuin työllisten erityisiä opiskeluintressejä varten tulisi luoda houkuttelevat perusedellytykset, jotka mahdollistaisivat heidän aktiivisen osallistumisensa elinikäiseen oppimiseen. |
| --- | --- |

1.4

ETSK vaatii, että myös muiden kuin työllisten erityisiä opiskeluintressejä varten tulisi luoda houkuttelevat perusedellytykset, jotka mahdollistaisivat heidän aktiivisen osallistumisensa elinikäiseen oppimiseen.

| 1.5 | Komitea katsoo, että väestökehityksen muutosta silmällä pitäen aikuiskoulutuksen organisointia ja sen kattamia aihealoja on muutettava huomattavasti. |
| --- | --- |

1.5

Komitea katsoo, että väestökehityksen muutosta silmällä pitäen aikuiskoulutuksen organisointia ja sen kattamia aihealoja on muutettava huomattavasti.

| 1.6 | ETSK kehottaa pohtimaan laaja-alaisesti kaikilla koulutusaloilla sitä, miksi koulutuspolitiikan eri tasoilla keskitytään edelleen työnjaon mukaisesti ja osittain päällekkäin nuoriin aikuisiin. Komitea ehdottaa, että aikuiskoulutukseen luodaan kaikissa jäsenvaltioissa ja unionitasolla erityisrakenteita. |
| --- | --- |

1.6

ETSK kehottaa pohtimaan laaja-alaisesti kaikilla koulutusaloilla sitä, miksi koulutuspolitiikan eri tasoilla keskitytään edelleen työnjaon mukaisesti ja osittain päällekkäin nuoriin aikuisiin. Komitea ehdottaa, että aikuiskoulutukseen luodaan kaikissa jäsenvaltioissa ja unionitasolla erityisrakenteita.

| 1.7 | Komitea kehottaa välttämään sitä, että pienemmät aikuiskoulutusaloitteet ja -laitokset joutuvat yhä heikompaan asemaan tai jopa syrjäytetyiksi. Niitä tulisi pikemminkin vahvistaa. |
| --- | --- |

1.7

Komitea kehottaa välttämään sitä, että pienemmät aikuiskoulutusaloitteet ja -laitokset joutuvat yhä heikompaan asemaan tai jopa syrjäytetyiksi. Niitä tulisi pikemminkin vahvistaa.

| 1.8 | Komitea toteaa, ettei aikuiskoulutuksen päätehtävänä voi olla riittämättömän tehokkaan muodollisen koulutusjärjestelmän puutteiden kompensointi. Komitea on huolissaan siitä, että koulunsa keskeyttäneiden määrä on noussut yli 15 prosenttiin. Komitea vetoaa jäsenvaltioihin ja komissioon, että ne edistäisivät Euroopassa ja OECD-maissa hyvistä käytänteistä saatujen monien esimerkkien perusteella sosiaalipedagogisesti suuntautuneita koulutusjärjestelmän uudistuksia. |
| --- | --- |

1.8

Komitea toteaa, ettei aikuiskoulutuksen päätehtävänä voi olla riittämättömän tehokkaan muodollisen koulutusjärjestelmän puutteiden kompensointi. Komitea on huolissaan siitä, että koulunsa keskeyttäneiden määrä on noussut yli 15 prosenttiin. Komitea vetoaa jäsenvaltioihin ja komissioon, että ne edistäisivät Euroopassa ja OECD-maissa hyvistä käytänteistä saatujen monien esimerkkien perusteella sosiaalipedagogisesti suuntautuneita koulutusjärjestelmän uudistuksia.

| 1.9 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota laatimaan suunnitelman tasa-arvon valtavirtaistamisen tukemiseksi. |
| --- | --- |

1.9

ETSK kehottaa Euroopan komissiota laatimaan suunnitelman tasa-arvon valtavirtaistamisen tukemiseksi.

| 1.10 | Komitea toivoo, että tarvittaviin investointeihin otettaisiin selkeästi kantaa. |
| --- | --- |

1.10

Komitea toivoo, että tarvittaviin investointeihin otettaisiin selkeästi kantaa.

| 1.11 | ETSK suosittelee, että aikuiskoulutuksessa otetaan nykyistä enemmän huomioon alueellinen ulottuvuus sekä sen panos sosiaaliseen koheesioon etenkin syrjäseuduilla. |
| --- | --- |

1.11

ETSK suosittelee, että aikuiskoulutuksessa otetaan nykyistä enemmän huomioon alueellinen ulottuvuus sekä sen panos sosiaaliseen koheesioon etenkin syrjäseuduilla.

| 1.12 | Komitea pahoittelee, ettei alueidenvälisesti tai Eurooppaan suuntautuneissa kansanopistoissa ole otettu huomioon aikuisopetuksen ja -oppimisen erityismuotoja. |
| --- | --- |

1.12

Komitea pahoittelee, ettei alueidenvälisesti tai Eurooppaan suuntautuneissa kansanopistoissa ole otettu huomioon aikuisopetuksen ja -oppimisen erityismuotoja.

| 1.13 | Komitea suosittelee, että edistetään uudenlaisia monitoimisia paikallisia aikuiskoulutuskeskuksia, joissa hyödynnetään uusia teknologioita ja verkko-oppimista (e-learning). |
| --- | --- |

1.13

Komitea suosittelee, että edistetään uudenlaisia monitoimisia paikallisia aikuiskoulutuskeskuksia, joissa hyödynnetään uusia teknologioita ja verkko-oppimista (e-learning).

| 1.14 | ETSK kannattaa opetus- ja hallintohenkilöstön ihmisarvoisia työehtoja (decent work) aikuiskoulutuksessa sekä vastaavia kunnollisia ja kaikkien aikuisten osallistumisen mahdollistavia opiskeluehtoja. |
| --- | --- |

1.14

ETSK kannattaa opetus- ja hallintohenkilöstön ihmisarvoisia työehtoja (decent work) aikuiskoulutuksessa sekä vastaavia kunnollisia ja kaikkien aikuisten osallistumisen mahdollistavia opiskeluehtoja.

| 1.15 | Komitea kehottaa laatimaan toimintasuunnitelman yhteydessä toteutettavuustutkimuksen aikuiskoulutusta koskevan tutkimuksen ja täydennyskoulutuksen eurooppalaisen infrastruktuurin luomisesta ja korostaa, että samalla olisi välttämätöntä toteuttaa myös aikuiskoulutuksen erityismenetelmiin ja niiden levittämiseen liittyviä toimia. |
| --- | --- |

1.15

Komitea kehottaa laatimaan toimintasuunnitelman yhteydessä toteutettavuustutkimuksen aikuiskoulutusta koskevan tutkimuksen ja täydennyskoulutuksen eurooppalaisen infrastruktuurin luomisesta ja korostaa, että samalla olisi välttämätöntä toteuttaa myös aikuiskoulutuksen erityismenetelmiin ja niiden levittämiseen liittyviä toimia.

| 1.16 | ETSK kehottaa edistämään eurooppalaisia opiskelufestivaaleja osana kansainvälisiä opiskelufestivaaleja sekä suosittelee eurooppalaisten tiedotus- ja motivointikampanjoiden järjestämistä, jotta aikuisopiskelusta tehdään nykyistä houkuttelevampaa. |
| --- | --- |

1.16

ETSK kehottaa edistämään eurooppalaisia opiskelufestivaaleja osana kansainvälisiä opiskelufestivaaleja sekä suosittelee eurooppalaisten tiedotus- ja motivointikampanjoiden järjestämistä, jotta aikuisopiskelusta tehdään nykyistä houkuttelevampaa.

| 1.17 | Komitea ehdottaa Euroopan komissiolle, että se kiinnittäisi vastedes enemmän huomiota aikuiskoulutuksen kansainväliseen ulottuvuuteen ja että komitea kutsutaan mukaan kyseisen ulottuvuuden kehittämiseen. Komitea vaatii, että se kutsutaan mukaan osallistumaan Brasiliassa vuonna 2009 järjestettävää seuraavaa Yhdistyneiden kansakuntien kansainvälistä aikuiskoulutuskonferenssia (Confintea VI) koskeviin unionin valmisteluihin. |
| --- | --- |

1.17

Komitea ehdottaa Euroopan komissiolle, että se kiinnittäisi vastedes enemmän huomiota aikuiskoulutuksen kansainväliseen ulottuvuuteen ja että komitea kutsutaan mukaan kyseisen ulottuvuuden kehittämiseen. Komitea vaatii, että se kutsutaan mukaan osallistumaan Brasiliassa vuonna 2009 järjestettävää seuraavaa Yhdistyneiden kansakuntien kansainvälistä aikuiskoulutuskonferenssia (Confintea VI) koskeviin unionin valmisteluihin.

| 1.18 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission toimiin luoda eurooppalainen perustietokanta sekä yhtenäistää käytettyä kieltä. Komitea toivoo kuitenkin, että suunnitelluissa indikaattoreissa esitetään nykyistä selkeämmin erityiset aikuiskoulutuksen painopisteet. |
| --- | --- |

1.18

ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission toimiin luoda eurooppalainen perustietokanta sekä yhtenäistää käytettyä kieltä. Komitea toivoo kuitenkin, että suunnitelluissa indikaattoreissa esitetään nykyistä selkeämmin erityiset aikuiskoulutuksen painopisteet.

2.   Johdanto

| 2.1 | Aikuiskoulutuksella on monissa Euroopan maissa pitkät perinteet. Aikuiskoulutuksella on tiiviit suhteet yhteiskunnallisiin liikkeisiin, kuten työväenliikkeeseen ja naisasialiikkeeseen, sekä kansallisiin liikkeisiin, kuten äänioikeusliikkeeseen, joten sillä oli pitkään yhteiskunnallisia ja emansipaatioon liittyviä koulutustavoitteita. Monissa Euroopan maissa luotiin kansalaisopistoja ja kansanopistoja joissa otettiin huomioon sekä kulttuurinen että pedagoginen ulottuvuus ja joissa edistettiin kaikkien henkilökohtaista kehitystä ja kansalaistoimintaa. Ajan mittaan ilmaantui myös vaihtoehtoisia koulutusväyliä, kun ammattioppilaitokset ja korkeakoulut halusivat tarjota opiskelumahdollisuuksia myös heikossa asemassa oleville väestöryhmille. |
| --- | --- |

2.1

Aikuiskoulutuksella on monissa Euroopan maissa pitkät perinteet. Aikuiskoulutuksella on tiiviit suhteet yhteiskunnallisiin liikkeisiin, kuten työväenliikkeeseen ja naisasialiikkeeseen, sekä kansallisiin liikkeisiin, kuten äänioikeusliikkeeseen, joten sillä oli pitkään yhteiskunnallisia ja emansipaatioon liittyviä koulutustavoitteita. Monissa Euroopan maissa luotiin kansalaisopistoja ja kansanopistoja joissa otettiin huomioon sekä kulttuurinen että pedagoginen ulottuvuus ja joissa edistettiin kaikkien henkilökohtaista kehitystä ja kansalaistoimintaa. Ajan mittaan ilmaantui myös vaihtoehtoisia koulutusväyliä, kun ammattioppilaitokset ja korkeakoulut halusivat tarjota opiskelumahdollisuuksia myös heikossa asemassa oleville väestöryhmille.

| 2.2 | Euroopan tasolla kiinnitettiin pitkään huomiota ammattikoulutukseen. Tässä yhteydessä perustettiin komiteoita sekä alaan erikoistuneita elimiä, kuten Cedefop ja Euroopan koulutussäätiö. Jo 1970-luvulta lähtien on suunniteltu ja toteutettu vammaisten, maahanmuuttajien ja perus- tai ammattikoulutuksen keskeyttäneiden nuorten koulutusta sekä naisten tasa-arvoa työmarkkinoilla edistäviä eurooppalaisia ohjelmia. Cedefopissa on vaihdettu ja arvioitu esimerkkejä alalla havaituista hyvistä käytänteistä. |
| --- | --- |

2.2

Euroopan tasolla kiinnitettiin pitkään huomiota ammattikoulutukseen. Tässä yhteydessä perustettiin komiteoita sekä alaan erikoistuneita elimiä, kuten Cedefop ja Euroopan koulutussäätiö. Jo 1970-luvulta lähtien on suunniteltu ja toteutettu vammaisten, maahanmuuttajien ja perus- tai ammattikoulutuksen keskeyttäneiden nuorten koulutusta sekä naisten tasa-arvoa työmarkkinoilla edistäviä eurooppalaisia ohjelmia. Cedefopissa on vaihdettu ja arvioitu esimerkkejä alalla havaituista hyvistä käytänteistä.

| 2.3 | Vasta elinikäisen oppimisen politiikan myötä Euroopan komissio alkoi tarkastella siihen mennessä poliittisesti laiminlyötyjä aloja, kuten aikuiskoulutusta, koulutuspolitiikan lapsipuolta. Erityisten tukiohjelmien käyttöönotto aikuiskoulutuksen laadun ja alan innovoinnin parantamiseksi (vuodesta 1995), eurooppalainen elinikäisen oppimisen teemavuosi 1996 sekä elinikäisen oppimisen strategian periaatteet neuvoston 20. joulukuuta 1996 antamissa päätelmissä avasivat uuden ja monipuolisen poliittisen toiminnan sävyttämän jakson. Euroopan komissio julkaisi 30. lokakuuta 2000 elinikäistä oppimista käsittelevän valmisteluasiakirjan, jossa hahmotellaan elinikäisen oppimisen järjestelmän kehittämisstrategiaa ja esitetään keskusteltaviksi kuusi keskeistä aihealuetta. Niiden pohjalta määritellään elinikäisen oppimisen järjestelmän tavoitteet. (3) |
| --- | --- |

2.3

Vasta elinikäisen oppimisen politiikan myötä Euroopan komissio alkoi tarkastella siihen mennessä poliittisesti laiminlyötyjä aloja, kuten aikuiskoulutusta, koulutuspolitiikan lapsipuolta. Erityisten tukiohjelmien käyttöönotto aikuiskoulutuksen laadun ja alan innovoinnin parantamiseksi (vuodesta 1995), eurooppalainen elinikäisen oppimisen teemavuosi 1996 sekä elinikäisen oppimisen strategian periaatteet neuvoston 20. joulukuuta 1996 antamissa päätelmissä avasivat uuden ja monipuolisen poliittisen toiminnan sävyttämän jakson. Euroopan komissio julkaisi 30. lokakuuta 2000 elinikäistä oppimista käsittelevän valmisteluasiakirjan, jossa hahmotellaan elinikäisen oppimisen järjestelmän kehittämisstrategiaa ja esitetään keskusteltaviksi kuusi keskeistä aihealuetta. Niiden pohjalta määritellään elinikäisen oppimisen järjestelmän tavoitteet. (3)

| 2.4 | Lissabonin strategian myötä syntyivät neuvoston päätökset elinikäisestä oppimisesta (4) sekä laadittiin Koulutus 2010 -työohjelma (5), jonka ensimmäisessä vaiheessa ei aikuiskoulutukseen vielä kiinnitetty erityistä huomiota. Yhteisen eurooppalaisen ammattikoulutuspolitiikan vahvistamiseksi käynnistettiin Koulutus 2010 -työohjelman yhteydessä vielä Kööpenhaminan prosessi, jonka ensimmäinen vaihe päättyi vuoden 2006 lopulla annettuun Helsingin kommunikeaan (6). |
| --- | --- |

2.4

Lissabonin strategian myötä syntyivät neuvoston päätökset elinikäisestä oppimisesta (4) sekä laadittiin Koulutus 2010 -työohjelma (5), jonka ensimmäisessä vaiheessa ei aikuiskoulutukseen vielä kiinnitetty erityistä huomiota. Yhteisen eurooppalaisen ammattikoulutuspolitiikan vahvistamiseksi käynnistettiin Koulutus 2010 -työohjelman yhteydessä vielä Kööpenhaminan prosessi, jonka ensimmäinen vaihe päättyi vuoden 2006 lopulla annettuun Helsingin kommunikeaan (6).

| 2.5 | Korkeakoulupolitiikka oli myös osa työohjelmaa, mutta siinä on Bolognan prosessin yhteydessä vuodesta 1999 keskitytty huomattaviin rakenneuudistuksiin pyrittäessä luomaan eurooppalaista korkeakoulutusaluetta. Näin korkeakoulujen avaaminen heikossa asemassa oleville kohderyhmille sekä korkeakoulujen täydennyskoulutustehtävä ovat jääneet vähemmälle huomiolle. |
| --- | --- |

2.5

Korkeakoulupolitiikka oli myös osa työohjelmaa, mutta siinä on Bolognan prosessin yhteydessä vuodesta 1999 keskitytty huomattaviin rakenneuudistuksiin pyrittäessä luomaan eurooppalaista korkeakoulutusaluetta. Näin korkeakoulujen avaaminen heikossa asemassa oleville kohderyhmille sekä korkeakoulujen täydennyskoulutustehtävä ovat jääneet vähemmälle huomiolle.

| 2.6 | Unionitasolla on viime vuosina Koulutus 2010 -työohjelmaan sisältyvien toimien ohella edistetty ”nuorten laajaa osallistumista koulutukseen, työllisyyteen ja yhteiskuntaan” (7). Eri-ikäisiä aikuisia varten ei ole vielä kehitetty vastaavia toimia. |
| --- | --- |

2.6

Unionitasolla on viime vuosina Koulutus 2010 -työohjelmaan sisältyvien toimien ohella edistetty ”nuorten laajaa osallistumista koulutukseen, työllisyyteen ja yhteiskuntaan” (7). Eri-ikäisiä aikuisia varten ei ole vielä kehitetty vastaavia toimia.

| 2.7 | Euroopan komission ”Uusi monikielisyyden puitestrategia” (8) sekä tiedonanto ”Kulttuuria kansainvälistyvässä maailmassa koskeva Euroopan toimintasuunnitelma” (9) ovat avanneet välillisesti aikuiskoulutukseen uusia näkymiä. |
| --- | --- |

2.7

Euroopan komission ”Uusi monikielisyyden puitestrategia” (8) sekä tiedonanto ”Kulttuuria kansainvälistyvässä maailmassa koskeva Euroopan toimintasuunnitelma” (9) ovat avanneet välillisesti aikuiskoulutukseen uusia näkymiä.

| 2.8 | ETSK on periaatteessa suhtautunut myönteisesti Euroopan komission viime vuosina toteuttamiin toimiin elinikäisen oppimisen alalla sekä tukenut niitä ja tarkastellut niitä lausunnoissaan. |
| --- | --- |

2.8

ETSK on periaatteessa suhtautunut myönteisesti Euroopan komission viime vuosina toteuttamiin toimiin elinikäisen oppimisen alalla sekä tukenut niitä ja tarkastellut niitä lausunnoissaan.

3.   Toimintasuunnitelman tiivistelmä

| 3.1 | Aikuiskoulutuksen toimintasuunnitelma ”Oppiminen kannattaa aina” on jatkoa aikuiskoulutusta koskevaan komission tiedonantoon ”Oppia ikä kaikki” (10). Toimintasuunnitelmalla on määrä asettaa unionitasolla viisi painopistettä: hallintorakenteiden parantaminen, laadun ja tehokkuuden parantaminen, vastuunjako aikuiskoulutuksen toteutuksessa, opintojen ohjaus sekä oppimistulosten tunnustaminen. |
| --- | --- |

3.1

Aikuiskoulutuksen toimintasuunnitelma ”Oppiminen kannattaa aina” on jatkoa aikuiskoulutusta koskevaan komission tiedonantoon ”Oppia ikä kaikki” (10). Toimintasuunnitelmalla on määrä asettaa unionitasolla viisi painopistettä: hallintorakenteiden parantaminen, laadun ja tehokkuuden parantaminen, vastuunjako aikuiskoulutuksen toteutuksessa, opintojen ohjaus sekä oppimistulosten tunnustaminen.

| 3.2 | Toimintasuunnitelman avulla on määrä toteuttaa komission aiemmassa tiedonannossa (11) mainitut tavoitteet: ”osallistumisen esteiden poistaminen, laadun ja tehokkuuden parantaminen alalla, oppimistulosten validoinnin ja tunnustamisen nopeuttaminen, riittävien investointien varmistaminen sekä alan seuranta”. |
| --- | --- |

3.2

Toimintasuunnitelman avulla on määrä toteuttaa komission aiemmassa tiedonannossa (11) mainitut tavoitteet: ”osallistumisen esteiden poistaminen, laadun ja tehokkuuden parantaminen alalla, oppimistulosten validoinnin ja tunnustamisen nopeuttaminen, riittävien investointien varmistaminen sekä alan seuranta”.

| 3.3 | Toimintasuunnitelmassa keskitytään niihin, joilla on heikon koulutustason sekä riittämättömän tai puuttuvan ammattipätevyyden vuoksi huonot mahdollisuudet integroitua yhteiskuntaan. |
| --- | --- |

3.3

Toimintasuunnitelmassa keskitytään niihin, joilla on heikon koulutustason sekä riittämättömän tai puuttuvan ammattipätevyyden vuoksi huonot mahdollisuudet integroitua yhteiskuntaan.

4.   Yleistä

| 4.1 | ETSK on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio on laatinut ensimmäisen aikuiskoulutusta käsittelevän toimintasuunnitelman vuosiksi 2007–2010. Komitea tukee suunnitelmaa täysin edellyttäen, että tässä lausunnossa esitetyt huomiot otetaan lukuun. Toimintasuunnitelmassa selvennetään vielä kerran, että poliittisen Koulutus 2010 -työohjelman tavoitteena on myös aikuisopiskelu, jotta edistetään sosiaalista koheesiota, aktiivista kansalaisuutta, täysipainoista työ- ja yksityiselämää sekä mukautumis- ja työllistymiskykyä. |
| --- | --- |

4.1

ETSK on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio on laatinut ensimmäisen aikuiskoulutusta käsittelevän toimintasuunnitelman vuosiksi 2007–2010. Komitea tukee suunnitelmaa täysin edellyttäen, että tässä lausunnossa esitetyt huomiot otetaan lukuun. Toimintasuunnitelmassa selvennetään vielä kerran, että poliittisen Koulutus 2010 -työohjelman tavoitteena on myös aikuisopiskelu, jotta edistetään sosiaalista koheesiota, aktiivista kansalaisuutta, täysipainoista työ- ja yksityiselämää sekä mukautumis- ja työllistymiskykyä.

| 4.2 | Komitea varoittaa ammattikoulutuksen tavoitteiden ja hankkeiden tehokkuutta heikentävästä päällekkäisyydestä Kööpenhaminan prosessissa, eurooppalaisissa työllisyyspolitiikan suuntaviivoissa 2005–2008, Euroopan sosiaalirahastossa sekä ammatillista koulutusta kehittävässä Leonardo-ohjelmassa. Tässä yhteydessä on jo kiinnitetty erityistä huomiota tiedotus- ja neuvontapalvelujen kehittämiseen, epävirallisten pätevyyksien validointiin, eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen toteuttamiseen sekä ammattioppilaitosten hallintoon. |
| --- | --- |

4.2

Komitea varoittaa ammattikoulutuksen tavoitteiden ja hankkeiden tehokkuutta heikentävästä päällekkäisyydestä Kööpenhaminan prosessissa, eurooppalaisissa työllisyyspolitiikan suuntaviivoissa 2005–2008, Euroopan sosiaalirahastossa sekä ammatillista koulutusta kehittävässä Leonardo-ohjelmassa. Tässä yhteydessä on jo kiinnitetty erityistä huomiota tiedotus- ja neuvontapalvelujen kehittämiseen, epävirallisten pätevyyksien validointiin, eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen toteuttamiseen sekä ammattioppilaitosten hallintoon.

| 4.3 | ETSK on edelleen sitä mieltä, että kaikilla Euroopan kansalaisilla on oltava elinikäinen mahdollisuus osallistua ajanmukaiseen aikuiskoulutukseen. Jokaisella tulisi elämänsä aikana olla tilaisuus hankkia uusia taitoja tai täydentää ja ajantasaistaa osaamistaan. Myös väestökehityksen muutos, ilmastonmuutos, uusi tieto- ja viestintätekniikka sekä maailmanlaajuistumisen haasteet ja mahdollisuudet muuttavat työ- ja yksityiselämäämme. Kyseiset muutokset edellyttävät myös aivan uusia tietoja ja taitoja, joita eri-ikäiset aikuiset eivät ole voineet hankkia koulu-, ammattikoulutus- tai opiskeluaikanaan. |
| --- | --- |

4.3

ETSK on edelleen sitä mieltä, että kaikilla Euroopan kansalaisilla on oltava elinikäinen mahdollisuus osallistua ajanmukaiseen aikuiskoulutukseen. Jokaisella tulisi elämänsä aikana olla tilaisuus hankkia uusia taitoja tai täydentää ja ajantasaistaa osaamistaan. Myös väestökehityksen muutos, ilmastonmuutos, uusi tieto- ja viestintätekniikka sekä maailmanlaajuistumisen haasteet ja mahdollisuudet muuttavat työ- ja yksityiselämäämme. Kyseiset muutokset edellyttävät myös aivan uusia tietoja ja taitoja, joita eri-ikäiset aikuiset eivät ole voineet hankkia koulu-, ammattikoulutus- tai opiskeluaikanaan.

| 4.4 | Komitea pahoittelee, ettei tiedonantoon sisälly integroitua ja kaukonäköistä kokonaisnäkemystä, jossa otettaisiin yhtä lailla huomioon kaikkien aikuisten opiskelumahdollisuudet ja -tarpeet. Komitea on yhä uudelleen kehottanut luomaan kaikille, myös vammaisille, mahdollisuuksia tarjoavat opiskeluehdot. Näin luodaan monitahoista yhteisvaikutusta kaikkien asianomaisten hyväksi. Lisäksi helpotetaan sukupuolten ja kulttuurien välistä oppimista sekä monikielistä oppimista. |
| --- | --- |

4.4

Komitea pahoittelee, ettei tiedonantoon sisälly integroitua ja kaukonäköistä kokonaisnäkemystä, jossa otettaisiin yhtä lailla huomioon kaikkien aikuisten opiskelumahdollisuudet ja -tarpeet. Komitea on yhä uudelleen kehottanut luomaan kaikille, myös vammaisille, mahdollisuuksia tarjoavat opiskeluehdot. Näin luodaan monitahoista yhteisvaikutusta kaikkien asianomaisten hyväksi. Lisäksi helpotetaan sukupuolten ja kulttuurien välistä oppimista sekä monikielistä oppimista.

| 4.5 | ETSK kehottaa komissiota antamaan aikuiskoulutuksen asiantuntijoille tehtäväksi laatia komission toimintasuunnitelmaa täydentävän suunnitelman tasa-arvon valtavirtaistamiseksi. Suunnitelmaan tulisi sisältyä myönteisiä toimia, joissa otetaan huomioon elinikäinen oppiminen. |
| --- | --- |

4.5

ETSK kehottaa komissiota antamaan aikuiskoulutuksen asiantuntijoille tehtäväksi laatia komission toimintasuunnitelmaa täydentävän suunnitelman tasa-arvon valtavirtaistamiseksi. Suunnitelmaan tulisi sisältyä myönteisiä toimia, joissa otetaan huomioon elinikäinen oppiminen.

| 4.6 | ETSK muistuttaa niitä avaintaitoja koskevasta eurooppalaisesta viitekehyksestä (12), jotka jokaisen aikuisen tulisi voida hankkia. Mainittakoon tässä yhteydessä jälleen keskeiset käsitteet, jotka voivat myös aikuiskoulutuksessa vaikuttaa keskeisesti uusiin organisaatiotapoihin ja innovatiivisiin opetusmenetelmiin: kriittinen ajattelu, luovuus, aloitteellisuus, ongelmanratkaisu, riskinarviointi, päätöksenteko ja tunteiden rakentava käsittely. |
| --- | --- |

4.6

ETSK muistuttaa niitä avaintaitoja koskevasta eurooppalaisesta viitekehyksestä (12), jotka jokaisen aikuisen tulisi voida hankkia. Mainittakoon tässä yhteydessä jälleen keskeiset käsitteet, jotka voivat myös aikuiskoulutuksessa vaikuttaa keskeisesti uusiin organisaatiotapoihin ja innovatiivisiin opetusmenetelmiin: kriittinen ajattelu, luovuus, aloitteellisuus, ongelmanratkaisu, riskinarviointi, päätöksenteko ja tunteiden rakentava käsittely.

| 4.7 | Komitea suosittelee, että komissio tutkii, voitaisiinko aikuiskoulutuksen toimintasuunnitelmaa täydentää vuosittain järjestettävillä houkuttelevilla eurooppalaisilla opiskelufestivaaleilla sekä lehdistössä, radiossa ja televisiossa toteutettavalla, elinikäistä oppimista käsittelevillä tiedotus- ja motivointikampanjoilla. Komitea kehottaa komissiota kiinnittämään huomiota tarpeeseen tehdä etsivää sosiaalityötä, jotta opiskeluun tottumattomat ihmiset saadaan kiinnostumaan opiskelusta. ETSK:n mielestä henkilökohtaiset yhteydenotot sosiaalisesti muita heikommassa asemassa oleviin ovat tärkeä osa toimia, joilla pyritään parantamaan koulutustasoa, vahvistamaan kunkin kykyä sopeutua muutokseen sekä parantamaan yhtäläisiä mahdollisuuksia osallistua elinikäiseen oppimiseen. |
| --- | --- |

4.7

Komitea suosittelee, että komissio tutkii, voitaisiinko aikuiskoulutuksen toimintasuunnitelmaa täydentää vuosittain järjestettävillä houkuttelevilla eurooppalaisilla opiskelufestivaaleilla sekä lehdistössä, radiossa ja televisiossa toteutettavalla, elinikäistä oppimista käsittelevillä tiedotus- ja motivointikampanjoilla. Komitea kehottaa komissiota kiinnittämään huomiota tarpeeseen tehdä etsivää sosiaalityötä, jotta opiskeluun tottumattomat ihmiset saadaan kiinnostumaan opiskelusta. ETSK:n mielestä henkilökohtaiset yhteydenotot sosiaalisesti muita heikommassa asemassa oleviin ovat tärkeä osa toimia, joilla pyritään parantamaan koulutustasoa, vahvistamaan kunkin kykyä sopeutua muutokseen sekä parantamaan yhtäläisiä mahdollisuuksia osallistua elinikäiseen oppimiseen.

5.   Erityistä

| 5.1 | ETSK on tyytyväinen siihen, ettei toimintasuunnitelmassa (toimintasuunnitelman kohta 1) korosteta vain kilpailukykyisen osaamistalouden tavoitetta vaan että se perustuu myös kaikille avoimeen osaamisyhteiskuntaan, jossa otetaan huomioon sosiaalinen integraatio ja sosiaalinen koheesio. Komitea katsookin, että paikallistasolla toimivien työmarkkinaosapuolten, yritysten, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden sekä koulutuksellisesti heikossa asemassa olevien aikuisten ja heidän perheittensä tulisi osallistua arviointeihin täydennyskoulutuksen tarpeesta sekä pohdintoihin integroinnin toteuttamisesta elinikäisen oppimisen avulla. |
| --- | --- |

5.1

ETSK on tyytyväinen siihen, ettei toimintasuunnitelmassa (toimintasuunnitelman kohta 1) korosteta vain kilpailukykyisen osaamistalouden tavoitetta vaan että se perustuu myös kaikille avoimeen osaamisyhteiskuntaan, jossa otetaan huomioon sosiaalinen integraatio ja sosiaalinen koheesio. Komitea katsookin, että paikallistasolla toimivien työmarkkinaosapuolten, yritysten, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden sekä koulutuksellisesti heikossa asemassa olevien aikuisten ja heidän perheittensä tulisi osallistua arviointeihin täydennyskoulutuksen tarpeesta sekä pohdintoihin integroinnin toteuttamisesta elinikäisen oppimisen avulla.

| 5.1.1 | Komitea painottaa, että komission mainitsemien ”matalasti koulutettujen” tukemiseksi on sekä asianomaisten ryhdyttävä toimiin että purettava edelleen olemassa olevat oppimisesteet. Komitea katsoo, ettei toimintasuunnitelman kohderyhmien valinnassa ole kiinnitetty riittävästi huomiota oppimisesteisiin, joita on monin eri tavoin heikossa asemassa olevilla henkilöillä, köyhillä, syrjäseutujen asukkailla sekä asuntoloissa, laitoksissa ja suljetuissa laitoksissa asuvilla henkilöillä. |
| --- | --- |

5.1.1

Komitea painottaa, että komission mainitsemien ”matalasti koulutettujen” tukemiseksi on sekä asianomaisten ryhdyttävä toimiin että purettava edelleen olemassa olevat oppimisesteet. Komitea katsoo, ettei toimintasuunnitelman kohderyhmien valinnassa ole kiinnitetty riittävästi huomiota oppimisesteisiin, joita on monin eri tavoin heikossa asemassa olevilla henkilöillä, köyhillä, syrjäseutujen asukkailla sekä asuntoloissa, laitoksissa ja suljetuissa laitoksissa asuvilla henkilöillä.

| 5.1.2 | ETSK varoittaa toisesta eriytymisen uhasta, joka johtuu kyseisille aikuisille tarjottujen palvelujen paikallisesta tai alueiden välisestä ”kaupasta”, esimerkiksi työ- ja sosiaalihallinnon tarjoamien erityiskoulutustoimien tarjouskilpailuista. ETSK katsoo, että aikuiset kokisivat nykyistä enemmän tällaisten koulutusmahdollisuuksien koskevan myös heitä, jos heille opetuksen yhteydessä tarjottaisiin tietoa paikallisista ja alueidenvälisistä työmarkkinoista ja jos lainsäädäntöön tai käytäntöön perustuvat ikärajoitukset eivät estäisi heidän pääsyään työmarkkinoille. |
| --- | --- |

5.1.2

ETSK varoittaa toisesta eriytymisen uhasta, joka johtuu kyseisille aikuisille tarjottujen palvelujen paikallisesta tai alueiden välisestä ”kaupasta”, esimerkiksi työ- ja sosiaalihallinnon tarjoamien erityiskoulutustoimien tarjouskilpailuista. ETSK katsoo, että aikuiset kokisivat nykyistä enemmän tällaisten koulutusmahdollisuuksien koskevan myös heitä, jos heille opetuksen yhteydessä tarjottaisiin tietoa paikallisista ja alueidenvälisistä työmarkkinoista ja jos lainsäädäntöön tai käytäntöön perustuvat ikärajoitukset eivät estäisi heidän pääsyään työmarkkinoille.

| 5.1.3 | Komitea korostaa, että Euroopasta ja Euroopan ulkopuolisista maista tulevien maahanmuuttajien tuoma kielellinen ja kulttuurinen rikkaus on Euroopalle merkittävää pääomaa. Euroopassa ja sen ulkopuolisissa maissa myönnettyjen tutkintojen ja todistusten tunnustamista tulisi kehittää. Komitea muistuttaa, että maahanmuuttajien (esimerkiksi turvapaikanhakijoiden, pakolaisten, eurooppalaisten työperäisten maahanmuuttajien ja unionin ulkopuolisten maiden kansalaisten) hyvin erilainen oikeudellinen asema rajoittaa usein heidän mahdollisuuksiaan osallistua täydennyskoulutukseen mutta johtaa usein pakolliseen koulutukseen, kuten kielikursseihin. |
| --- | --- |

5.1.3

Komitea korostaa, että Euroopasta ja Euroopan ulkopuolisista maista tulevien maahanmuuttajien tuoma kielellinen ja kulttuurinen rikkaus on Euroopalle merkittävää pääomaa. Euroopassa ja sen ulkopuolisissa maissa myönnettyjen tutkintojen ja todistusten tunnustamista tulisi kehittää. Komitea muistuttaa, että maahanmuuttajien (esimerkiksi turvapaikanhakijoiden, pakolaisten, eurooppalaisten työperäisten maahanmuuttajien ja unionin ulkopuolisten maiden kansalaisten) hyvin erilainen oikeudellinen asema rajoittaa usein heidän mahdollisuuksiaan osallistua täydennyskoulutukseen mutta johtaa usein pakolliseen koulutukseen, kuten kielikursseihin.

| 5.1.4 | ETSK katsoo, ettei tiedonannossa esitetä selkeästi väestökehityksen muutoksen vaikutuksia työelämästä jo poistuneiden iäkkäiden mahdollisuuksiin osallistua elinikäiseen oppimiseen. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä väestökehityksen muutoksesta antamassaan oma-aloitteisessa lausunnossa esitetyistä moninaisista suosituksista (13). Lausunnossa todetaan selkeästi, että kaikenikäisten ihmisten on parannettava tietojaan niin työ- kuin yksityiselämässään voidakseen osallistua kehitykseen, ottaa vastuuta muista sekä elääkseen mahdollisimman pitkään itsenäisinä. Monilla ammattialoilla tarvitaan lisätaitoja ja toisilla syntyy aivan uusia palvelumuotoja, jotka edellyttävät ajoissa tarjottua koulutusta ja täydennyskoulutusta. |
| --- | --- |

5.1.4

ETSK katsoo, ettei tiedonannossa esitetä selkeästi väestökehityksen muutoksen vaikutuksia työelämästä jo poistuneiden iäkkäiden mahdollisuuksiin osallistua elinikäiseen oppimiseen. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä väestökehityksen muutoksesta antamassaan oma-aloitteisessa lausunnossa esitetyistä moninaisista suosituksista (13). Lausunnossa todetaan selkeästi, että kaikenikäisten ihmisten on parannettava tietojaan niin työ- kuin yksityiselämässään voidakseen osallistua kehitykseen, ottaa vastuuta muista sekä elääkseen mahdollisimman pitkään itsenäisinä. Monilla ammattialoilla tarvitaan lisätaitoja ja toisilla syntyy aivan uusia palvelumuotoja, jotka edellyttävät ajoissa tarjottua koulutusta ja täydennyskoulutusta.

| 5.1.5 | Komitea suosittelee tässä yhteydessä, että toimintasuunnitelman avulla tarjotaan koulutusmahdollisuuksia oppijoille, joilla on erityistarpeita, etsimällä aktiivisesti ratkaisuja vammaisten erityistarpeisiin ja varsinkin helpottamalla kyseisten henkilöiden osallistumista yleiseen koulutukseen (14) sekä parantamalla mahdollisuuksia etäopiskeluun myös verkko-opiskelun muodossa. |
| --- | --- |

5.1.5

Komitea suosittelee tässä yhteydessä, että toimintasuunnitelman avulla tarjotaan koulutusmahdollisuuksia oppijoille, joilla on erityistarpeita, etsimällä aktiivisesti ratkaisuja vammaisten erityistarpeisiin ja varsinkin helpottamalla kyseisten henkilöiden osallistumista yleiseen koulutukseen (14) sekä parantamalla mahdollisuuksia etäopiskeluun myös verkko-opiskelun muodossa.

| 5.1.6 | ETSK kritisoi sitä, ettei niiden aikuisten henkilökohtaisiin koulutustarpeisiin kiinnitetä riittävästi huomiota, jotka eivät ole taloudellisesti aktiivisia mutta jotka ovat mukana yhteisöllisessä ja yhteiskunnallisessa toiminnassa. Heillä ei useinkaan ole riittäviä resursseja osallistua aikuiskoulutukseen. |
| --- | --- |

5.1.6

ETSK kritisoi sitä, ettei niiden aikuisten henkilökohtaisiin koulutustarpeisiin kiinnitetä riittävästi huomiota, jotka eivät ole taloudellisesti aktiivisia mutta jotka ovat mukana yhteisöllisessä ja yhteiskunnallisessa toiminnassa. Heillä ei useinkaan ole riittäviä resursseja osallistua aikuiskoulutukseen.

| 5.1.7 | ETSK suosittelee, että koko muodollisessa koulutusjärjestelmässä otetaan nykyistä enemmän huomioon aikuisten koulutustarpeet. Komitea toistaakin, että ”on tullut aika poistaa eurooppalaisten koulutusjärjestelmien yhteydessä unionin kansalaisille asetetut ikärajoitukset” (15). Aiemmin hankitut riittävät taidot tulisi tunnustaa muodollisen koulutusjärjestelmän avoimissa ja joustavissa rakenteissa. Oppilaitosten tietotekniikkavälineistön käytön mahdollistaminen kaikille voisi edistää elinikäistä oppimista ja verkko-oppimista. |
| --- | --- |

5.1.7

ETSK suosittelee, että koko muodollisessa koulutusjärjestelmässä otetaan nykyistä enemmän huomioon aikuisten koulutustarpeet. Komitea toistaakin, että ”on tullut aika poistaa eurooppalaisten koulutusjärjestelmien yhteydessä unionin kansalaisille asetetut ikärajoitukset” (15). Aiemmin hankitut riittävät taidot tulisi tunnustaa muodollisen koulutusjärjestelmän avoimissa ja joustavissa rakenteissa. Oppilaitosten tietotekniikkavälineistön käytön mahdollistaminen kaikille voisi edistää elinikäistä oppimista ja verkko-oppimista.

| 5.1.8 | Korkeakoulupolitiikassa on jäänyt taka-alalle korkeakoulujen täydennyskoulutustehtävä. Myös korkeakoulutuksella on vastuu elinikäisestä oppimisesta. Komitea painottaa sitä, että korkeakoulujen aikuiskoulutus ja korkeakoulutettujen täydennyskoulutus on kytkettävä tiiviisti aikuiskoulutuksen kehittämiseen ja osaksi elinikäisen oppimisen järjestelmiä. |
| --- | --- |

5.1.8

Korkeakoulupolitiikassa on jäänyt taka-alalle korkeakoulujen täydennyskoulutustehtävä. Myös korkeakoulutuksella on vastuu elinikäisestä oppimisesta. Komitea painottaa sitä, että korkeakoulujen aikuiskoulutus ja korkeakoulutettujen täydennyskoulutus on kytkettävä tiiviisti aikuiskoulutuksen kehittämiseen ja osaksi elinikäisen oppimisen järjestelmiä.

| 5.2 | Komitea toteaa, että aikuiskoulutuksen toimintasuunnitelman yleistavoitteena tulisi olla komission tiedonannon ”Oppia ikä kaikki” viiden keskeisen viestin toteuttaminen. Komitea kritisoi sitä, ettei neljännen keskeisen viestin yhteydessä (riittävien investointien varmistaminen) ehdoteta minkäänlaisia toimia. Komitea katsoo, että kyseinen neljäs toimi tulisi välttämättä lisätä toimintasuunnitelmaan. |
| --- | --- |

5.2

Komitea toteaa, että aikuiskoulutuksen toimintasuunnitelman yleistavoitteena tulisi olla komission tiedonannon ”Oppia ikä kaikki” viiden keskeisen viestin toteuttaminen. Komitea kritisoi sitä, ettei neljännen keskeisen viestin yhteydessä (riittävien investointien varmistaminen) ehdoteta minkäänlaisia toimia. Komitea katsoo, että kyseinen neljäs toimi tulisi välttämättä lisätä toimintasuunnitelmaan.

| 5.2.1 | Komitea kehottaa talouselämää ja valtiota luomaan houkuttelevia kannustimia täydennyskoulutukselle. Täydennyskoulutuslaitosten ”tulosodotukset” (toimintasuunnitelman kohta 2.2) eivät voi olla ainoa motivaatio lisätä yhtäläisiä mahdollisuuksia osallistua elinikäiseen oppimiseen. |
| --- | --- |

5.2.1

Komitea kehottaa talouselämää ja valtiota luomaan houkuttelevia kannustimia täydennyskoulutukselle. Täydennyskoulutuslaitosten ”tulosodotukset” (toimintasuunnitelman kohta 2.2) eivät voi olla ainoa motivaatio lisätä yhtäläisiä mahdollisuuksia osallistua elinikäiseen oppimiseen.

| 5.2.2 | ETSK katsoo, ettei epämuodollisesti hankittujen taitojen validoinnissa ole vielä riittävästi arvioitu sitä, paljonko kyseiset uudet palvelut tulevat maksamaan. Komitea muistuttaa ennakkoon siitä, että tästä syystä ei missään tapauksessa voida aikuiskoulutusta lakata kehittämästä. Eurooppalainen tutkintojen viitekehys (16) ja kansalliset tutkintojen viitekehykset tunnustamisen perustana ovat useissa jäsenvaltioissa toimintasuunnitelman toteuttamisajan 2007–2010 vielä kehitteillä. |
| --- | --- |

5.2.2

ETSK katsoo, ettei epämuodollisesti hankittujen taitojen validoinnissa ole vielä riittävästi arvioitu sitä, paljonko kyseiset uudet palvelut tulevat maksamaan. Komitea muistuttaa ennakkoon siitä, että tästä syystä ei missään tapauksessa voida aikuiskoulutusta lakata kehittämästä. Eurooppalainen tutkintojen viitekehys (16) ja kansalliset tutkintojen viitekehykset tunnustamisen perustana ovat useissa jäsenvaltioissa toimintasuunnitelman toteuttamisajan 2007–2010 vielä kehitteillä.

| 5.2.3 | Lisäksi ETSK muistuttaa painokkaasti sosiaalisista ja taloudellisista kustannuksista, jotka syntyvät pitkällä aikavälillä sen johdosta, että on olemassa huomattavan suuria yhteiskunnallisia ryhmiä, joilla on heikko perus- ja ammattikoulutus. |
| --- | --- |

5.2.3

Lisäksi ETSK muistuttaa painokkaasti sosiaalisista ja taloudellisista kustannuksista, jotka syntyvät pitkällä aikavälillä sen johdosta, että on olemassa huomattavan suuria yhteiskunnallisia ryhmiä, joilla on heikko perus- ja ammattikoulutus.

| 5.2.4 | Komitea panee merkille, että viittaukset mahdolliseen ja tervetulleeseen eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen avaamiseen sekä elinikäisen oppimisen ohjelmaan edellyttävät huomattavaa painopisteiden siirtämistä tähänastisten prioriteettien kustannuksella sekä valtion omien varojen käyttöä aikuiskoulutuksen alalla. Komitea muistuttaa, että vain harvat unionin jäsenvaltiot ja alueet voivat hyödyntää Euroopan sosiaalirahastoa suuremmassa määrin innovaatioihin, mutteivät voi sitä hyödyntää aikuiskoulutuksen säännölliseen tukemiseen. Parhaillaan tapahtuva Euroopan sosiaalirahaston varojen uudelleenjakaminen unionin uusien jäsenvaltioiden hyväksi rajoittaa myös muilla alueilla tarjoutuvia mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

5.2.4

Komitea panee merkille, että viittaukset mahdolliseen ja tervetulleeseen eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen avaamiseen sekä elinikäisen oppimisen ohjelmaan edellyttävät huomattavaa painopisteiden siirtämistä tähänastisten prioriteettien kustannuksella sekä valtion omien varojen käyttöä aikuiskoulutuksen alalla. Komitea muistuttaa, että vain harvat unionin jäsenvaltiot ja alueet voivat hyödyntää Euroopan sosiaalirahastoa suuremmassa määrin innovaatioihin, mutteivät voi sitä hyödyntää aikuiskoulutuksen säännölliseen tukemiseen. Parhaillaan tapahtuva Euroopan sosiaalirahaston varojen uudelleenjakaminen unionin uusien jäsenvaltioiden hyväksi rajoittaa myös muilla alueilla tarjoutuvia mahdollisuuksia.

| 5.3 | ETSK on tyytyväinen siihen, että sen jälkeen, kun unionitason työmarkkinaosapuolet ja valtiovallasta riippumattomat organisaatiot ovat osallistuneet kuulemismenettelyyn sen valmisteluvaiheessa (toimintasuunnitelman kohta 1.1), ne voivat osallistua myös toimintasuunnitelman toteuttamiseen ja asettaa käyttöön erityisasiantuntemuksensa. ETSK korostaa sitä, että erityistä huolta on pidettävä palveluntarjoajien ihmisarvoisista työehdoista, aikuisten oppijoiden kunnollisista ja mahdollisuuksia tarjoavista opiskeluehdoista sekä heidän oikeuksistaan kuluttajina riippumatta siitä, maksavatko he itse kyseisistä palveluista. |
| --- | --- |

5.3

ETSK on tyytyväinen siihen, että sen jälkeen, kun unionitason työmarkkinaosapuolet ja valtiovallasta riippumattomat organisaatiot ovat osallistuneet kuulemismenettelyyn sen valmisteluvaiheessa (toimintasuunnitelman kohta 1.1), ne voivat osallistua myös toimintasuunnitelman toteuttamiseen ja asettaa käyttöön erityisasiantuntemuksensa. ETSK korostaa sitä, että erityistä huolta on pidettävä palveluntarjoajien ihmisarvoisista työehdoista, aikuisten oppijoiden kunnollisista ja mahdollisuuksia tarjoavista opiskeluehdoista sekä heidän oikeuksistaan kuluttajina riippumatta siitä, maksavatko he itse kyseisistä palveluista.

| 5.4 | Komitea suosittelee, että useat Euroopan komission pääosastot sekä asianomaiset unionin elimet kutsutaan mukaan kehittämään toimintasuunnitelmaa. Tällainen yhteistyö edistäisi yksittäisten pääosastojen tavoitteiden ja toimien poliittista yhdenmukaisuutta. |
| --- | --- |

5.4

Komitea suosittelee, että useat Euroopan komission pääosastot sekä asianomaiset unionin elimet kutsutaan mukaan kehittämään toimintasuunnitelmaa. Tällainen yhteistyö edistäisi yksittäisten pääosastojen tavoitteiden ja toimien poliittista yhdenmukaisuutta.

| 5.5 | ETSK on tyytyväinen siihen, että myös kansainvälisiä järjestöjä osallistui kuulemismenettelyyn (toimintasuunnitelman kohta 1.1). Komitea suosittelee, että Euroopan komissio laatii seuraavana toimenpiteenä yhdessä asianomaisten pääosastojen kanssa täydentävän kansainvälisen toimintasuunnitelman aikuiskoulutusta varten. |
| --- | --- |

5.5

ETSK on tyytyväinen siihen, että myös kansainvälisiä järjestöjä osallistui kuulemismenettelyyn (toimintasuunnitelman kohta 1.1). Komitea suosittelee, että Euroopan komissio laatii seuraavana toimenpiteenä yhdessä asianomaisten pääosastojen kanssa täydentävän kansainvälisen toimintasuunnitelman aikuiskoulutusta varten.

| 5.6 | ETSK vaatii, että kun laaditaan sääntöjä hyvästä yritysjohtamisesta (Hallintotapa, toimintasuunnitelman kohta 2.2) aikuiskoulutuslaitoksissa, on jätettävä riittävästi toimintavaraa erilaisuudelle ja monipuolisuudelle, jotta myös pienet ja yleishyödyllisiin tavoitteisiin tähtäävät laitokset, joilla on suuri kulttuurinen ”lisäarvo” ja innovatiivisia työskentelytapoja, saavat mahdollisuuden tukeen. |
| --- | --- |

5.6

ETSK vaatii, että kun laaditaan sääntöjä hyvästä yritysjohtamisesta (Hallintotapa, toimintasuunnitelman kohta 2.2) aikuiskoulutuslaitoksissa, on jätettävä riittävästi toimintavaraa erilaisuudelle ja monipuolisuudelle, jotta myös pienet ja yleishyödyllisiin tavoitteisiin tähtäävät laitokset, joilla on suuri kulttuurinen ”lisäarvo” ja innovatiivisia työskentelytapoja, saavat mahdollisuuden tukeen.

| 5.7 | ETSK pitää ajanmukaisia ja monitoimisia paikallisia oppimiskeskuksia hyvän yritysjohtamisen perusedellytyksenä (toimintasuunnitelman kohta 2.2). |
| --- | --- |

5.7

ETSK pitää ajanmukaisia ja monitoimisia paikallisia oppimiskeskuksia hyvän yritysjohtamisen perusedellytyksenä (toimintasuunnitelman kohta 2.2).

| 5.7.1 | Komitea on tyytyväinen viittaukseen hyödyllisistä ”kumppanuuksista” (kohta 2) kaupungeissa ja alueilla. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, ettei komissio esitä konkreettisia suosituksia koordinoinnin tarpeesta, kun alueiden aikuiskoulutusta kehitetään järjestelmällisesti. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä esimerkillisestä eurooppalaisesta ”Oppivat kaupungit” ja ”Oppivat alueet” -hankkeesta (17). |
| --- | --- |

5.7.1

Komitea on tyytyväinen viittaukseen hyödyllisistä ”kumppanuuksista” (kohta 2) kaupungeissa ja alueilla. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, ettei komissio esitä konkreettisia suosituksia koordinoinnin tarpeesta, kun alueiden aikuiskoulutusta kehitetään järjestelmällisesti. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä esimerkillisestä eurooppalaisesta ”Oppivat kaupungit” ja ”Oppivat alueet” -hankkeesta (17).

| 5.7.2 | ETSK suosittelee, että toimintasuunnitelmassa kiinnitetään nykyistä enemmän huomiota uusien ja kaukonäköisesti suunniteltujen, houkuttelevien ja paikallisten aikuiskoulutuskeskusten rakentamiseen kaikilla Euroopan alueilla. Huomattava osa aikuiskoulutuksesta on edelleen järjestettävä muihin tarkoituksiin suunnitelluissa tiloissa, jotka ovat käytettävissä vain rajoitetun ajan. |
| --- | --- |

5.7.2

ETSK suosittelee, että toimintasuunnitelmassa kiinnitetään nykyistä enemmän huomiota uusien ja kaukonäköisesti suunniteltujen, houkuttelevien ja paikallisten aikuiskoulutuskeskusten rakentamiseen kaikilla Euroopan alueilla. Huomattava osa aikuiskoulutuksesta on edelleen järjestettävä muihin tarkoituksiin suunnitelluissa tiloissa, jotka ovat käytettävissä vain rajoitetun ajan.

| 5.7.3 | Komitea pahoittelee, ettei toimintasuunnitelmassa mainita nimenomaan kansanopistoja, sillä ne ovat Euroopan aikuiskoulutuksen didaktis-metodologisia suunnannäyttäjiä. Oppilasasuntoloineen ne ovat koko Euroopassa liikkuvien oppijoiden ja opettajien tärkeitä kohtaamispaikkoja. Kansanopistot ovat kuluneina 10 vuotena menettäneet huomattavasti tukeaan, ja eräät — myös Eurooppaan suuntautuneet — laitokset ovat viime vuosina lopettaneet toimintansa. |
| --- | --- |

5.7.3

Komitea pahoittelee, ettei toimintasuunnitelmassa mainita nimenomaan kansanopistoja, sillä ne ovat Euroopan aikuiskoulutuksen didaktis-metodologisia suunnannäyttäjiä. Oppilasasuntoloineen ne ovat koko Euroopassa liikkuvien oppijoiden ja opettajien tärkeitä kohtaamispaikkoja. Kansanopistot ovat kuluneina 10 vuotena menettäneet huomattavasti tukeaan, ja eräät — myös Eurooppaan suuntautuneet — laitokset ovat viime vuosina lopettaneet toimintansa.

| 5.8 | ETSK toteaa, että toimintasuunnitelmaa toteutettaessa tulisi pohtia nykyistä tarkemmin uuden viestintätekniikan mahdollisuuksia ja siihen liittyviä ongelmia ja että se tulisi ottaa toimintasuunnitelmassa nykyistä enemmän huomioon. Tietotekniikan käyttömahdollisuuksien puuttuminen on eräs sosiaalisen syrjäytymisen ulottuvuus, ja sen merkitys kasvaa. Esimerkiksi 46 prosentilla EU:n kotitalouksista ei ole mahdollisuutta käyttää internetiä kotona (18) ja 40 prosenttia eurooppalaisista ei omien sanojensa mukaan osaa käyttää internetiä lainkaan (19). Maksuttoman koulutustarjonnan avaaminen kaikille aikuisille internetissä ei ole vielä edistynyt pitkälle, vaikka samaan aikaan jo keskustellaan opetusmuotojen patenteista ja haetaan niitä (20). |
| --- | --- |

5.8

ETSK toteaa, että toimintasuunnitelmaa toteutettaessa tulisi pohtia nykyistä tarkemmin uuden viestintätekniikan mahdollisuuksia ja siihen liittyviä ongelmia ja että se tulisi ottaa toimintasuunnitelmassa nykyistä enemmän huomioon. Tietotekniikan käyttömahdollisuuksien puuttuminen on eräs sosiaalisen syrjäytymisen ulottuvuus, ja sen merkitys kasvaa. Esimerkiksi 46 prosentilla EU:n kotitalouksista ei ole mahdollisuutta käyttää internetiä kotona (18) ja 40 prosenttia eurooppalaisista ei omien sanojensa mukaan osaa käyttää internetiä lainkaan (19). Maksuttoman koulutustarjonnan avaaminen kaikille aikuisille internetissä ei ole vielä edistynyt pitkälle, vaikka samaan aikaan jo keskustellaan opetusmuotojen patenteista ja haetaan niitä (20).

| 5.9 | ETSK toteaa, että työnantajat järjestävät Euroopassa suuren osan aikuiskoulutuksesta (toimintasuunnitelman kohta 2.2). Lisäksi ammattijärjestöt tukevat aikuiskoulutusta omissa oppilaitoksissaan sekä yrityksissä esimerkiksi järjestämällä omien organisaatioidensa kautta paikallisia ja kansainvälisiä kursseja sekä tarjoamalla yrityksissä motivoivia koulutusasioiden ohjaus- ja tukipalveluja. Toimintasuunnitelmassa on tärkeää kiinnittää huomiota siihen, että luodaan tasapaino opetustarjonnan ja kaikille oppijoille tarjottavien tasapuolisten osallistumismahdollisuuksien välille. |
| --- | --- |

5.9

ETSK toteaa, että työnantajat järjestävät Euroopassa suuren osan aikuiskoulutuksesta (toimintasuunnitelman kohta 2.2). Lisäksi ammattijärjestöt tukevat aikuiskoulutusta omissa oppilaitoksissaan sekä yrityksissä esimerkiksi järjestämällä omien organisaatioidensa kautta paikallisia ja kansainvälisiä kursseja sekä tarjoamalla yrityksissä motivoivia koulutusasioiden ohjaus- ja tukipalveluja. Toimintasuunnitelmassa on tärkeää kiinnittää huomiota siihen, että luodaan tasapaino opetustarjonnan ja kaikille oppijoille tarjottavien tasapuolisten osallistumismahdollisuuksien välille.

| 5.10 | Komitea arvostaa periaatetta, jonka mukaan silloinkaan, kun valtio tukee oppilaitoksia perusluonteisesti tai hankekohtaisesti, ei saa puuttua täydennyskoulutuksen tarjoajan vapauteen laatia opetussuunnitelma ja -ohjelma itsenäisesti eikä tämän oikeuteen valita vapaasti henkilökuntansa. On kuitenkin selvää, että tiettyjä laatu- ja tehokkuusvaatimuksia on noudatettava. |
| --- | --- |

5.10

Komitea arvostaa periaatetta, jonka mukaan silloinkaan, kun valtio tukee oppilaitoksia perusluonteisesti tai hankekohtaisesti, ei saa puuttua täydennyskoulutuksen tarjoajan vapauteen laatia opetussuunnitelma ja -ohjelma itsenäisesti eikä tämän oikeuteen valita vapaasti henkilökuntansa. On kuitenkin selvää, että tiettyjä laatu- ja tehokkuusvaatimuksia on noudatettava.

| 5.11 | ETSK pitää tärkeänä tiedonannon viittausta siihen, että aikuiskoulutusalalla on sovellettava hyvää hallintotapaa ja että siinä suositellaan ”tiiviitä suhteita — opiskelijajärjestöihin”. Komitean mielestä tämä ei ole aikuiskoulutuksen alalla kuitenkaan riittävää. |
| --- | --- |

5.11

ETSK pitää tärkeänä tiedonannon viittausta siihen, että aikuiskoulutusalalla on sovellettava hyvää hallintotapaa ja että siinä suositellaan ”tiiviitä suhteita — opiskelijajärjestöihin”. Komitean mielestä tämä ei ole aikuiskoulutuksen alalla kuitenkaan riittävää.

| 5.11.1 | Komitea kaipaa selkeitä kannanottoja aikuisten oppijoiden osallistumisesta sekä heidän intressiensä edustamisesta aikuiskoulutuksessa. Nuorten koululaisten ja opiskelijoiden demokraattiset oikeudet muodollisessa koulutusjärjestelmässä on useimmissa Euroopan maissa tähän mennessä varmistettu huomattavasti paremmin lainsäädännössä kuin aikuiskoulutuksessa olevien oppijoiden oikeudet. |
| --- | --- |

5.11.1

Komitea kaipaa selkeitä kannanottoja aikuisten oppijoiden osallistumisesta sekä heidän intressiensä edustamisesta aikuiskoulutuksessa. Nuorten koululaisten ja opiskelijoiden demokraattiset oikeudet muodollisessa koulutusjärjestelmässä on useimmissa Euroopan maissa tähän mennessä varmistettu huomattavasti paremmin lainsäädännössä kuin aikuiskoulutuksessa olevien oppijoiden oikeudet.

| 5.11.2 | ETSK ehdottaa, että arvioinneissa keskitytään oppijoiden omiin arviointeihin. Etenkin tulisi siirtyä kysyntäperusteisiin ja oppijoiden mukaan suunnattuihin laaduntarkastusmalleihin, ja ne tulisi asettaa etusijalle tarjoajien laadun ”valvontaa” koskevien uusien julkisten toimien sijaan (21). |
| --- | --- |

5.11.2

ETSK ehdottaa, että arvioinneissa keskitytään oppijoiden omiin arviointeihin. Etenkin tulisi siirtyä kysyntäperusteisiin ja oppijoiden mukaan suunnattuihin laaduntarkastusmalleihin, ja ne tulisi asettaa etusijalle tarjoajien laadun ”valvontaa” koskevien uusien julkisten toimien sijaan (21).

| 5.11.3 | Komitea ehdottaa, että pohditaan etenkin niiden aikuiskäyttäjien (kuluttajien) oikeuksien varmistamista, jotka hyödyntävät maksullisia opetuspalveluja. Heidän oikeuksiaan on laajennettava esimerkiksi silloin, jos opiskelija keskeyttää kurssin pakottavista syistä tai koska ei pidä kurssista, tai jos aikataulut muuttuvat tai oppitunteja perutaan. Mallina voisivat olla suositukset matkustajien oikeuksista Euroopassa. |
| --- | --- |

5.11.3

Komitea ehdottaa, että pohditaan etenkin niiden aikuiskäyttäjien (kuluttajien) oikeuksien varmistamista, jotka hyödyntävät maksullisia opetuspalveluja. Heidän oikeuksiaan on laajennettava esimerkiksi silloin, jos opiskelija keskeyttää kurssin pakottavista syistä tai koska ei pidä kurssista, tai jos aikataulut muuttuvat tai oppitunteja perutaan. Mallina voisivat olla suositukset matkustajien oikeuksista Euroopassa.

| 5.12 | ETSK toteaa, että jäsenvaltioiden ja komission tulisi kiinnittää nykyistä enemmän huomiota aikuiskouluttajien perus- ja jatkokoulutukseen, asemaan ja palkkaukseen (toimintasuunnitelman kohta 3.2). |
| --- | --- |

5.12

ETSK toteaa, että jäsenvaltioiden ja komission tulisi kiinnittää nykyistä enemmän huomiota aikuiskouluttajien perus- ja jatkokoulutukseen, asemaan ja palkkaukseen (toimintasuunnitelman kohta 3.2).

| 5.12.1 | Komitea panee merkille, että koska aikuiskoulutus on oppijakeskeistä, se edellyttää erittäin joustavaa henkilöstöä. Komitea vaatii kuitenkin, että joustavuudelle asetettuihin korkeisiin vaatimuksiin liittyy korkeatasoinen sosiaalinen suojelu. Työmarkkinaosapuolet voisivat toteuttaa tukitoimia, joiden avulla vahvistetaan aikuiskoulutuksessa toimivan opetushenkilöstön epävarmaa asemaa ja parannetaan sen osallistumisoikeuksia. |
| --- | --- |

5.12.1

Komitea panee merkille, että koska aikuiskoulutus on oppijakeskeistä, se edellyttää erittäin joustavaa henkilöstöä. Komitea vaatii kuitenkin, että joustavuudelle asetettuihin korkeisiin vaatimuksiin liittyy korkeatasoinen sosiaalinen suojelu. Työmarkkinaosapuolet voisivat toteuttaa tukitoimia, joiden avulla vahvistetaan aikuiskoulutuksessa toimivan opetushenkilöstön epävarmaa asemaa ja parannetaan sen osallistumisoikeuksia.

| 5.12.2 | ETSK suosittelee, että ammattimaisuutta parannettaessa tulisi kiinnittää erityistä huomiota aikuisopetuksessa edellytettävän erityispätevyyden ohella alakohtaiseen pätevyyteen, sillä oppimismenestys riippuu siitä huomattavasti. |
| --- | --- |

5.12.2

ETSK suosittelee, että ammattimaisuutta parannettaessa tulisi kiinnittää erityistä huomiota aikuisopetuksessa edellytettävän erityispätevyyden ohella alakohtaiseen pätevyyteen, sillä oppimismenestys riippuu siitä huomattavasti.

| 5.12.3 | Komitea suosittelee, että aikuiskoulutuksen alan kansalaistoiminnassa mukana olevien vapaaehtoisten asemasta laaditaan analyyseja ja suosituksia. |
| --- | --- |

5.12.3

Komitea suosittelee, että aikuiskoulutuksen alan kansalaistoiminnassa mukana olevien vapaaehtoisten asemasta laaditaan analyyseja ja suosituksia.

| 5.13 | ETSK panee merkille ensisijaisen tavoitteen lisätä mahdollisimman monien aikuisten pätevyystasoa ”yhdellä yksiköllä” aiempaan verrattuna (kohta 3.3). Ihmisten ja heidän koulutustavoitteidensa jakamisella koulutustason mukaan on yleisessä aikuiskoulutuksessa vain vähän merkitystä, vaikka luonnollisesti yksittäisillä kursseilla on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että osallistujilla on yhdenmukaiset ennakkotiedot. Myöskään ei ole takeita siitä, että ihmiset saavat uuden muodollisen koulutustason saavutettuaan lisää sosiaalista tunnustusta tai jopa työpaikan. Erilaisten oppijoiden kohtaaminen on usein aikuiskoulutuksen suola tai taloustermein ilmaistuna sosiaalista pääomaa. |
| --- | --- |

5.13

ETSK panee merkille ensisijaisen tavoitteen lisätä mahdollisimman monien aikuisten pätevyystasoa ”yhdellä yksiköllä” aiempaan verrattuna (kohta 3.3). Ihmisten ja heidän koulutustavoitteidensa jakamisella koulutustason mukaan on yleisessä aikuiskoulutuksessa vain vähän merkitystä, vaikka luonnollisesti yksittäisillä kursseilla on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että osallistujilla on yhdenmukaiset ennakkotiedot. Myöskään ei ole takeita siitä, että ihmiset saavat uuden muodollisen koulutustason saavutettuaan lisää sosiaalista tunnustusta tai jopa työpaikan. Erilaisten oppijoiden kohtaaminen on usein aikuiskoulutuksen suola tai taloustermein ilmaistuna sosiaalista pääomaa.

| 5.14 | Tulisi kuitenkin tuoda esiin, minkälaisia sellaisia indikaattoreita on suunniteltu, jotka koskevat myös muuta kuin kaiken ikäisten ammatillista aikuiskoulutusta, alueellista tarjontaa sekä tähänastista enemmän myös muiden kuin työllisten koulutusta. |
| --- | --- |

5.14

Tulisi kuitenkin tuoda esiin, minkälaisia sellaisia indikaattoreita on suunniteltu, jotka koskevat myös muuta kuin kaiken ikäisten ammatillista aikuiskoulutusta, alueellista tarjontaa sekä tähänastista enemmän myös muiden kuin työllisten koulutusta.

Bryssel 13. maaliskuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  ”Aikuiskoulutus: Oppia ikä kaikki”, KOM(2006) 614 lopullinen.

1

(2)  Tanskalainen aikuiskasvattaja N.F.S. Grundtvig vaikutti 1800-luvulla demokraattisilla ja yhteiskunnallisissa ajatuksillaan keskeisesti kansanopistoliikkeeseen. Vuonna 2001 Euroopan komissio nimesi hänen mukaansa uuteen Sokrates-ohjelmaan (2001–2006) sisältyvän toisen aikuiskoulutuksen tukiohjelman Grundtvig-alaohjelmaksi.

2

(3)  SEK(2000) 1832, 30.10.2000.

3

(4)  Neuvoston 27.6.2002 antama päätöslauselma elinikäisestä oppimisesta (EYVL C 163, 9.7.2002).

4

(5)  Neuvoston 14.6.2002 antama Euroopan koulutusjärjestelmien tavoitteiden yksityiskohtainen seurantaohjelma (EYVL C 142, 14.6.2002).

5

(6)  Helsingissä 5.12.2006 annettu kommunikea Kööpenhaminan prosessin painopisteiden ja strategioiden tarkistamisesta http://www.minedu.fi/export/sites/default/vet2006/pdf/Helsinki_Communique_fi.pdf.

6

(7)  KOM(2007) 498 lopullinen.

7

(8)  KOM(2005) 596 lopullinen. Ks. ETSK:n aiheesta antama lausunto, esittelijä: An Le Nouail Marlière (EUVL C 324, 30.12.2006).

8

(9)  SEC(2007) 570 final.

9

(10)  KOM(2006) 614 lopullinen.

10

(11)  Ks. edellä.

11

(12)  KOM(2005) 548 lopullinen. Ks. myös ETSK:n aiheesta antama lausunto, esittelijä: Mária Herczog (EUVL C 195, 18.8.2006). Äidinkielellä ja vierailla kielillä tapahtuvan viestinnän, matemaattisen osaamisen ja luonnontieteisiin ja tekniikan aloihin liittyvän osaamisen, digitaalisten taitojen sekä oppimistaitojen ohella ovat yhtä merkittäviä sosiaaliset taidot ja kansalaisuuteen liittyvät taidot, oma-aloitteisuus, yrittäjyyteen liittyvät taidot sekä kulttuurinen tietoisuus ja kulttuurinen ilmaisukyky.

12

(13)  Ks. ETSK:n 15.9.2004 antama oma-aloitteinen lausunto ”Kohti tutkimuksen seitsemättä puiteohjelmaa: demografisiin muutoksiin liittyvät tutkimustarpeet — ikäihmisten elämänlaatu ja teknologiatarpeet”, esittelijä: Renate Heinisch (EUVL C 74, 23.3.2005).

13

(14)  Ks. ETSK:n 10.2.2005 antama lausunto ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös integroidun toimintaohjelman perustamisesta elinikäisen oppimisen alalla”, esittelijä: Christoforos Koryfidis (EUVL C 221, 8.9.2005).

14

(15)  Ks. edellä.

15

(16)  KOM(2006) 479 lopullinen. Ks. myös ETSK:n 30.5.2007 aiheesta ”Elinikäinen oppiminen” antama lausunto, esittelijä: José Isaías Rodríguez García-Caro (EUVL C 175, 27.7.2007).

16

(17)  Esimerkkejä: Euroopan komissio, koulutuksen ja kulttuurin pääosasto (toim.): European Networks to Promote the Local and Regional Dimension of Lifelong Learning (The”R3L Initiative”), maaliskuu 2003.

17

European Networks to Promote the Local and Regional Dimension of Lifelong Learning

The”R3L Initiative”

(18)  Kotitaloudet, joissa vähintään yksi henkilö on 16–74-vuotias, EU 27 (Eurostat, tilanne 8.2.2008).

18

(19)  16–74-vuotiaat, EU 27 (Eurostat, tilanne 8.2.2008).

19

(20)  Poliittisesti merkittävä on muun muassa neuvoston päätöslauselma ”Osallisuus tietoyhteiskuntaan — tietoyhteiskunnan mahdollisuuksien hyväksikäyttö yhteiskunnallisen osallisuuden kannalta” (EYVL C 292, 18.10.2001, s. 6), mutta sen johdosta toteutettujen toimien tuloksia ei ole arvioitu toimintasuunnitelmaa varten.

20

(21)  Saksassa tuetaan riippumatonta Bildungstest-säätiötä.

21

Bildungstest

---

| 9.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 204/95 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 204/95

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Työmarkkinaosapuolten rooli nuorten työmarkkinatilanteen parantamisessa (valmisteleva lausunto)

(2008/C 204/20)

Tuleva puheenjohtajavaltio Slovenia pyysi 19. syyskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan valmistelevan lausunnon aiheesta

Työmarkkinaosapuolten rooli nuorten työmarkkinatilanteen parantamisessa

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 21. helmikuuta 2008. Esittelijä oli Mário Soares, ja apulaisesittelijä oli Eve Päärendson.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. maaliskuuta 2008 pitämässään 443. täysistunnossa (maaliskuun 12. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 119 ääntä puolesta ja 1 vastaan 2:n pidättyessä äänestämästä.

1.   ETSK:n ehdotusten pääsisältö

| 1.1 | ETSK on tyytyväinen (vuoden 2008 alkupuoliskolla) neuvoston puheenjohtajavaltiona toimivan Slovenian päätökseen asettaa etusijalle nuorten integroituminen työelämään. Tämä on nykyään yksi Euroopan unionin merkittävimmistä haasteista. |
| --- | --- |

1.1

ETSK on tyytyväinen (vuoden 2008 alkupuoliskolla) neuvoston puheenjohtajavaltiona toimivan Slovenian päätökseen asettaa etusijalle nuorten integroituminen työelämään. Tämä on nykyään yksi Euroopan unionin merkittävimmistä haasteista.

| 1.2 | Painopiste vastaa täysin työllisyyden suuntaviivojen ajantasaistamisen myötä toiseen vaiheeseensa edenneen, kasvua ja työllisyyttä koskevan tarkistetun Lissabonin strategian tavoitteita. Lissabonin strategia, jossa täystyöllisyys on asetettu strategiseksi tavoitteeksi, on esimerkki siitä, kuinka talouden ja yritysten kilpailukyky ei ole yhteensopimaton kansalaisten hyvinvoinnin, työtyytyväisyyden sekä laadukkaiden työpaikkojen ja kunnollisten työolojen turvaamisen kanssa. Jäsenvaltioiden tulisikin käsitellä nykyistä järjestelmällisemmin ja laajemmin nuorisotyöttömyyden syitä kansallisissa uudistussuunnitelmissaan ottamalla huomioon eurooppalainen nuorisosopimus. |
| --- | --- |

1.2

Painopiste vastaa täysin työllisyyden suuntaviivojen ajantasaistamisen myötä toiseen vaiheeseensa edenneen, kasvua ja työllisyyttä koskevan tarkistetun Lissabonin strategian tavoitteita. Lissabonin strategia, jossa täystyöllisyys on asetettu strategiseksi tavoitteeksi, on esimerkki siitä, kuinka talouden ja yritysten kilpailukyky ei ole yhteensopimaton kansalaisten hyvinvoinnin, työtyytyväisyyden sekä laadukkaiden työpaikkojen ja kunnollisten työolojen turvaamisen kanssa. Jäsenvaltioiden tulisikin käsitellä nykyistä järjestelmällisemmin ja laajemmin nuorisotyöttömyyden syitä kansallisissa uudistussuunnitelmissaan ottamalla huomioon eurooppalainen nuorisosopimus.

| 1.3 | ETSK yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan kasvun ja vaurauden ylläpitäminen Euroopassa, samalla kun edistetään sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja kestävää kehitystä, edellyttää kaikkien nuorten täysipainoista panosta ja osallistumista etenkin, kun heidän osuutensa koko väestöstä on vähenemässä. Lisäksi nuorille on taattava riittävän hyvät olosuhteet heidän aktiivisen kansalaisuutensa edistämiseksi. |
| --- | --- |

1.3

ETSK yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan kasvun ja vaurauden ylläpitäminen Euroopassa, samalla kun edistetään sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja kestävää kehitystä, edellyttää kaikkien nuorten täysipainoista panosta ja osallistumista etenkin, kun heidän osuutensa koko väestöstä on vähenemässä. Lisäksi nuorille on taattava riittävän hyvät olosuhteet heidän aktiivisen kansalaisuutensa edistämiseksi.

| 1.4 | Nuorten tilanne on nykyään kriittinen monessa mielessä ja erityisen kiperä heidän integroitumisessaan työmarkkinoille, sillä nuorisotyöttömyys 15–24-vuotiaiden ikäryhmässä (1) on eurooppalaisten tilastojen mukaan 2,4 kertaa korkeampi kuin 25–54-vuotiaiden ikäryhmässä huolimatta siitä, että vuoden 2007 tunnusluvut osoittavat tilanteen hieman parantuneen. |
| --- | --- |

1.4

Nuorten tilanne on nykyään kriittinen monessa mielessä ja erityisen kiperä heidän integroitumisessaan työmarkkinoille, sillä nuorisotyöttömyys 15–24-vuotiaiden ikäryhmässä (1) on eurooppalaisten tilastojen mukaan 2,4 kertaa korkeampi kuin 25–54-vuotiaiden ikäryhmässä huolimatta siitä, että vuoden 2007 tunnusluvut osoittavat tilanteen hieman parantuneen.

| 1.5 | ETSK:n mielestä työ on yhteiskuntien sosioekonomisen kehityksen kannalta keskeinen tuotannontekijä, mutta se on nykyään myös yksi ihmisarvon ja ihmisen arvostuksen lähteistä. Työnteko tarjoaa lisäksi mahdollisuuksia sosiaalistumiseen. |
| --- | --- |

1.5

ETSK:n mielestä työ on yhteiskuntien sosioekonomisen kehityksen kannalta keskeinen tuotannontekijä, mutta se on nykyään myös yksi ihmisarvon ja ihmisen arvostuksen lähteistä. Työnteko tarjoaa lisäksi mahdollisuuksia sosiaalistumiseen.

| 1.6 | Työllistymisen avain 2000-luvulla on valmius oppia ja sopeutua koko työelämän ajan. ETSK katsoo, että on kaksi keskeistä keinoa parantaa nuorten työmarkkinatilannetta: lisätään ja parannetaan nuorille tarjottavaa koulutusta sekä turvataan pehmeä siirtyminen koulutuksesta varsinaiseen työelämään. |
| --- | --- |

1.6

Työllistymisen avain 2000-luvulla on valmius oppia ja sopeutua koko työelämän ajan. ETSK katsoo, että on kaksi keskeistä keinoa parantaa nuorten työmarkkinatilannetta: lisätään ja parannetaan nuorille tarjottavaa koulutusta sekä turvataan pehmeä siirtyminen koulutuksesta varsinaiseen työelämään.

| 1.7 | ETSK on täysin tietoinen tehtävän vaikeudesta, joten komitea suosittaa, että koko yhteiskunta toimisi yhdessä asian hyväksi etenkin, kun nimenomaan nuorin sukupolvi saattaa joutua kärsimään pahimmin markkinoiden kielteisen kehityksen seurauksista. |
| --- | --- |

1.7

ETSK on täysin tietoinen tehtävän vaikeudesta, joten komitea suosittaa, että koko yhteiskunta toimisi yhdessä asian hyväksi etenkin, kun nimenomaan nuorin sukupolvi saattaa joutua kärsimään pahimmin markkinoiden kielteisen kehityksen seurauksista.

| 1.8 | Sen lisäksi, että 15–24-vuotiaiden ikäryhmään kuuluvien nuorten työttömyys on yli kaksinkertainen aikuisten työntekijöiden työttömyyteen verrattuna, he kärsivät myös kaikkein eniten epävarmoista työsuhteista, joiden osuus eräissä maissa on yli 60 prosenttia. Tällä on syvällisiä seurauksia nuorten itsenäisyyteen, heidän mahdollisuuksiinsa perheen perustamiseen ja lasten hankinnan ajankohtaa koskeviin päätöksiin sekä sosiaaliturvajärjestelmien kasvuun ja rahoitukseen. |
| --- | --- |

1.8

Sen lisäksi, että 15–24-vuotiaiden ikäryhmään kuuluvien nuorten työttömyys on yli kaksinkertainen aikuisten työntekijöiden työttömyyteen verrattuna, he kärsivät myös kaikkein eniten epävarmoista työsuhteista, joiden osuus eräissä maissa on yli 60 prosenttia. Tällä on syvällisiä seurauksia nuorten itsenäisyyteen, heidän mahdollisuuksiinsa perheen perustamiseen ja lasten hankinnan ajankohtaa koskeviin päätöksiin sekä sosiaaliturvajärjestelmien kasvuun ja rahoitukseen.

| 1.9 | Työmarkkinaosapuolilla on toki työmarkkinoiden tärkeimpinä markkinoiden toiminnan ja tarpeet tuntevina toimijoina ratkaiseva rooli, jotta löydettäisiin keinoja edistää nuorten integroitumista työelämään. ETSK pitää kuitenkin aiheellisena jälleen kerran painottaa myös sellaisten yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmien keskeistä roolia, jotka tarjoavat nuorille heidän erilaisuutensa huomioon ottaen tarvittavat valmiudet ja taidot alati muuttuvan maailman kohtaamiseen. |
| --- | --- |

1.9

Työmarkkinaosapuolilla on toki työmarkkinoiden tärkeimpinä markkinoiden toiminnan ja tarpeet tuntevina toimijoina ratkaiseva rooli, jotta löydettäisiin keinoja edistää nuorten integroitumista työelämään. ETSK pitää kuitenkin aiheellisena jälleen kerran painottaa myös sellaisten yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmien keskeistä roolia, jotka tarjoavat nuorille heidän erilaisuutensa huomioon ottaen tarvittavat valmiudet ja taidot alati muuttuvan maailman kohtaamiseen.

| 1.10 | Toisaalta työmarkkinaosapuolten toiminta nuorten integroimiseksi entistä paremmin työmarkkinoille on mahdollista ainoastaan yhteistyössä jäsenvaltioiden hallitusten, alue- ja paikallishallinnon sekä kansalaisyhteiskunnan eri toimijoiden kanssa. Erityisesti on mainittava nuorisojärjestöjen sekä tutkimus- ja tiedekeskuksina toimivien korkeakoulujen rooli sekä perheiden ja nuorten laajaulotteisten sosiaalisten verkkojen tarjoama aktiivinen tuki. |
| --- | --- |

1.10

Toisaalta työmarkkinaosapuolten toiminta nuorten integroimiseksi entistä paremmin työmarkkinoille on mahdollista ainoastaan yhteistyössä jäsenvaltioiden hallitusten, alue- ja paikallishallinnon sekä kansalaisyhteiskunnan eri toimijoiden kanssa. Erityisesti on mainittava nuorisojärjestöjen sekä tutkimus- ja tiedekeskuksina toimivien korkeakoulujen rooli sekä perheiden ja nuorten laajaulotteisten sosiaalisten verkkojen tarjoama aktiivinen tuki.

| 1.11 | Kun otetaan huomioon eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten yhteinen asiakirja, jossa käsitellään ammattitaidon ja pätevyyden elinikäistä kehittämistä koskevia toimintapuitteita (Framework of Actions for the Lifelong Development of Competencies and Qualifications
   (2)), sekä työmarkkinoiden suurimpia haasteita koskevat äskettäiset analyysit, joilla osaltaan edistetään komission toimia työmarkkinoiden muuttamiseksi samanaikaisesti entistä sopeutuvammiksi ja kattavammiksi, ETSK on yksilöinyt eräitä erityistavoitteita ja toiminta-aloja, joiden osalta työmarkkinaosapuolilla tulisi olla ratkaisevampi rooli. |
| --- | --- |

1.11

Kun otetaan huomioon eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten yhteinen asiakirja, jossa käsitellään ammattitaidon ja pätevyyden elinikäistä kehittämistä koskevia toimintapuitteita (Framework of Actions for the Lifelong Development of Competencies and Qualifications
   (2)), sekä työmarkkinoiden suurimpia haasteita koskevat äskettäiset analyysit, joilla osaltaan edistetään komission toimia työmarkkinoiden muuttamiseksi samanaikaisesti entistä sopeutuvammiksi ja kattavammiksi, ETSK on yksilöinyt eräitä erityistavoitteita ja toiminta-aloja, joiden osalta työmarkkinaosapuolilla tulisi olla ratkaisevampi rooli.

| 1.12 | Työmarkkinaosapuolten toiminnan on perustuttava seuraaviin keskeisiin tavoitteisiin:






  — | Kannustetaan jäsenvaltioiden hallituksia toteuttamaan tarkoituksenmukaisia uudistuksia ja kehittämään sellaisia kansallisia politiikkoja, joilla edistetään nuorten työmarkkinatilannetta. |
| --- | --- | --- |

1.12

Työmarkkinaosapuolten toiminnan on perustuttava seuraaviin keskeisiin tavoitteisiin:

—

Kannustetaan jäsenvaltioiden hallituksia toteuttamaan tarkoituksenmukaisia uudistuksia ja kehittämään sellaisia kansallisia politiikkoja, joilla edistetään nuorten työmarkkinatilannetta.

| — | Hyödynnetään kaikkia niiden käytettävissä olevia keinoja, etenkin Euroopan sosiaalirahaston (3) ohjelmia, jotta kaikille nuorille tarjottaisiin mahdollisuus henkilökohtaiseen kehittymiseen vakaan, laadukkaan ja asianmukaisesti palkatun työn avulla käyttämällä hyväksi uusia ja entistä edistyneempiä työskentely- ja työaikojen hallinnan muotoja yhdessä työsuhdeturvan uusien muotojen kanssa sekä pyrkimällä turvaamaan aiempaa pehmeämpi siirtyminen koulutuksesta työelämään, parempi liikkuvuus sekä parempi tasapaino työ- ja yksityiselämän välillä. |
| --- | --- |

—

Hyödynnetään kaikkia niiden käytettävissä olevia keinoja, etenkin Euroopan sosiaalirahaston (3) ohjelmia, jotta kaikille nuorille tarjottaisiin mahdollisuus henkilökohtaiseen kehittymiseen vakaan, laadukkaan ja asianmukaisesti palkatun työn avulla käyttämällä hyväksi uusia ja entistä edistyneempiä työskentely- ja työaikojen hallinnan muotoja yhdessä työsuhdeturvan uusien muotojen kanssa sekä pyrkimällä turvaamaan aiempaa pehmeämpi siirtyminen koulutuksesta työelämään, parempi liikkuvuus sekä parempi tasapaino työ- ja yksityiselämän välillä.

| — | Lyhennetään siirtymäaikaa koulutuksesta työelämään ja tarjotaan nuorille ensimmäinen työpaikka siten, että he voivat siirtymäkauden aikana katsoa turvallisesti tulevaisuuteen. |
| --- | --- |

—

Lyhennetään siirtymäaikaa koulutuksesta työelämään ja tarjotaan nuorille ensimmäinen työpaikka siten, että he voivat siirtymäkauden aikana katsoa turvallisesti tulevaisuuteen.

| — | Autetaan nuoria hyödyntämään rakentavasti jaksot, jolloin he ovat työttöminä tai etsivät ensimmäistä työpaikkaa. |
| --- | --- |

—

Autetaan nuoria hyödyntämään rakentavasti jaksot, jolloin he ovat työttöminä tai etsivät ensimmäistä työpaikkaa.

| — | Edistetään heikoimmassa asemassa olevien nuorten integroitumista (esimerkiksi nuoret, joilla on sosiaalisia ongelmia, vammaiset nuoret, koulunkäyntinsä keskeyttäneet nuoret, maahanmuuttajanuoret). |
| --- | --- |

—

Edistetään heikoimmassa asemassa olevien nuorten integroitumista (esimerkiksi nuoret, joilla on sosiaalisia ongelmia, vammaiset nuoret, koulunkäyntinsä keskeyttäneet nuoret, maahanmuuttajanuoret).

| — | Huolehditaan siitä, että työelämä voidaan sovittaa yhteen yksityis- ja perhe-elämän kanssa. |
| --- | --- |

—

Huolehditaan siitä, että työelämä voidaan sovittaa yhteen yksityis- ja perhe-elämän kanssa.

| — | Huolehditaan asianmukaisesta tasapainosta joustavuuden ja turvallisuuden välillä tekemällä ero yhtäältä niiden välillä, jotka voivat valita joustavuuden, koska he nauttivat turvallisuutta, ja toisaalta niiden, jotka ovat joustavuuden uhreja, koska heiltä puuttuu turvallisuus. |
| --- | --- |

—

Huolehditaan asianmukaisesta tasapainosta joustavuuden ja turvallisuuden välillä tekemällä ero yhtäältä niiden välillä, jotka voivat valita joustavuuden, koska he nauttivat turvallisuutta, ja toisaalta niiden, jotka ovat joustavuuden uhreja, koska heiltä puuttuu turvallisuus.

| — | Huolehditaan entistä paremmasta yhteistyöstä yritysten, keskiasteen oppilaitosten ja korkeakoulujen välillä. |
| --- | --- |

—

Huolehditaan entistä paremmasta yhteistyöstä yritysten, keskiasteen oppilaitosten ja korkeakoulujen välillä.

| — | Kannustetaan yrittäjyyttä, luovuutta ja innovointia sekä autetaan nuoria tiedostamaan vastuunsa jatkaa oppimista. Julkisten viranomaisten on tässä yhteydessä otettava osavastuu tehokkaiden yhteyksien luomisesta koulutusjärjestelmän ja työmarkkinoiden välillä. |
| --- | --- |

—

Kannustetaan yrittäjyyttä, luovuutta ja innovointia sekä autetaan nuoria tiedostamaan vastuunsa jatkaa oppimista. Julkisten viranomaisten on tässä yhteydessä otettava osavastuu tehokkaiden yhteyksien luomisesta koulutusjärjestelmän ja työmarkkinoiden välillä.

| — | Parannetaan oppisopimuskoulutuksen laatua ja lisätään sen houkuttelevuutta. |
| --- | --- |

—

Parannetaan oppisopimuskoulutuksen laatua ja lisätään sen houkuttelevuutta.

| — | Edistetään toimenpiteitä, joilla estetään nuorimpien ikäryhmien pitkäaikaistyöttömyys. |
| --- | --- |

—

Edistetään toimenpiteitä, joilla estetään nuorimpien ikäryhmien pitkäaikaistyöttömyys.

| — | Tiedotetaan nuorille heidän taloudellisista ja sosiaalisista oikeuksistaan sekä kunnioitetaan tasa-arvon ja syrjimättömyyden periaatetta ja vaaditaan periaatteen kunnioittamista. |
| --- | --- |

—

Tiedotetaan nuorille heidän taloudellisista ja sosiaalisista oikeuksistaan sekä kunnioitetaan tasa-arvon ja syrjimättömyyden periaatetta ja vaaditaan periaatteen kunnioittamista.

| 1.13 | Toiminta-aloja on monia, mutta ne voidaan ryhmittää seitsemään pääryhmään seuraavasti:






  — | Koulutus ja opetus — Toimitaan valtakunnallisella, alueellisella ja paikallistasolla koulujen ja opettajakunnan valistamiseksi siitä, että on tärkeää pyrkiä luomaan entistä tiiviimpiä yhteyksiä työelämään, avataan yritysten ja ammattijärjestöjen ovia oppilaitoksille, tuetaan tähän tavoitteeseen tähtääviä koulujen aloitteita ja osallistutaan kyseisiin aloitteisiin sekä käynnistetään kumppanuuksia koulujen kanssa, jotta nuorille tarjottaisiin oppimiskokemuksia yrityksissä. |
| --- | --- | --- |

1.13

Toiminta-aloja on monia, mutta ne voidaan ryhmittää seitsemään pääryhmään seuraavasti:

—

Koulutus ja opetus — Toimitaan valtakunnallisella, alueellisella ja paikallistasolla koulujen ja opettajakunnan valistamiseksi siitä, että on tärkeää pyrkiä luomaan entistä tiiviimpiä yhteyksiä työelämään, avataan yritysten ja ammattijärjestöjen ovia oppilaitoksille, tuetaan tähän tavoitteeseen tähtääviä koulujen aloitteita ja osallistutaan kyseisiin aloitteisiin sekä käynnistetään kumppanuuksia koulujen kanssa, jotta nuorille tarjottaisiin oppimiskokemuksia yrityksissä.

| — | Ammatillinen koulutus — Osallistutaan ammatillisten koulutusjärjestelmien suunnitteluun ja organisointiin, kannustetaan henkilökohtaiseen kehittymiseen ja sosiaalisten taitojen hankkimiseen, laaditaan yrittäjähenkeä kannustavia ohjelmia, edistetään ja tuetaan koulutustoimia, joiden avulla on mahdollista ennakoida työmarkkinoiden tarpeet vaadittavan osaamisen ja pätevyyden kannalta, sekä tiedotetaan nuorille teknisistä ammateista ja niiden tarjoamista mahdollisuuksista työmarkkinoilla. |
| --- | --- |

—

Ammatillinen koulutus — Osallistutaan ammatillisten koulutusjärjestelmien suunnitteluun ja organisointiin, kannustetaan henkilökohtaiseen kehittymiseen ja sosiaalisten taitojen hankkimiseen, laaditaan yrittäjähenkeä kannustavia ohjelmia, edistetään ja tuetaan koulutustoimia, joiden avulla on mahdollista ennakoida työmarkkinoiden tarpeet vaadittavan osaamisen ja pätevyyden kannalta, sekä tiedotetaan nuorille teknisistä ammateista ja niiden tarjoamista mahdollisuuksista työmarkkinoilla.

| — | Työharjoittelu — Tarjotaan nuorille mahdollisuuksia työharjoitteluun, joka on sisällytetty koulujen opetussuunnitelmaan, laaditaan työskentelyolosuhteita ja palkkausta koskevia käytännesääntöjä, joilla estetään kilpailu yritysten välillä, sekä määritellään nuorten työharjoittelun ohjauksen käsite ja siihen liittyvät hyvät käytänteet. |
| --- | --- |

—

Työharjoittelu — Tarjotaan nuorille mahdollisuuksia työharjoitteluun, joka on sisällytetty koulujen opetussuunnitelmaan, laaditaan työskentelyolosuhteita ja palkkausta koskevia käytännesääntöjä, joilla estetään kilpailu yritysten välillä, sekä määritellään nuorten työharjoittelun ohjauksen käsite ja siihen liittyvät hyvät käytänteet.

| — | Työehtosopimusneuvottelut — Otetaan huomioon täysivaltaisiksi kansalaisiksi katsottavien nuorten oikeudet neuvotteluissa ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa, neuvotellaan työn organisoinnin muodoista, joilla nuorille kyetään tarjoamaan turvallisia näkymiä heidän siirtyessään työelämään, ja edistetään nuorten työntekijöiden mahdollisuutta jatkaa/täydentää opintojaan. |
| --- | --- |

—

Työehtosopimusneuvottelut — Otetaan huomioon täysivaltaisiksi kansalaisiksi katsottavien nuorten oikeudet neuvotteluissa ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa, neuvotellaan työn organisoinnin muodoista, joilla nuorille kyetään tarjoamaan turvallisia näkymiä heidän siirtyessään työelämään, ja edistetään nuorten työntekijöiden mahdollisuutta jatkaa/täydentää opintojaan.

| — | Järjestötoiminta — Tehdään yhteistyötä nuorisojärjestöjen kanssa, tuetaan nuorten ja työelämän välisiä yhteysverkostoja ja tiedotetaan niistä ja kannustetaan sekä nuorten yrittäjien että työntekijöiden järjestöhenkeä asianomaisissa edustuksellisissa elimissä ja tunnustetaan heidän koulun ulkopuolella hankkimansa taidot ja valmiudet. |
| --- | --- |

—

Järjestötoiminta — Tehdään yhteistyötä nuorisojärjestöjen kanssa, tuetaan nuorten ja työelämän välisiä yhteysverkostoja ja tiedotetaan niistä ja kannustetaan sekä nuorten yrittäjien että työntekijöiden järjestöhenkeä asianomaisissa edustuksellisissa elimissä ja tunnustetaan heidän koulun ulkopuolella hankkimansa taidot ja valmiudet.

| — | Hyvät käytänteet — Edistetään hyvien käytänteiden vaihtoa erityisesti luomalla foorumeita kokemusten, hyvien käytänteiden ja tietojen vaihtamiseksi hankkeista, joiden toteuttajina ovat olleet yritykset, korkeakoulut sekä työnantaja- ja työntekijäjärjestöt. |
| --- | --- |

—

Hyvät käytänteet — Edistetään hyvien käytänteiden vaihtoa erityisesti luomalla foorumeita kokemusten, hyvien käytänteiden ja tietojen vaihtamiseksi hankkeista, joiden toteuttajina ovat olleet yritykset, korkeakoulut sekä työnantaja- ja työntekijäjärjestöt.

| — | Liikkuvuus (sekä Euroopan unionissa että yrityksissä) — Edistetään vieraiden kielten opiskelua (4) ja tarjotaan mahdollisuus työstä saatujen kokemusten vaihtoon pitämällä lähtökohtana työntekijöiden oikeuksien turvaamista. Työmarkkinaosapuolten on kiinnitettävä erityistä huomiota rajatylittävään yhteistyöhön seuduilla, joilla nuorten liikkuvuus on erityisen merkittävää. |
| --- | --- |

—

Liikkuvuus (sekä Euroopan unionissa että yrityksissä) — Edistetään vieraiden kielten opiskelua (4) ja tarjotaan mahdollisuus työstä saatujen kokemusten vaihtoon pitämällä lähtökohtana työntekijöiden oikeuksien turvaamista. Työmarkkinaosapuolten on kiinnitettävä erityistä huomiota rajatylittävään yhteistyöhön seuduilla, joilla nuorten liikkuvuus on erityisen merkittävää.

| 1.14 | Järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa edustavana unionin toimielimenä ja toimivaltansa puitteissa ETSK tarjoutuu järjestämään konferenssin, joka kokoaa yhteen yritysten, ammattijärjestöjen, oppilaitosten ja nuorisoa edustavien kansalaisjärjestöjen edustajat ja jossa tavoitteena on mahdollistaa parhaiden käytänteiden vaihto nuorten työmarkkinoille integroitumisen edistämiseksi. |
| --- | --- |

1.14

Järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa edustavana unionin toimielimenä ja toimivaltansa puitteissa ETSK tarjoutuu järjestämään konferenssin, joka kokoaa yhteen yritysten, ammattijärjestöjen, oppilaitosten ja nuorisoa edustavien kansalaisjärjestöjen edustajat ja jossa tavoitteena on mahdollistaa parhaiden käytänteiden vaihto nuorten työmarkkinoille integroitumisen edistämiseksi.

2.   Nykytilanne

| 2.1 | Kun otetaan huomioon nuorten tämänhetkinen työmarkkinatilanne, ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että neuvoston puheenjohtajavaltio Slovenia on pyytänyt komiteaa laatimaan valmistelevan lausunnon aiheesta ”Työmarkkinaosapuolten rooli nuorten työmarkkinatilanteen parantamisessa”. |
| --- | --- |

2.1

Kun otetaan huomioon nuorten tämänhetkinen työmarkkinatilanne, ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että neuvoston puheenjohtajavaltio Slovenia on pyytänyt komiteaa laatimaan valmistelevan lausunnon aiheesta ”Työmarkkinaosapuolten rooli nuorten työmarkkinatilanteen parantamisessa”.

| 2.2 | Nuorten työttömyysongelma ja yleisemmin nuorten integroituminen yhteiskuntaan ovat kysymyksiä, joilla on maailmanlaajuinen ulottuvuus. (5) |
| --- | --- |

2.2

Nuorten työttömyysongelma ja yleisemmin nuorten integroituminen yhteiskuntaan ovat kysymyksiä, joilla on maailmanlaajuinen ulottuvuus. (5)

| 2.3 | Toinen maailmanlaajuinen suuntaus teollistuneissa yhteiskunnissa on väestön ikääntyminen, joka vaikuttaa usein kielteisesti taloudelliseen vakauteen, kilpailukykyyn ja kasvuun. Ilmiö aiheuttaa lisäkustannuksia terveydenhoito- ja eläkejärjestelmille (6) samalla, kun yhä harvemmat osallistuvat niiden rahoitukseen. (7) Näin ollen on välttämätöntä löytää keinoja tukea väestön ”aktiivista ikääntymistä”, mutta ennen kaikkea helpottaa nuorten pääsyä työmarkkinoille ja huolehtia sukupolvien uusiutumista tukevista toimenpiteistä, joihin nuoret eivät osallistu pelätessään epävarmoja työsuhteita. Tarvitaan yhteisiä, unionin ja jäsenvaltioiden tasolla sekä alue- ja paikallistasolla toteutettavia toimia, joihin osallistuvat julkinen sektori ja työmarkkinaosapuolet, jotta nuorisokysymys asetetaan talous-, sosiaali-, koulutus- ja väestöpolitiikkojen keskipisteeseen. |
| --- | --- |

2.3

Toinen maailmanlaajuinen suuntaus teollistuneissa yhteiskunnissa on väestön ikääntyminen, joka vaikuttaa usein kielteisesti taloudelliseen vakauteen, kilpailukykyyn ja kasvuun. Ilmiö aiheuttaa lisäkustannuksia terveydenhoito- ja eläkejärjestelmille (6) samalla, kun yhä harvemmat osallistuvat niiden rahoitukseen. (7) Näin ollen on välttämätöntä löytää keinoja tukea väestön ”aktiivista ikääntymistä”, mutta ennen kaikkea helpottaa nuorten pääsyä työmarkkinoille ja huolehtia sukupolvien uusiutumista tukevista toimenpiteistä, joihin nuoret eivät osallistu pelätessään epävarmoja työsuhteita. Tarvitaan yhteisiä, unionin ja jäsenvaltioiden tasolla sekä alue- ja paikallistasolla toteutettavia toimia, joihin osallistuvat julkinen sektori ja työmarkkinaosapuolet, jotta nuorisokysymys asetetaan talous-, sosiaali-, koulutus- ja väestöpolitiikkojen keskipisteeseen.

| 2.4 | Vaikka EU:ssa luotiin vuosina 2005–2007 seitsemän miljoonaa työpaikkaa, Lissabonin prosessilla ei ole vielä onnistuttu vähentämään nuorisotyöttömyyttä. Komission tietojen mukaan 15–24-vuotiaiden nuorten ikäryhmässä keskimääräinen työttömyysaste vuonna 2006 oli 17,4 prosenttia, toisin sanoen noin 4,7 miljoonaa nuorta oli epävakaassa yhteiskunnallis-ammatillisessa tilanteessa. Eräissä maissa nuorisotyöttömyysaste oli yli 25 prosenttia. (8) EU:n työmarkkinoita koskevan viimeisimmän neljännesvuosikatsauksen mukaan (Quarterly EU Labour Market Review, lokakuu 2007) nuorisotyöttömyysaste laski vuoden 2007 kolmannella neljänneksellä 15,2 prosenttiin, mutta on edelleen kaksinkertainen kokonaistyöttömyysasteeseen verrattuna. |
| --- | --- |

2.4

Vaikka EU:ssa luotiin vuosina 2005–2007 seitsemän miljoonaa työpaikkaa, Lissabonin prosessilla ei ole vielä onnistuttu vähentämään nuorisotyöttömyyttä. Komission tietojen mukaan 15–24-vuotiaiden nuorten ikäryhmässä keskimääräinen työttömyysaste vuonna 2006 oli 17,4 prosenttia, toisin sanoen noin 4,7 miljoonaa nuorta oli epävakaassa yhteiskunnallis-ammatillisessa tilanteessa. Eräissä maissa nuorisotyöttömyysaste oli yli 25 prosenttia. (8) EU:n työmarkkinoita koskevan viimeisimmän neljännesvuosikatsauksen mukaan (Quarterly EU Labour Market Review, lokakuu 2007) nuorisotyöttömyysaste laski vuoden 2007 kolmannella neljänneksellä 15,2 prosenttiin, mutta on edelleen kaksinkertainen kokonaistyöttömyysasteeseen verrattuna.

| 2.5 | Edellä mainituilla 4,7 miljoonalla EU:n työttömällä nuorella ei lisäksi pääsääntöisesti ole mahdollisuuksia löytää työpaikkaa kuuden ensimmäisen työttömyyskuukauden aikana, mikä osoittaa selkeästi, kuinka vuonna 2005 hyväksytystä eurooppalaisesta nuorisosopimuksesta huolimatta Lissabonin strategian avulla ei ole vielä kyetty parantamaan nuorten työmarkkinatilannetta. Eurooppalaisen nuorisosopimuksen entistä tehokkaammalla käytännön täytäntöönpanolla on näin ollen huomattava merkitys. |
| --- | --- |

2.5

Edellä mainituilla 4,7 miljoonalla EU:n työttömällä nuorella ei lisäksi pääsääntöisesti ole mahdollisuuksia löytää työpaikkaa kuuden ensimmäisen työttömyyskuukauden aikana, mikä osoittaa selkeästi, kuinka vuonna 2005 hyväksytystä eurooppalaisesta nuorisosopimuksesta huolimatta Lissabonin strategian avulla ei ole vielä kyetty parantamaan nuorten työmarkkinatilannetta. Eurooppalaisen nuorisosopimuksen entistä tehokkaammalla käytännön täytäntöönpanolla on näin ollen huomattava merkitys.

| 2.6 | Nuorisotyöllisyyden ja -työttömyyden suuntaukset eivät kuitenkaan ole samanlaisia kaikissa jäsenvaltioissa. (9) Alankomaat, Irlanti ja Tanska, joissa nuorisotyöttömyysaste on alle kymmenen prosenttia, ovat onnistuneet nuorisotyöttömyyden vähentämisessä. Tilanne on kuitenkin erilainen Ranskan, Italian, Espanjan, Kreikan, Belgian, Puolan, Slovakian ja jopa Ruotsin kaltaisissa maissa, joissa nuorisotyöttömyysaste on edelleen noin 20 prosenttia. (10) |
| --- | --- |

2.6

Nuorisotyöllisyyden ja -työttömyyden suuntaukset eivät kuitenkaan ole samanlaisia kaikissa jäsenvaltioissa. (9) Alankomaat, Irlanti ja Tanska, joissa nuorisotyöttömyysaste on alle kymmenen prosenttia, ovat onnistuneet nuorisotyöttömyyden vähentämisessä. Tilanne on kuitenkin erilainen Ranskan, Italian, Espanjan, Kreikan, Belgian, Puolan, Slovakian ja jopa Ruotsin kaltaisissa maissa, joissa nuorisotyöttömyysaste on edelleen noin 20 prosenttia. (10)

| 2.7 | Mahdollisuus, että nuorisotyöttömyys muuttuu pitkäaikaistyöttömyydeksi tai jopa työmarkkinoiden ulkopuolelle jäämiseksi, on erittäin suuri (noin kolmasosa pitkäaikaistyöttömistä (11)) etenkin naisilla, ja tilanne pahenee iän karttuessa. |
| --- | --- |

2.7

Mahdollisuus, että nuorisotyöttömyys muuttuu pitkäaikaistyöttömyydeksi tai jopa työmarkkinoiden ulkopuolelle jäämiseksi, on erittäin suuri (noin kolmasosa pitkäaikaistyöttömistä (11)) etenkin naisilla, ja tilanne pahenee iän karttuessa.

| 2.7.1 | Ei ole yllätys, että nuorilla, jotka keskeyttävät koulunkäyntinsä (joka kuudes) tai eivät suorita loppuun keskiasteen opintojaan (joka neljäs 25–29-vuotiaista nuorista aikuisista (12)), on suurempia vaikeuksia löytää työpaikka kuin paremmin koulutetuilla nuorilla. |
| --- | --- |

2.7.1

Ei ole yllätys, että nuorilla, jotka keskeyttävät koulunkäyntinsä (joka kuudes) tai eivät suorita loppuun keskiasteen opintojaan (joka neljäs 25–29-vuotiaista nuorista aikuisista (12)), on suurempia vaikeuksia löytää työpaikka kuin paremmin koulutetuilla nuorilla.

| 2.7.2 | Yllättävää sitä vastoin on, että hyvin koulutetuilla ja pätevillä nuorilla on vaikeuksia löytää työtä. Eräissä jäsenvaltioissa kaikkein pisimmälle koulutettujen nuorten työttömyysaste on korkeampi kuin vähemmän koulutettujen nuorten tai niiden nuorten, joilla on keskitason koulutus. (13) Toisin kuin aiempien sukupolvien aikana korkeampaan koulutukseen liittyvät nykyään suuremmat vaikeudet päästä työmarkkinoille. On syytä tähdentää, että vaikka tutkinto on arvokas apuväline työttömyyden torjumisessa, se ei tarjoa nykyään mitään takeita. |
| --- | --- |

2.7.2

Yllättävää sitä vastoin on, että hyvin koulutetuilla ja pätevillä nuorilla on vaikeuksia löytää työtä. Eräissä jäsenvaltioissa kaikkein pisimmälle koulutettujen nuorten työttömyysaste on korkeampi kuin vähemmän koulutettujen nuorten tai niiden nuorten, joilla on keskitason koulutus. (13) Toisin kuin aiempien sukupolvien aikana korkeampaan koulutukseen liittyvät nykyään suuremmat vaikeudet päästä työmarkkinoille. On syytä tähdentää, että vaikka tutkinto on arvokas apuväline työttömyyden torjumisessa, se ei tarjoa nykyään mitään takeita.

| 2.7.3 | Huomattavan monet nuoret kärsivät siitä, ettei työ vastaa heidän hankkimaansa koulutusta (29–47 prosenttia jäsenvaltioiden alle 35-vuotiaista nuorista työskentelee koulutustaan vastaamattomissa ammateissa). Tilanne on sitä huolestuttavampi, mitä alhaisemmasta koulutustasosta on kysymys. |
| --- | --- |

2.7.3

Huomattavan monet nuoret kärsivät siitä, ettei työ vastaa heidän hankkimaansa koulutusta (29–47 prosenttia jäsenvaltioiden alle 35-vuotiaista nuorista työskentelee koulutustaan vastaamattomissa ammateissa). Tilanne on sitä huolestuttavampi, mitä alhaisemmasta koulutustasosta on kysymys.

| 2.8 | Edellä mainittu tilanne kannustaa lisäksi monia nuoria lähtemään muihin maihin, joissa heille tarjotaan paremmat työskentelyolosuhteet, neljä tai viisi kertaa korkeampi palkka, houkuttelevampi työura ja paremmat mahdollisuudet henkilökohtaiseen kehittymiseen. (14) |
| --- | --- |

2.8

Edellä mainittu tilanne kannustaa lisäksi monia nuoria lähtemään muihin maihin, joissa heille tarjotaan paremmat työskentelyolosuhteet, neljä tai viisi kertaa korkeampi palkka, houkuttelevampi työura ja paremmat mahdollisuudet henkilökohtaiseen kehittymiseen. (14)

| 2.9 | Hyvin monien työpaikan saaneiden nuorten tilanne on äärimmäisen epävarma epävakaiden työolojen vuoksi. Määräaikaisessa työsuhteessa on 41 prosenttia 15–24-vuotiaista (15), ja eräissä maissa osuus on yli 60 prosenttia. (16) Tämä johtuu usein nuorten tietoisesta valinnasta, kun he etsivät lyhytkestoista työtä, mutta tällaisessa tilanteessa vastoin tahtoaan olevien nuorten lukumäärä on huomattava (joka neljäs nuori). (17) |
| --- | --- |

2.9

Hyvin monien työpaikan saaneiden nuorten tilanne on äärimmäisen epävarma epävakaiden työolojen vuoksi. Määräaikaisessa työsuhteessa on 41 prosenttia 15–24-vuotiaista (15), ja eräissä maissa osuus on yli 60 prosenttia. (16) Tämä johtuu usein nuorten tietoisesta valinnasta, kun he etsivät lyhytkestoista työtä, mutta tällaisessa tilanteessa vastoin tahtoaan olevien nuorten lukumäärä on huomattava (joka neljäs nuori). (17)

| 2.10 | Lisäksi nimenomaan nuorten työntekijöiden ryhmässä tapahtuu suurin osa työtapaturmista ja loukkaantumisista (18), joten on tärkeää ottaa huomioon myös työpaikan työsuojelunäkökohdat tarkasteltaessa nuorten työllisyystilannetta. |
| --- | --- |

2.10

Lisäksi nimenomaan nuorten työntekijöiden ryhmässä tapahtuu suurin osa työtapaturmista ja loukkaantumisista (18), joten on tärkeää ottaa huomioon myös työpaikan työsuojelunäkökohdat tarkasteltaessa nuorten työllisyystilannetta.

| 2.11 | Eniten työttömyydestä kärsivät nuoret naiset (19), jotka todennäköisimmin työskentelevät vähäistä koulutusta edellyttävissä, epävarmoissa ja huonosti palkatuissa ammateissa, vaikka heillä yleensä on korkeampi koulutustaso kuin nuorilla miehillä. Naisiin kohdistuu lisäksi sukupuoleen perustuvaa syrjintää etenkin hedelmällisessä iässä. Nuoret naiset ansaitsevat EU:ssa keskimäärin 6 prosenttia vähemmän kuin nuoret miehet (alle 30-vuotiaat). (20) |
| --- | --- |

2.11

Eniten työttömyydestä kärsivät nuoret naiset (19), jotka todennäköisimmin työskentelevät vähäistä koulutusta edellyttävissä, epävarmoissa ja huonosti palkatuissa ammateissa, vaikka heillä yleensä on korkeampi koulutustaso kuin nuorilla miehillä. Naisiin kohdistuu lisäksi sukupuoleen perustuvaa syrjintää etenkin hedelmällisessä iässä. Nuoret naiset ansaitsevat EU:ssa keskimäärin 6 prosenttia vähemmän kuin nuoret miehet (alle 30-vuotiaat). (20)

| 2.12 | Nuoret joutuvat edelleen liian usein syrjäytymisen ja köyhyyden uhreiksi ansaitsemiensa alhaisten palkkojen johdosta (alhaisten palkkojen osuus nuorten keskuudessa on 40 prosenttia). (21) |
| --- | --- |

2.12

Nuoret joutuvat edelleen liian usein syrjäytymisen ja köyhyyden uhreiksi ansaitsemiensa alhaisten palkkojen johdosta (alhaisten palkkojen osuus nuorten keskuudessa on 40 prosenttia). (21)

| 2.13 | Monet nuoret elävät nykyään tilanteissa, jotka merkitsevät askelta taaksepäin heidän yhteiskunnallista integroitumistaan ja ennen kaikkea heidän itsenäistymistään ja sosiaalista riippumattomuuttaan ajatellen. Kyseisiä tilanteita voidaan luonnehtia lyhyesti seuraavilla seikoilla:






  — | yhä suurempi taloudellinen riippuvuus perheestä ja/tai valtiosta |
| --- | --- | --- |

2.13

Monet nuoret elävät nykyään tilanteissa, jotka merkitsevät askelta taaksepäin heidän yhteiskunnallista integroitumistaan ja ennen kaikkea heidän itsenäistymistään ja sosiaalista riippumattomuuttaan ajatellen. Kyseisiä tilanteita voidaan luonnehtia lyhyesti seuraavilla seikoilla:

—

yhä suurempi taloudellinen riippuvuus perheestä ja/tai valtiosta

| — | vanhempien luona asumisen pitkittyminen tai välimaastoon sijoittuvien tilanteiden syntyminen (kaksi asuntoa, paluu ensimmäisen lähdön jälkeen tai oma asunto, mutta tiiviiden siteiden ylläpitäminen vanhempiin) |
| --- | --- |

—

vanhempien luona asumisen pitkittyminen tai välimaastoon sijoittuvien tilanteiden syntyminen (kaksi asuntoa, paluu ensimmäisen lähdön jälkeen tai oma asunto, mutta tiiviiden siteiden ylläpitäminen vanhempiin)

| — | perheen perustamisen lykkääntyminen (avioituminen tai avoliitto, lasten hankkimisesta päättäminen jne.) |
| --- | --- |

—

perheen perustamisen lykkääntyminen (avioituminen tai avoliitto, lasten hankkimisesta päättäminen jne.)

| — | voimattomuuden tunteesta johtuva stressin selvä lisääntyminen ja ilmeinen turhautuminen (itsemurhien lisääntyminen ja huumausaineiden käyttö). |
| --- | --- |

—

voimattomuuden tunteesta johtuva stressin selvä lisääntyminen ja ilmeinen turhautuminen (itsemurhien lisääntyminen ja huumausaineiden käyttö).

3.   Työ osana yksilön ihmisarvoa ja kollektiivista arvostusta

| 3.1 | Sen lisäksi, että työ on yksi oleellisimmista tekijöistä yhteiskunnan yleisen taloudellisen kehityksen kannalta, siihen sisältyy ulottuvuuksia, joilla on juurensa ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa. Tässä mielessä nuorten oikeutta työhön ja työsuhdeturvaan tulee tarkastella yleismaailmallisena oikeutena ja keinona turvata heidän tulevaisuutensa yksilöinä. |
| --- | --- |

3.1

Sen lisäksi, että työ on yksi oleellisimmista tekijöistä yhteiskunnan yleisen taloudellisen kehityksen kannalta, siihen sisältyy ulottuvuuksia, joilla on juurensa ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa. Tässä mielessä nuorten oikeutta työhön ja työsuhdeturvaan tulee tarkastella yleismaailmallisena oikeutena ja keinona turvata heidän tulevaisuutensa yksilöinä.

| 3.2 | Onkin tärkeää painottaa (jälleen kerran) työn keskeisyyttä yhteiskunnassa ja analysoida eräitä siihen nykyisin liittyviä osatekijöitä, joita ovat






  — | ihmisarvoinen työ nykyisen ja tulevan elannon tulolähteenä sekä osana sukupolvien välistä yhteisvastuuta |
| --- | --- | --- |

3.2

Onkin tärkeää painottaa (jälleen kerran) työn keskeisyyttä yhteiskunnassa ja analysoida eräitä siihen nykyisin liittyviä osatekijöitä, joita ovat

—

ihmisarvoinen työ nykyisen ja tulevan elannon tulolähteenä sekä osana sukupolvien välistä yhteisvastuuta

| — | työ yleismaailmallisena oikeutena sekä ihmisarvon ja ihmisen arvostuksen lähteenä |
| --- | --- |

—

työ yleismaailmallisena oikeutena sekä ihmisarvon ja ihmisen arvostuksen lähteenä

| — | työ tuotannontekijänä |
| --- | --- |

—

työ tuotannontekijänä

| — | työ aktiivisen kansalaisuuden ilmentymänä ja yhteiskunnallisesti hyödyllisenä toimintana |
| --- | --- |

—

työ aktiivisen kansalaisuuden ilmentymänä ja yhteiskunnallisesti hyödyllisenä toimintana

| — | työ olennaisena sosiaalistavana tekijänä |
| --- | --- |

—

työ olennaisena sosiaalistavana tekijänä

| — | työ pätevyyden ja luovuuden ilmentymänä |
| --- | --- |

—

työ pätevyyden ja luovuuden ilmentymänä

| — | työ edellytyksenä tiettyjen kulutusmallien ja elämäntyylien omaksumiselle |
| --- | --- |

—

työ edellytyksenä tiettyjen kulutusmallien ja elämäntyylien omaksumiselle

| — | työ inhimillisenä toimintana, joka mukautuu ja saa arvostusta yhteiskunnassa, jota vaaditaan yhä enemmän huolehtimaan ympäristöstä ja ekologisista arvoista |
| --- | --- |

—

työ inhimillisenä toimintana, joka mukautuu ja saa arvostusta yhteiskunnassa, jota vaaditaan yhä enemmän huolehtimaan ympäristöstä ja ekologisista arvoista

| — | työ itsetuntemuksen ja henkilökohtaisen kehittymisen lähteenä. |
| --- | --- |

—

työ itsetuntemuksen ja henkilökohtaisen kehittymisen lähteenä.

| 3.3 | Nykyään on ilmaantunut uusia työnteon muotoja, jotka ovat tulosta syvällisistä muutoksista työelämässä ja joissa ei mahdollisesti ole otettu huomioon merkittäviä sosiaalisia näkökohtia eikä tarjottu välttämättömiä oikeudellisia takeita. |
| --- | --- |

3.3

Nykyään on ilmaantunut uusia työnteon muotoja, jotka ovat tulosta syvällisistä muutoksista työelämässä ja joissa ei mahdollisesti ole otettu huomioon merkittäviä sosiaalisia näkökohtia eikä tarjottu välttämättömiä oikeudellisia takeita.

| 3.4 | Nuorten epävarmat työsuhteet sekä sääntelemättömät työnteon rytmit ja aikataulut vaikeuttavat työelämän sekä yksityis- ja perhe-elämän yhteensovittamista. Tilanteesta kärsivät etenkin nuoret naiset, jotka joutuvat usein luopumaan mielenkiintoisesta ammattiurasta. Erityisesti nuoria vanhempia tulisi kannustaa tuomaan esiin mielipiteensä varhaislapsuutta tukevien perusrakenteiden luomisesta. |
| --- | --- |

3.4

Nuorten epävarmat työsuhteet sekä sääntelemättömät työnteon rytmit ja aikataulut vaikeuttavat työelämän sekä yksityis- ja perhe-elämän yhteensovittamista. Tilanteesta kärsivät etenkin nuoret naiset, jotka joutuvat usein luopumaan mielenkiintoisesta ammattiurasta. Erityisesti nuoria vanhempia tulisi kannustaa tuomaan esiin mielipiteensä varhaislapsuutta tukevien perusrakenteiden luomisesta.

| 3.5 | Nuoret voivat antaa merkittävän panoksen entistä yhtenäisemmän ja demokraattisemman osaamisyhteiskunnan rakentamiseen. He tarvitsevat kuitenkin lyhyttä aikaväliä pidemmälle ulottuvia sekä henkilökohtaiseen, perheeseen liittyvään ja kollektiiviseen turvallisuuteen perustuvia näköaloja elämään. |
| --- | --- |

3.5

Nuoret voivat antaa merkittävän panoksen entistä yhtenäisemmän ja demokraattisemman osaamisyhteiskunnan rakentamiseen. He tarvitsevat kuitenkin lyhyttä aikaväliä pidemmälle ulottuvia sekä henkilökohtaiseen, perheeseen liittyvään ja kollektiiviseen turvallisuuteen perustuvia näköaloja elämään.

4.   Perus- ja täydennyskoulutus: keskeinen tekijä työmarkkinoille integroitumisen kannalta sekä onnistuneen yhteiskuntaan integroitumisen osallistumisen kannalta

| 4.1 | Lausunnossaan aiheesta ”Ensisijaisten ryhmien työllistäminen (Lissabonin strategia)” (22) ETSK tuo toistamiseen esiin perus- ja täydennyskoulutuksen merkityksen ja toteaa, että erityisesti seuraavat toimet ovat välttämättömiä:






  — | ”korkeatasoisen ammattitaidon varmistaminen peruskoulutuksen sekä ammatillisen ja työssä annettavan koulutuksen avulla, jotta nuoret löytäisivät mahdollisimman helposti pysyvän työpaikan; tässä yhteydessä myös talouselämän tulisi julkisen tahon ohella kantaa vastuunsa. |
| --- | --- | --- |

4.1

Lausunnossaan aiheesta ”Ensisijaisten ryhmien työllistäminen (Lissabonin strategia)” (22) ETSK tuo toistamiseen esiin perus- ja täydennyskoulutuksen merkityksen ja toteaa, että erityisesti seuraavat toimet ovat välttämättömiä:

—

”korkeatasoisen ammattitaidon varmistaminen peruskoulutuksen sekä ammatillisen ja työssä annettavan koulutuksen avulla, jotta nuoret löytäisivät mahdollisimman helposti pysyvän työpaikan; tässä yhteydessä myös talouselämän tulisi julkisen tahon ohella kantaa vastuunsa.

| — | ajoissa annettava aktiivinen tuki oppisopimuspaikkaa ja työtä etsiville nuorille (mahdollisesti jo neljän kuukauden jälkeen), painopisteohjelmien vahvistaminen sekä henkilökohtainen tuki ja neuvonta ongelmaryhmien, kuten pitkäaikaistyöttömien nuorten sekä koulun ja oppisopimuksen keskeyttäneiden nuorten integroimiseksi muun muassa yleishyödyllisten työllisyyshankkeiden ja koulutustuen avulla. |
| --- | --- |

—

ajoissa annettava aktiivinen tuki oppisopimuspaikkaa ja työtä etsiville nuorille (mahdollisesti jo neljän kuukauden jälkeen), painopisteohjelmien vahvistaminen sekä henkilökohtainen tuki ja neuvonta ongelmaryhmien, kuten pitkäaikaistyöttömien nuorten sekä koulun ja oppisopimuksen keskeyttäneiden nuorten integroimiseksi muun muassa yleishyödyllisten työllisyyshankkeiden ja koulutustuen avulla.

| — | laaja-alaisten ja helposti saatavilla olevien ammatinvalinta- ja tiedonsaantipalvelujen kehittäminen nuoria varten kaikilla koulutustasoilla; ammattitaidon parantaminen ja asianmukaisten henkilöresurssien varmistaminen työmarkkinahallinnoissa. |
| --- | --- |

—

laaja-alaisten ja helposti saatavilla olevien ammatinvalinta- ja tiedonsaantipalvelujen kehittäminen nuoria varten kaikilla koulutustasoilla; ammattitaidon parantaminen ja asianmukaisten henkilöresurssien varmistaminen työmarkkinahallinnoissa.

| — | työmarkkinoilla tarjotun ja kysytyn osaamisen välillä vallitsevien erojen poistaminen; peruskoulutusjärjestelmien tehostaminen (muun muassa alentamalla koulun keskeyttäneiden määrää (23) ja torjumalla lukutaidottomuutta) sekä oppisopimuskoulutuksesta täydennyskoulutukseen siirtymisen helpottaminen; sukupuoleen perustuvan erittelyn poistaminen ammatinvalinnassa.” |
| --- | --- |

—

työmarkkinoilla tarjotun ja kysytyn osaamisen välillä vallitsevien erojen poistaminen; peruskoulutusjärjestelmien tehostaminen (muun muassa alentamalla koulun keskeyttäneiden määrää (23) ja torjumalla lukutaidottomuutta) sekä oppisopimuskoulutuksesta täydennyskoulutukseen siirtymisen helpottaminen; sukupuoleen perustuvan erittelyn poistaminen ammatinvalinnassa.”

| 4.2 | Vaikka koulujen tärkeimpänä tehtävänä on jatkossakin oltava vapaiden, kriittisesti asennoituvien, itsenäisten kansalaisten kasvattaminen, niiden on löydettävä uusia toimintamuotoja etenkin yhteyksissään työelämään ja yritysmaailmaan, joista ne yleensä ovat etäällä. Yhteydet ovat nykyään lähes välttämättömiä, jotta varmistettaisiin pehmeä siirtyminen koulusta työelämään. |
| --- | --- |

4.2

Vaikka koulujen tärkeimpänä tehtävänä on jatkossakin oltava vapaiden, kriittisesti asennoituvien, itsenäisten kansalaisten kasvattaminen, niiden on löydettävä uusia toimintamuotoja etenkin yhteyksissään työelämään ja yritysmaailmaan, joista ne yleensä ovat etäällä. Yhteydet ovat nykyään lähes välttämättömiä, jotta varmistettaisiin pehmeä siirtyminen koulusta työelämään.

| 4.3 | Valmiuksien omaaminen muutosten kohtaamiseksi merkitsee lisäksi, että yrittäjähenkisyys ja aloitteellisuus on sisällytettävä selkeästi koulujen tehtävään osana — myös henkilökohtaista — vastuullistamista, jotta nuoria kannustetaan etsimään ratkaisuja ongelmiin, joita heidän eteensä väistämättä tulee elämässä koulun jälkeen. Luonnollisesti myös koulun ulkopuoliset oppimisjärjestelmät edistävät osaltaan kyseisen tavoitteen saavuttamista. |
| --- | --- |

4.3

Valmiuksien omaaminen muutosten kohtaamiseksi merkitsee lisäksi, että yrittäjähenkisyys ja aloitteellisuus on sisällytettävä selkeästi koulujen tehtävään osana — myös henkilökohtaista — vastuullistamista, jotta nuoria kannustetaan etsimään ratkaisuja ongelmiin, joita heidän eteensä väistämättä tulee elämässä koulun jälkeen. Luonnollisesti myös koulun ulkopuoliset oppimisjärjestelmät edistävät osaltaan kyseisen tavoitteen saavuttamista.

| 4.4 | Elinikäisellä oppimisella on myös nuorille entistä suurempi merkitys, sillä se voi tarjota heille välineitä, joita he tarvitsevat sopeutuakseen uusiin tilanteisiin ja hankkiakseen uusia taitoja ja pätevyyksiä. |
| --- | --- |

4.4

Elinikäisellä oppimisella on myös nuorille entistä suurempi merkitys, sillä se voi tarjota heille välineitä, joita he tarvitsevat sopeutuakseen uusiin tilanteisiin ja hankkiakseen uusia taitoja ja pätevyyksiä.

| 4.5 | Myös ammatillisen koulutuksen mallit voitaisiin uudistaa. Eräillä mailla on kokemuksia työmarkkinoille integroitumisesta yrityksissä toteuttavien työharjoittelujaksojen avulla. On myös tärkeää löytää malleja, jotka ovat nuorten kannalta houkuttelevia ja joita nuoret ja heidän perheensä arvostavat. (24) |
| --- | --- |

4.5

Myös ammatillisen koulutuksen mallit voitaisiin uudistaa. Eräillä mailla on kokemuksia työmarkkinoille integroitumisesta yrityksissä toteuttavien työharjoittelujaksojen avulla. On myös tärkeää löytää malleja, jotka ovat nuorten kannalta houkuttelevia ja joita nuoret ja heidän perheensä arvostavat. (24)

| 4.6 | Nuorille pitkäaikaistyöttömille työnhakijoille annettavasta henkilökohtaisesta työhönohjauksesta (job coaching) mainittakoon itävaltalaishanke, jonka avulla nuorten pitkäaikaistyöttömyysastetta onnistuttiin vähentämään 43,5 prosentilla tietyn kohderyhmän keskuudessa. (25) Hankkeeseen osallistuneista 2 000 nuoresta 820 hankki työpaikan ja 293 koulutuspaikan yrityksessä harjoittelijana, mikä merkitsee 60 prosentin onnistumisastetta. (26) |
| --- | --- |

4.6

Nuorille pitkäaikaistyöttömille työnhakijoille annettavasta henkilökohtaisesta työhönohjauksesta (job coaching) mainittakoon itävaltalaishanke, jonka avulla nuorten pitkäaikaistyöttömyysastetta onnistuttiin vähentämään 43,5 prosentilla tietyn kohderyhmän keskuudessa. (25) Hankkeeseen osallistuneista 2 000 nuoresta 820 hankki työpaikan ja 293 koulutuspaikan yrityksessä harjoittelijana, mikä merkitsee 60 prosentin onnistumisastetta. (26)

| 4.7 | Unionin tutkimuspolitiikoilla ja -ohjelmilla tulisi lisäksi koordinoida koulutusalalla toteutettavia kansallisen ja yhteisön tason toimia sekä perus- että ammatillisessa/erityiskoulutuksessa. |
| --- | --- |

4.7

Unionin tutkimuspolitiikoilla ja -ohjelmilla tulisi lisäksi koordinoida koulutusalalla toteutettavia kansallisen ja yhteisön tason toimia sekä perus- että ammatillisessa/erityiskoulutuksessa.

5.   Työmarkkinaosapuolten rooli

| 5.1 | Nuorisopolitiikkoja on tarkasteltava kokonaisvaltaisesti. Euroopan komissio on laatinut aihetta ”Nuorten saaminen täysipainoisemmin mukaan koulutukseen, työelämään ja yhteiskunnan toimintaan” käsittelevän tiedonannon, jolle komitea on antanut tukensa. (27) Komissio on niin ikään painottanut tarvetta hyödyntää Euroopan sosiaalirahastoa, jota koskevassa asetuksessa säädetään nimenomaan nuorten integroitumista työmarkkinoille edistävien toimien rahoittamisesta. (28) |
| --- | --- |

5.1

Nuorisopolitiikkoja on tarkasteltava kokonaisvaltaisesti. Euroopan komissio on laatinut aihetta ”Nuorten saaminen täysipainoisemmin mukaan koulutukseen, työelämään ja yhteiskunnan toimintaan” käsittelevän tiedonannon, jolle komitea on antanut tukensa. (27) Komissio on niin ikään painottanut tarvetta hyödyntää Euroopan sosiaalirahastoa, jota koskevassa asetuksessa säädetään nimenomaan nuorten integroitumista työmarkkinoille edistävien toimien rahoittamisesta. (28)

| 5.2 | Tavoite edistää nuorten integroitumista työmarkkinoille on ymmärrettävä kollektiivisena vastuuna, joka edellyttää koko yhteiskunnan — sekä työmarkkinaosapuolten että muiden toimijoiden, kuten viranomaisten, jäsenvaltioiden hallitusten, alue- ja paikallishallinnon, perheiden ja nuorisojärjestöjen — osallistumista. |
| --- | --- |

5.2

Tavoite edistää nuorten integroitumista työmarkkinoille on ymmärrettävä kollektiivisena vastuuna, joka edellyttää koko yhteiskunnan — sekä työmarkkinaosapuolten että muiden toimijoiden, kuten viranomaisten, jäsenvaltioiden hallitusten, alue- ja paikallishallinnon, perheiden ja nuorisojärjestöjen — osallistumista.

| 5.3 | Nuorten työmarkkinoille integroitumisen erityistapauksessa työmarkkinaosapuolten rooli on ratkaiseva, koska nimenomaan ne tuntevat konkreettisesti markkinoiden toiminnan ja tarpeet, nykyisen työvoiman yhteensopimattomuuden tarpeisiin nähden sekä markkinoiden kehittymisestä ja työn uudenlaisesta organisoinnista johtuvat ongelmat. |
| --- | --- |

5.3

Nuorten työmarkkinoille integroitumisen erityistapauksessa työmarkkinaosapuolten rooli on ratkaiseva, koska nimenomaan ne tuntevat konkreettisesti markkinoiden toiminnan ja tarpeet, nykyisen työvoiman yhteensopimattomuuden tarpeisiin nähden sekä markkinoiden kehittymisestä ja työn uudenlaisesta organisoinnista johtuvat ongelmat.

| 5.4 | Työmarkkinaosapuolten tulisi toimia nykyistä huomattavasti aktiivisemmin nuorisotyöllisyyden edistämisessä. Tämä edellyttää nuoria edustavien organisaatioiden ja oppilaitosten kanssa tehtävän yhteistyön tiivistämistä ja kehittämistä edelleen, työmarkkinoilla kullakin hetkellä tarvittavien taitojen kartoittamista, tietyissä työtehtävissä edellytettävien taitojen määrittelemistä sekä toimenpiteisiin ryhtymistä työpaikkojen luomiseksi nuorille sekä uskallusta luottaa nuorten kykyihin vaatimatta heiltä kokemusta, ennen kuin he ovat päässeet alkuun, jne. |
| --- | --- |

5.4

Työmarkkinaosapuolten tulisi toimia nykyistä huomattavasti aktiivisemmin nuorisotyöllisyyden edistämisessä. Tämä edellyttää nuoria edustavien organisaatioiden ja oppilaitosten kanssa tehtävän yhteistyön tiivistämistä ja kehittämistä edelleen, työmarkkinoilla kullakin hetkellä tarvittavien taitojen kartoittamista, tietyissä työtehtävissä edellytettävien taitojen määrittelemistä sekä toimenpiteisiin ryhtymistä työpaikkojen luomiseksi nuorille sekä uskallusta luottaa nuorten kykyihin vaatimatta heiltä kokemusta, ennen kuin he ovat päässeet alkuun, jne.

| 5.5 | Työmarkkinaosapuolten osallistumiseen liittyy etenkin seuraavanlaisia erityistavoitteita:






  — | Kannustetaan jäsenvaltioiden hallituksia toteuttamaan tarkoituksenmukaisia uudistuksia ja kehittämään sellaisia kansallisia politiikkoja, joilla parannetaan nuorten työmarkkinatilannetta. |
| --- | --- | --- |

5.5

Työmarkkinaosapuolten osallistumiseen liittyy etenkin seuraavanlaisia erityistavoitteita:

—

Kannustetaan jäsenvaltioiden hallituksia toteuttamaan tarkoituksenmukaisia uudistuksia ja kehittämään sellaisia kansallisia politiikkoja, joilla parannetaan nuorten työmarkkinatilannetta.

| — | Taataan kaikille nuorille mahdollisuus henkilökohtaiseen kehittymiseen vakaiden ja korkealaatuisten työpaikkojen avulla. |
| --- | --- |

—

Taataan kaikille nuorille mahdollisuus henkilökohtaiseen kehittymiseen vakaiden ja korkealaatuisten työpaikkojen avulla.

| — | Lyhennetään siirtymäaikaa koulusta varsinaiseen työelämään. |
| --- | --- |

—

Lyhennetään siirtymäaikaa koulusta varsinaiseen työelämään.

| — | Tarjotaan siirtymäkauden aikana näkymät turvallisesta tulevaisuudesta. |
| --- | --- |

—

Tarjotaan siirtymäkauden aikana näkymät turvallisesta tulevaisuudesta.

| — | Autetaan nuoria hyödyntämään rakentavasti jaksot, jolloin he ovat työttöminä tai etsivät ensimmäistä työpaikkaa. |
| --- | --- |

—

Autetaan nuoria hyödyntämään rakentavasti jaksot, jolloin he ovat työttöminä tai etsivät ensimmäistä työpaikkaa.

| — | Edistetään heikoimmassa asemassa olevien nuorisoryhmien, erityisesti koulunkäyntinsä keskeyttäneiden nuorten integroitumista. |
| --- | --- |

—

Edistetään heikoimmassa asemassa olevien nuorisoryhmien, erityisesti koulunkäyntinsä keskeyttäneiden nuorten integroitumista.

| — | Huolehditaan siitä, että työelämä voidaan sovittaa yhteen yksityis- ja perhe-elämän kanssa. |
| --- | --- |

—

Huolehditaan siitä, että työelämä voidaan sovittaa yhteen yksityis- ja perhe-elämän kanssa.

| — | Luodaan asianmukainen tasapaino joustavuuden ja turvallisuuden välillä. |
| --- | --- |

—

Luodaan asianmukainen tasapaino joustavuuden ja turvallisuuden välillä.

Työmarkkinaosapuolten osallistuminen kattaa useita eri aloja:

5.5.1   Koulutus ja opetus

| — | Valistetaan opetushallintoa, kouluja ja opettajia tarpeesta luoda aiempaa tiiviimmät yhteydet työelämään. |
| --- | --- |

—

Valistetaan opetushallintoa, kouluja ja opettajia tarpeesta luoda aiempaa tiiviimmät yhteydet työelämään.

| — | Tuetaan paikallistasolla koulujen tai yritysten ja ammattijärjestöjen organisoimia aloitteita, joiden avulla nuoret voivat saada kokemuksia työelämästä. |
| --- | --- |

—

Tuetaan paikallistasolla koulujen tai yritysten ja ammattijärjestöjen organisoimia aloitteita, joiden avulla nuoret voivat saada kokemuksia työelämästä.

| — | Käynnistetään kumppanuuksia koulujen kanssa, jotta nuorille tarjottaisiin harjoittelujaksoja yrityksissä. |
| --- | --- |

—

Käynnistetään kumppanuuksia koulujen kanssa, jotta nuorille tarjottaisiin harjoittelujaksoja yrityksissä.

| — | Kannustetaan luovaa ajattelua ja yrittäjyyttä yhteistyössä kaikkien sidosryhmien kanssa (yritysmaailma ja ammattijärjestöt mukaan luettuina). (29) |
| --- | --- |

—

Kannustetaan luovaa ajattelua ja yrittäjyyttä yhteistyössä kaikkien sidosryhmien kanssa (yritysmaailma ja ammattijärjestöt mukaan luettuina). (29)

| — | Tiedotetaan korkea-asteen oppilaitoksille paikallisista työllisyystarpeista ja niihin liittyvistä koulutus- ja pätevyysvaatimuksista. |
| --- | --- |

—

Tiedotetaan korkea-asteen oppilaitoksille paikallisista työllisyystarpeista ja niihin liittyvistä koulutus- ja pätevyysvaatimuksista.

| — | Otetaan asianomaiset nuorisoelimet ja -järjestöt mukaan nuorten integroimista työmarkkinoille koskevaan vuoropuheluun. |
| --- | --- |

—

Otetaan asianomaiset nuorisoelimet ja -järjestöt mukaan nuorten integroimista työmarkkinoille koskevaan vuoropuheluun.

5.5.2   Ammatillinen koulutus

| — | Osallistutaan aktiivisesti ammatillisten koulutusjärjestelmien suunnitteluun ja organisointiin, jotta kyettäisiin vastaamaan uudenlaista osaamista ja tietämystä koskeviin tarpeisiin ja ennakoimaan näin elinikäiseen oppimiseen liittyvät tarpeet. |
| --- | --- |

—

Osallistutaan aktiivisesti ammatillisten koulutusjärjestelmien suunnitteluun ja organisointiin, jotta kyettäisiin vastaamaan uudenlaista osaamista ja tietämystä koskeviin tarpeisiin ja ennakoimaan näin elinikäiseen oppimiseen liittyvät tarpeet.

| — | Harkitaan työehtosopimusneuvotteluissa laaja-alaisia, alueellisia ja/tai paikallisia ammatillista koulutusta ja elinikäistä oppimista koskevia sopimuksia. Siksi on tarpeen varmistaa, että jäsenvaltioiden verotusjärjestelmissä tuetaan investointeja henkiseen pääomaan. |
| --- | --- |

—

Harkitaan työehtosopimusneuvotteluissa laaja-alaisia, alueellisia ja/tai paikallisia ammatillista koulutusta ja elinikäistä oppimista koskevia sopimuksia. Siksi on tarpeen varmistaa, että jäsenvaltioiden verotusjärjestelmissä tuetaan investointeja henkiseen pääomaan.

| — | Annetaan nuorille tietoa teknisistä ammateista ja niiden työmarkkinoilla tarjoamista mahdollisuuksista. |
| --- | --- |

—

Annetaan nuorille tietoa teknisistä ammateista ja niiden työmarkkinoilla tarjoamista mahdollisuuksista.

| — | Tuetaan eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen (30) täytäntöönpanoa ja arviointia, jotta edistettäisiin nuorten suorittamien tutkintojen tunnustamista ja nuorten liikkuvuutta unionissa. |
| --- | --- |

—

Tuetaan eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen (30) täytäntöönpanoa ja arviointia, jotta edistettäisiin nuorten suorittamien tutkintojen tunnustamista ja nuorten liikkuvuutta unionissa.

5.5.3   Työharjoittelu

| — | Tarjotaan nuorille koulujen opetussuunnitelmaan sisältyviä työharjoittelujaksoja, joiden avulla nuoret voivat varhaisessa vaiheessa luoda yhteyksiä yritysmaailmaan ja työntekijöihin. |
| --- | --- |

—

Tarjotaan nuorille koulujen opetussuunnitelmaan sisältyviä työharjoittelujaksoja, joiden avulla nuoret voivat varhaisessa vaiheessa luoda yhteyksiä yritysmaailmaan ja työntekijöihin.

| — | Laaditaan työpaikkojen laatua, työskentelyoloja ja harjoittelijoiden palkkausta koskevia käytännesääntöjä ja solmitaan niitä koskevia työehtosopimuksia. |
| --- | --- |

—

Laaditaan työpaikkojen laatua, työskentelyoloja ja harjoittelijoiden palkkausta koskevia käytännesääntöjä ja solmitaan niitä koskevia työehtosopimuksia.

| — | Käynnistetään mentoritoiminta, jossa mentorit vastaavat nuorten työharjoittelijoiden ohjauksesta, jotta työharjoittelujaksot olisivat aitoja koulutustapahtumia, ja autetaan laatimaan alakohtaiset hyvät käytännesäännöt mentoritoimintaa varten. |
| --- | --- |

—

Käynnistetään mentoritoiminta, jossa mentorit vastaavat nuorten työharjoittelijoiden ohjauksesta, jotta työharjoittelujaksot olisivat aitoja koulutustapahtumia, ja autetaan laatimaan alakohtaiset hyvät käytännesäännöt mentoritoimintaa varten.

5.5.4   Työehtosopimusneuvottelut ja nuorten oikeudet

| — | Otetaan työehtosopimusneuvotteluissa unioni-, jäsenvaltio-, alue-, paikallis- tai yritystasolla huomioon tarve laatia konkreettisia politiikkoja, joilla nuorten integroitumista työmarkkinoille tuetaan ja heille tiedotetaan heidän oikeuksistaan. |
| --- | --- |

—

Otetaan työehtosopimusneuvotteluissa unioni-, jäsenvaltio-, alue-, paikallis- tai yritystasolla huomioon tarve laatia konkreettisia politiikkoja, joilla nuorten integroitumista työmarkkinoille tuetaan ja heille tiedotetaan heidän oikeuksistaan.

| — | Kiinnitetään erityistä huomiota nuoriin työntekijöihin keskusteltaessa työn organisoinnista sekä neuvoteltavissa olevista ja sovittavista järjestelyistä, jotta joustavuutta säädeltäisiin säännöillä, joista on neuvoteltu ja jotka takaavat nuorille heille välttämättömän turvallisuuden. Turvallisuusnäkökohta nuorten siirtyessä työelämään voidaan ja tulee ottaa huomioon työehtosopimusneuvotteluissa. |
| --- | --- |

—

Kiinnitetään erityistä huomiota nuoriin työntekijöihin keskusteltaessa työn organisoinnista sekä neuvoteltavissa olevista ja sovittavista järjestelyistä, jotta joustavuutta säädeltäisiin säännöillä, joista on neuvoteltu ja jotka takaavat nuorille heille välttämättömän turvallisuuden. Turvallisuusnäkökohta nuorten siirtyessä työelämään voidaan ja tulee ottaa huomioon työehtosopimusneuvotteluissa.

| — | Tuetaan työehtosopimusneuvottelujen yhteydessä neuvotteluja sellaisista opiskelijoiden työskentelyoloista, joissa otetaan huomioon joustavat työajat, asianmukainen palkkaus erityisesti harjoittelussa ja opiskeluun tarvittava aika. |
| --- | --- |

—

Tuetaan työehtosopimusneuvottelujen yhteydessä neuvotteluja sellaisista opiskelijoiden työskentelyoloista, joissa otetaan huomioon joustavat työajat, asianmukainen palkkaus erityisesti harjoittelussa ja opiskeluun tarvittava aika.

| — | Huolehditaan samassa yhteydessä mahdollisuudesta sovittaa yhteen työ- ja yksityiselämä etenkin työskentelyolojen ja -aikojen osalta. |
| --- | --- |

—

Huolehditaan samassa yhteydessä mahdollisuudesta sovittaa yhteen työ- ja yksityiselämä etenkin työskentelyolojen ja -aikojen osalta.

5.5.5   Järjestötoiminta

| — | Omaksutaan keskeinen rooli nuorisojärjestötoiminnan tukemisessa joko tukemalla yrittäjänuorten yhdistysten perustamista tai integroimalla työntekijät asianmukaisen alan organisaatioihin. |
| --- | --- |

—

Omaksutaan keskeinen rooli nuorisojärjestötoiminnan tukemisessa joko tukemalla yrittäjänuorten yhdistysten perustamista tai integroimalla työntekijät asianmukaisen alan organisaatioihin.

| — | Autetaan luomaan, tehdään tunnetuksi ja tuetaan verkostoja, jotka helpottavat viestintää nuorten ja työmarkkinaosapuolten välillä. (31) |
| --- | --- |

—

Autetaan luomaan, tehdään tunnetuksi ja tuetaan verkostoja, jotka helpottavat viestintää nuorten ja työmarkkinaosapuolten välillä. (31)

| — | Toimitaan yhteistyössä nuorisojärjestöjen kanssa, jotta ymmärrettäisiin nuorten huolenaiheet ja toiveet ja jotta heidät otettaisiin mukaan etenkin työmarkkinoita koskevien ratkaisujen etsintään. |
| --- | --- |

—

Toimitaan yhteistyössä nuorisojärjestöjen kanssa, jotta ymmärrettäisiin nuorten huolenaiheet ja toiveet ja jotta heidät otettaisiin mukaan etenkin työmarkkinoita koskevien ratkaisujen etsintään.

| — | Tunnustetaan koulun ulkopuolella nuorisojärjestöissä hankitut taidot ja valmiudet tärkeänä osana työmarkkinoille pääsyn vaatimuksia. |
| --- | --- |

—

Tunnustetaan koulun ulkopuolella nuorisojärjestöissä hankitut taidot ja valmiudet tärkeänä osana työmarkkinoille pääsyn vaatimuksia.

5.5.6   Hyvät käytänteet

| — | Vaihdetaan tietoja hyvistä käytänteistä (32) luomalla valtakunnallisia ja eurooppalaisia foorumeita, joissa otetaan kantaa yritysten, korkeakoulujen, oppilaitosten, alue- ja paikallisviranomaisten sekä yrittäjä- ja ammattijärjestöjen toteuttamiin hankkeisiin. |
| --- | --- |

—

Vaihdetaan tietoja hyvistä käytänteistä (32) luomalla valtakunnallisia ja eurooppalaisia foorumeita, joissa otetaan kantaa yritysten, korkeakoulujen, oppilaitosten, alue- ja paikallisviranomaisten sekä yrittäjä- ja ammattijärjestöjen toteuttamiin hankkeisiin.

5.5.7   Liikkuvuus

| — | Tuetaan liikkuvuutta Euroopan unionissa ja Euroopan eri maissa toimivissa yrityksissä, kerrotaan nuorille heidän oikeuksistaan, jotka liittyvät liikkumiseen unionin eri maiden välillä, ja edistetään vieraiden kielten opiskelua sekä tarjotaan mahdollisuus työstä saatujen kokemusten vaihtoon pitämällä lähtökohtana työntekijöiden oikeuksien turvaamista. (33) |
| --- | --- |

—

Tuetaan liikkuvuutta Euroopan unionissa ja Euroopan eri maissa toimivissa yrityksissä, kerrotaan nuorille heidän oikeuksistaan, jotka liittyvät liikkumiseen unionin eri maiden välillä, ja edistetään vieraiden kielten opiskelua sekä tarjotaan mahdollisuus työstä saatujen kokemusten vaihtoon pitämällä lähtökohtana työntekijöiden oikeuksien turvaamista. (33)

Bryssel 12. maaliskuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  On huomattava, että useissa jäsenvaltioissa nuorten työnteon alaikäraja on korkeampi kuin 15 vuotta.

1

(2)  Ks. http://www.etuc.org/IMG/pdf/Fram_of_actions_LLL_evaluation_report_FINAL_2006.pdf (saatavilla ainoastaan englanninkielinen versio). Ks. lisäksi aihetta koskevan eurooppalaisen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun osalta:

2

http://ec.europa.eu/employment_social/dsw/dspMain.do?lang=en.

(3)  Ks.

3

http://ec.europa.eu/employment_social/social_dialogue/docs/lf_070227_donnelly.pps;

http://ec.europa.eu/employment_social/esf/fields/education_en.htm. Lähiaikoina julkaistaan kattava tiedote osoitteessa http://ec.europa.eu/employment_social/esf/fields/partnership_en.htm.

(4)  Ks. ETSK:n 26. lokakuuta 2006 antama lausunto ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Uusi monikielisyyden puitestrategia”, esittelijä: An Le Nouail Marlière (EUVL C 324, 30.12.2006, s. 68–73)

4

(http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2006:324:0068:0073:fi:PDF).

(5)  Verrattaessa EU:ta muihin teollisuusmaihin, kuten Yhdysvaltoihin, Kanadaan tai Japaniin, voidaan todeta, että 15–24-vuotiaiden työllisyysaste vuonna 2006 oli 35,9 prosenttia, kun se oli vastaavasti 54,2 prosenttia Yhdysvalloissa, 58,7 prosenttia Kanadassa ja 41,4 prosenttia Japanissa.

5

(6)  Sosiaaliturvajärjestelmien rahoitus muodostaa erityisen merkittävän haasteen seuraavien 25 vuoden aikana, jolloin 20 miljoonaa ihmistä siirtyy pois EU:n työmarkkinoilta.

6

(7)  Vuonna 2004 Euroopassa oli neljä työikäistä kutakin eläkeläistä kohti, mutta pian suhdeluku puolittuu. Vuodesta 2015 työikäisen väestön vähentyminen jarruttaa unionin potentiaalista talouskasvua ja laskee sitä nykyisestä 2,6 prosentin (euroalue) ja 2,9 prosentin (27 jäsenvaltion EU) tasosta ainoastaan 1,25 prosenttiin vuonna 2040. Vaikutus on vielä tuntuvampi uusissa jäsenvaltioissa.

7

(8)  Työvoimaa Euroopassa käsittelevä Eurostatin tutkimus, Employment in Europe 2007, Euroopan komissio.

8

Employment in Europe 2007

(9)  ETSK on tietoinen, että viittaaminen vain nuorten työttömyysasteeseen ei anna mahdollisuutta arvioida monipuolisesti nuorten tilannetta työmarkkinoilla. Tällaiseen analyysiin pitäisi sisältyä myös nuorten työttömyysindeksi sekä nuorten työttömyysasteen vertaaminen maan yleiseen työttömyysasteeseen. Kohdassa 2.6 esitettyjä tietoja tulee pitää esimerkinomaisina; ongelmaa käsitellään perusteellisemmin muun muassa tutkimuksessa Employment in Europe 2007.

9

Employment in Europe 2007

(10)  Economic Outlook, syksy 2007, Businesseurope, s. 14.

10

Economic Outlook

(11)  Työvoimaa Euroopassa käsittelevä Eurostatin tutkimus, Employment in Europe 2007, Euroopan komissio.

11

Employment in Europe 2007

(12)  Ks. ”Nuorten saaminen täysipainoisemmin mukaan koulutukseen, työelämään ja yhteiskunnan toimintaan” (KOM(2007) 498 lopullinen).

12

(13)  Tiedonantoon ”Nuorten saaminen täysipainoisemmin mukaan koulutukseen, työelämään ja yhteiskunnan toimintaan” liittyvä komission työasiakirja (SEC(2007) 1093).

13

(14)  Mainittakoon esimerkinomaisesti, että noin 400 000 eurooppalaista, jotka ovat hankkineet tieteellisen tai teknologian alan koulutuksen, asuvat Amerikassa, ja lähes kymmenen prosenttia 1,45 miljoonasta tohtorinväitöskirjan Yhdysvalloissa suorittaneista on EU:sta peräisin olevia opiskelijoita.

14

(15)  On huomattava, että useissa jäsenvaltioissa nuorten työnteon alaikäraja on korkeampi kuin 15 vuotta.

15

(16)  Työvoimaa Euroopassa käsittelevä Eurostatin tutkimus.

16

(17)  Mt.

17

(18)  Ks. ETSK:n lausuntoluonnos ”Yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategia vuosiksi 2007–2012”, asiakokonaisuus SOC/258, esittelijä: Ágnes Cser.

18

(19)  Naisten työllisyysaste on 15 prosenttia miesten työllisyysastetta alempi.

19

(20)  Ks. valmisteilla oleva ETSK:n lausunto ”Naisten ja miesten välinen palkkakuilu”, asiakokonaisuus SOC/284.

20

(21)  Tiedonannon ”Nuorten saaminen täysipainoisemmin mukaan koulutukseen, työelämään ja yhteiskunnan toimintaan” liittyvä komission työasiakirja (SEC(2007) 1093).

21

(22)  ETSK:n 12. heinäkuuta 2007 antama lausunto aiheesta ”Ensisijaisten ryhmien työllistäminen (Lissabonin strategia)”; esittelijä: Wolfgang Greif (EUVL C 256, 27.10.2007).

22

(http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:256:0093:0101:fi:PDF).

(23)  EU:ssa lähes 16 prosenttia nuorista keskeyttää koulunkäynnin. Luku poikkeaa huomattavasti vuodesta 2000, jolloin koulunkäynnin keskeyttäneitä oli 10 prosenttia. Määrä vaihtelee jäsenvaltioittain ja on erityisen korkea Välimeren alueen maissa ja alhaisempi Skandinavian maissa sekä eräissä Keski- ja Itä-Euroopan maissa.

23

(24)  Mainittakoon esimerkkeinä ranskalaiset hankkeet tieteellisten ja teknisten alojen kiinnostuksen lisäämiseksi nuorten keskuudessa (ks. http://halde-prod.gaya.fr/repertoire-bonnes-pratiques-initiatives-86/consulter-90/bonne-pratique-91/scientifiques-techniques-9109.html), ”Passi työelämään” (ks. http://halde-prod.gaya.fr/repertoire-bonnes-pratiques-initiatives-86/consulter-90/initiatives-92/autres-95/emploi-pour-9154.html?var_recherche=d %E9favoris %E9s), ”Toimintaan perustuva opettaminen” Dijonin kauppakorkeakoulu (ks. http://halde-prod.gaya.fr/repertoire-bonnes-pratiques-initiatives-86/consulter-90/bonne-pratique-91/action-ecole-9207.html), työharjoittelijoiden antaminen oppilaitosten vastuulle (ks. http://halde-prod.gaya.fr/repertoire-bonnes-pratiques-initiatives-86/consulter-90/bonne-pratique-91/sous-responsablite-9225.html), sekä työllisyysfoorumit kontaktien luomiseksi yritysten ja epäsuotuisassa asemassa olevista kaupunginosista lähtöisin olevien, tutkinnon suorittaneiden nuorten kesken (ks. http://halde-prod.gaya.fr/repertoire-bonnes-pratiques-initiatives-86/consulter-90/initiatives-92/autres-95/emploi-pour-9192.html).

24

(25)  Ks. http://portal.wko.at/wk/format_detail.wk?AngID=1&StID=314163&DstID=0.

25

(26)  Ks. http://portal.wko.at/wk/sn_detail.wk?AngID=1&DocID=729805&StID=345901.

26

(27)  ETSK:n 17.1.2008 antama lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — Nuorten saaminen täysipainoisemmin mukaan koulutukseen, työelämään ja yhteiskunnan toimintaan”, esittelijä: Pavel Trantina.

27

(28)  Ks. alaviite 3.

28

(29)  Ks. aiheesta ETSK:n 25. lokakuuta 2007 antama lausunto ”Yrittäjyyttä suosiva ajattelutapa ja Lissabonin ohjelma” (oma-aloitteinen lausunto), esittelijä: Madi Sharma ja apulaisesittelijä: Jan Olsson (EUVL C 44, 16.2.2008, s. 84–90) (http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2008:044:0084:0090:fi:PDF).

29

(30)  Ks. ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi” (KOM(2006) 479 lopullinen).

30

(31)  Tässä yhteydessä mainittakoon esimerkinomaisesti nuorten yrittäjien eurooppalainen keskusjärjestö (European Confederation of Junior Enterprises) (http://www.jadenet.org/), JA-YE Europe (Junior Achievement Young Enterprise) (http://www.ja-ye.org/Main/Default.aspx?Template=TTitle.ascx) sekä Eurocadres'n Starpro-aloite opiskelijoille ja nuorille tutkinnon suorittaneille (http://www.eurocadres.org/en/p_ms_in_europe/students_and_young_graduates).

31

European Confederation of Junior Enterprises

Junior Achievement Young Enterprise

(32)  Yksi esimerkki hyvistä käytänteistä on Businesseuropen yhdessä yhteistyökumppaneidensa kanssa käynnistämä kokeilu aiheesta ”Yrittäjähengen kannustaminen ja yrittäjyyskoulutuksen tukeminen”. Kokeilu tarjoaa esimerkkejä hyvistä alan käytänteistä Euroopassa ja edistää lisäksi kasvu- ja työllisyysstrategiassa sekä Euroopan komission tiedonannossa ”Yrittäjyyttä suosivan ajattelutavan edistäminen koulutuksessa” ja sen Oslon suosituksissa vahvistettuja tavoitteita.

32

(33)  Työmarkkinaosapuolet ovat aina ilmaisseet tukensa Erasmus- ja Erasmus Mundus -ohjelmien periaatteille sekä Euroopan komission aloitteelle ”Erasmus nuorille yrittäjille”.

33

---

| 9.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 204/103 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 204/103

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Pitkäaikaishoidon yleisen saatavuuden turvaaminen ja ikääntyneille tarkoitettujen pitkäaikaishoitojärjestelmien kestävä rahoitus

(2008/C 204/21)

Neuvoston tuleva puheenjohtajavaltio Slovenia pyysi 19. syyskuuta 2007 päivätyssä kirjeessään EY:n perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan lausunnon aiheesta

Pitkäaikaishoidon yleisen saatavuuden turvaaminen ja ikääntyneille tarkoitettujen pitkäaikaishoitojärjestelmien kestävä rahoitus (valmisteleva lausunto).

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 21. helmikuuta 2008. Esittelijä oli Waltraud Klasnic.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. maaliskuuta 2008 pitämässään 443. täysistunnossa (maaliskuun 13. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 99 ääntä puolesta yhden pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

1.1   Päätelmät

| 1.1.1 | Hoidontarve on elämään kuuluva riski, jonka seurauksia yksittäishenkilön on erittäin vaikea kantaa yksin ja jonka hallinta siis edellyttää solidaarista yhteisvastuuta. (1) |
| --- | --- |

1.1.1

Hoidontarve on elämään kuuluva riski, jonka seurauksia yksittäishenkilön on erittäin vaikea kantaa yksin ja jonka hallinta siis edellyttää solidaarista yhteisvastuuta. (1)

| 1.1.2 | Yhteisvastuun toteuttamismuodosta on päätettävä ensisijaisesti jäsenvaltio- ja aluekohtaisesti siten, että otetaan huomioon kulloisetkin perherakenteet ja verotusjärjestelmät, työllisyystilanne, liikkuvuus, asuntotilanne, väestöntiheys sekä vakiintuneet käytänteet ja asenteet. |
| --- | --- |

1.1.2

Yhteisvastuun toteuttamismuodosta on päätettävä ensisijaisesti jäsenvaltio- ja aluekohtaisesti siten, että otetaan huomioon kulloisetkin perherakenteet ja verotusjärjestelmät, työllisyystilanne, liikkuvuus, asuntotilanne, väestöntiheys sekä vakiintuneet käytänteet ja asenteet.

| 1.1.3 | Koska jäsenvaltioiden ongelmat ovat kuitenkin samankaltaisia ja asiaan liittyy myös rajatylittäviä kysymyksiä, aihetta on järkevää ja tarpeellista käsitellä Euroopan unionin toimielimissä. Erityisen tärkeä merkitys on esimerkiksi avoimen koordinointimenetelmän mukaisella kokemustenvaihdolla, ja muutamissa tapauksissa tarvitaan myös lainsäädäntötoimia. |
| --- | --- |

1.1.3

Koska jäsenvaltioiden ongelmat ovat kuitenkin samankaltaisia ja asiaan liittyy myös rajatylittäviä kysymyksiä, aihetta on järkevää ja tarpeellista käsitellä Euroopan unionin toimielimissä. Erityisen tärkeä merkitys on esimerkiksi avoimen koordinointimenetelmän mukaisella kokemustenvaihdolla, ja muutamissa tapauksissa tarvitaan myös lainsäädäntötoimia.

| 1.1.4 | Terveydenhoitokustannusten tapaan myös pitkäaikaishoidon kustannukset syntyvät suurelta osin ihmisten viimeisten elinvuosien aikana. Tätä kehitystä ei ole osattu ottaa riittävän hyvin huomioon nykyisiä sosiaaliturvajärjestelmiä (terveydenhoito- ja eläkejärjestelmiä) suunniteltaessa. Tämän ristiriidan korjaamiseen liittyy vaikeita sukupolvien välistä oikeudenmukaisuutta ja solidaarisuutta koskevia kysymyksiä, joiden ratkaiseminen edellyttää valistus-, koulutus- ja tiedotustoimia sekä poliittisia toimenpiteitä. (2) |
| --- | --- |

1.1.4

Terveydenhoitokustannusten tapaan myös pitkäaikaishoidon kustannukset syntyvät suurelta osin ihmisten viimeisten elinvuosien aikana. Tätä kehitystä ei ole osattu ottaa riittävän hyvin huomioon nykyisiä sosiaaliturvajärjestelmiä (terveydenhoito- ja eläkejärjestelmiä) suunniteltaessa. Tämän ristiriidan korjaamiseen liittyy vaikeita sukupolvien välistä oikeudenmukaisuutta ja solidaarisuutta koskevia kysymyksiä, joiden ratkaiseminen edellyttää valistus-, koulutus- ja tiedotustoimia sekä poliittisia toimenpiteitä. (2)

| 1.1.5 | Tavoitteena on oltava, että Euroopassa myös hoitoa tarvitsevat ikäihmiset ja erittäin iäkkäät vanhukset voivat elää elämisen arvoista ja turvattua elämää ja vanheta arvokkaasti. Samalla on sukupolvien välisen solidaarisuuden mukaisesti kiinnitettävä huomiota siihen, ettei tästä aiheudu jälkipolville sellaista taakkaa, jota ne eivät pysty kantamaan. |
| --- | --- |

1.1.5

Tavoitteena on oltava, että Euroopassa myös hoitoa tarvitsevat ikäihmiset ja erittäin iäkkäät vanhukset voivat elää elämisen arvoista ja turvattua elämää ja vanheta arvokkaasti. Samalla on sukupolvien välisen solidaarisuuden mukaisesti kiinnitettävä huomiota siihen, ettei tästä aiheudu jälkipolville sellaista taakkaa, jota ne eivät pysty kantamaan.

1.2   Suositukset

| 1.2.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kehottaa Eurooppa-neuvostoa ja komissiota käsittelemään väestön ikääntymiseen liittyviä ongelmia pikaisesti yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, jotta voidaan taata, että kaikki ikääntyneet saavat tarpeidensa mukaista tukea ja laadukasta hoitoa. |
| --- | --- |

1.2.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kehottaa Eurooppa-neuvostoa ja komissiota käsittelemään väestön ikääntymiseen liittyviä ongelmia pikaisesti yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, jotta voidaan taata, että kaikki ikääntyneet saavat tarpeidensa mukaista tukea ja laadukasta hoitoa.

| 1.2.2 | Jotta pitkäaikaishoidon haasteisiin voidaan vastata, tarvitaan useita toimenpiteitä. Tärkeitä ovat muun muassa seuraavat näkökohdat: | Rahoitus ja kustannusten kohtuullisuus







  — | On taattava käytännössä, että laadukkaat hoitopalvelut ovat yleisesti myös niiden saatavilla, joilla on erityisiä vaikeuksia päästä hoitoon tai joiden tulot ovat pienet. |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2

Jotta pitkäaikaishoidon haasteisiin voidaan vastata, tarvitaan useita toimenpiteitä. Tärkeitä ovat muun muassa seuraavat näkökohdat:

Rahoitus ja kustannusten kohtuullisuus

—

On taattava käytännössä, että laadukkaat hoitopalvelut ovat yleisesti myös niiden saatavilla, joilla on erityisiä vaikeuksia päästä hoitoon tai joiden tulot ovat pienet.

| — | On kehitettävä kestäviä rahoitusjärjestelmiä, jotta ihmisten ei tarvitse kantaa tätä elämään kuuluvaa riskiä yksin. Järjestelmien on kuitenkin oltava sellaisia, että yhteiskunnalla on niihin varaa, eivätkä ne saa rasittaa jälkipolvia kohtuuttomasti. |
| --- | --- |

—

On kehitettävä kestäviä rahoitusjärjestelmiä, jotta ihmisten ei tarvitse kantaa tätä elämään kuuluvaa riskiä yksin. Järjestelmien on kuitenkin oltava sellaisia, että yhteiskunnalla on niihin varaa, eivätkä ne saa rasittaa jälkipolvia kohtuuttomasti.

| — | Hoitotarpeen tulevaa kasvua tulee hillitä mahdollisimman tehokkaasti edistämällä ennaltaehkäisy- ja varautumistoimia. Lähtökohtana on oltava laaja-alainen ennaltaehkäisyn käsitys, jossa yhdistyvät sekä ennalta ehkäisevän terveydenhoidon ja taloudellisen tilanteen turvaamisen näkökohdat että sosiaaliturvaa ja arkielämän vaatimien kykyjen vahvistamista koskevat kysymykset. |
| --- | --- |

—

Hoitotarpeen tulevaa kasvua tulee hillitä mahdollisimman tehokkaasti edistämällä ennaltaehkäisy- ja varautumistoimia. Lähtökohtana on oltava laaja-alainen ennaltaehkäisyn käsitys, jossa yhdistyvät sekä ennalta ehkäisevän terveydenhoidon ja taloudellisen tilanteen turvaamisen näkökohdat että sosiaaliturvaa ja arkielämän vaatimien kykyjen vahvistamista koskevat kysymykset.

| — | On kannustettava yhä enemmän yksityisiin varautumistoimiin ja luotava esimerkiksi oman talouden turvaamiseen tähtääviä järjestelyjä suosivia verokannustimia. |
| --- | --- |

—

On kannustettava yhä enemmän yksityisiin varautumistoimiin ja luotava esimerkiksi oman talouden turvaamiseen tähtääviä järjestelyjä suosivia verokannustimia.

| | Hoito- ja palvelutarjonta







  — | On huolehdittava tarpeidenmukaisesti eriytetyn hoitotarjonnan kehittämisestä myös niillä alueilla, jotka tällä hetkellä ovat tältä osin muita huonommassa asemassa. |
| --- | --- | --- |

Hoito- ja palvelutarjonta

—

On huolehdittava tarpeidenmukaisesti eriytetyn hoitotarjonnan kehittämisestä myös niillä alueilla, jotka tällä hetkellä ovat tältä osin muita huonommassa asemassa.

| — | Olemassa olevia perhe- ja naapuriverkostoja, jotka nykyään tekevät suuren osan hoitotyöstä, on edistettävä ja vahvistettava esimerkiksi kouluttamalla ja tukemalla omaisia. |
| --- | --- |

—

Olemassa olevia perhe- ja naapuriverkostoja, jotka nykyään tekevät suuren osan hoitotyöstä, on edistettävä ja vahvistettava esimerkiksi kouluttamalla ja tukemalla omaisia.

| — | Kansalaisjärjestöt, sosiaalis-taloudelliset aloitteet ja osuuskuntarakenteet on nivottava entistä tiiviimmin mukaan hoito- ja hoivatyöhön. |
| --- | --- |

—

Kansalaisjärjestöt, sosiaalis-taloudelliset aloitteet ja osuuskuntarakenteet on nivottava entistä tiiviimmin mukaan hoito- ja hoivatyöhön.

| — | On edistettävä erityisesti vapaaehtoista hoito- ja hoivatyötä, etenkin vapaaehtoistyöntekijöille suunnatun koulutuksen avulla. |
| --- | --- |

—

On edistettävä erityisesti vapaaehtoista hoito- ja hoivatyötä, etenkin vapaaehtoistyöntekijöille suunnatun koulutuksen avulla.

| — | Hoitopalveluiden tarjoajien terve kilpailu lisännee palveluita tarvitsevien valinnanvapautta ja edistänee tarjonnan kehittämistä asetettujen laatuvaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Hoitopalveluiden tarjoajien terve kilpailu lisännee palveluita tarvitsevien valinnanvapautta ja edistänee tarjonnan kehittämistä asetettujen laatuvaatimusten mukaisesti.

| — | Ikääntyneet ja hoitoa tarvitsevat on integroitava nykyistä tiiviimmin yhteiskunnan verkostoihin. Tämä on tärkeää myös hyväksikäytön ja kaltoinkohtelun ehkäisemiseksi. |
| --- | --- |

—

Ikääntyneet ja hoitoa tarvitsevat on integroitava nykyistä tiiviimmin yhteiskunnan verkostoihin. Tämä on tärkeää myös hyväksikäytön ja kaltoinkohtelun ehkäisemiseksi.

| — | Tulee kehittää parhaisiin käytänteisiin perustuvia malleja hoitolaitoksissa ja kotihoidossa annettavaa palliatiivista hoitoa varten. |
| --- | --- |

—

Tulee kehittää parhaisiin käytänteisiin perustuvia malleja hoitolaitoksissa ja kotihoidossa annettavaa palliatiivista hoitoa varten.

| — | Saattohoitoa tulee kehittää. |
| --- | --- |

—

Saattohoitoa tulee kehittää.

| | Hoito- ja hoivahenkilöstö







  — | Hoito- ja hoivatyön henkilöstöresurssit tulee turvata erityisesti huolehtimalla hoitotyövoiman hyvästä koulutuksesta, parantamalla työolosuhteita ja lisäämällä hoitoammattien arvostusta. |
| --- | --- | --- |

Hoito- ja hoivahenkilöstö

—

Hoito- ja hoivatyön henkilöstöresurssit tulee turvata erityisesti huolehtimalla hoitotyövoiman hyvästä koulutuksesta, parantamalla työolosuhteita ja lisäämällä hoitoammattien arvostusta.

| — | Hankitun pätevyyden tunnustamista eri puolilla EU:ta on helpotettava. |
| --- | --- |

—

Hankitun pätevyyden tunnustamista eri puolilla EU:ta on helpotettava.

| — | Komissiota kehotetaan tarkistamaan säädöksiä, jotka koskevat hoitoon liittyviä rajatylittäviä kysymyksiä, esimerkiksi hoitopalveluiden käyttöä ulkomailla tai hoitotyövoiman muuttoa maasta toiseen. |
| --- | --- |

—

Komissiota kehotetaan tarkistamaan säädöksiä, jotka koskevat hoitoon liittyviä rajatylittäviä kysymyksiä, esimerkiksi hoitopalveluiden käyttöä ulkomailla tai hoitotyövoiman muuttoa maasta toiseen.

| — | Pimeän työn poistamiseksi on ryhdyttävä toimenpiteisiin, jotta tähän asti laittomasti tarjotut hoitopalvelut saatettaisiin laillisten työsuhteiden piiriin. Tässä yhteydessä on otettava huomioon yksityistalouksissa teetettävän työn erityisluonne. |
| --- | --- |

—

Pimeän työn poistamiseksi on ryhdyttävä toimenpiteisiin, jotta tähän asti laittomasti tarjotut hoitopalvelut saatettaisiin laillisten työsuhteiden piiriin. Tässä yhteydessä on otettava huomioon yksityistalouksissa teetettävän työn erityisluonne.

| | Omaishoito







  — | Hoidon ja huolenpidon järjestämiseen omais- tai vapaaehtoisvoimin (3) on kannustettava yhä voimakkaammin. |
| --- | --- | --- |

Omaishoito

—

Hoidon ja huolenpidon järjestämiseen omais- tai vapaaehtoisvoimin (3) on kannustettava yhä voimakkaammin.

| — | On kehitettävä dementiaa ja vanhuusiän masennusta koskevia strategioita ja palveluita, sillä nämä sairaudet kuuluvat nykyään perheiden ja hoitojärjestelmien suurimpiin haasteisiin. |
| --- | --- |

—

On kehitettävä dementiaa ja vanhuusiän masennusta koskevia strategioita ja palveluita, sillä nämä sairaudet kuuluvat nykyään perheiden ja hoitojärjestelmien suurimpiin haasteisiin.

| — | Perhe- ja työelämän yhteensovittamista on helpotettava työssä käyville omaishoitajille tarkoitetuin tukitoimin ja heidän taakkaansa huojentavin järjestelyin (esimerkiksi ikääntyneille tarkoitetut päiväkeskukset suurissa yrityksissä, virkistysmahdollisuudet ja kotihoitopalvelut). |
| --- | --- |

—

Perhe- ja työelämän yhteensovittamista on helpotettava työssä käyville omaishoitajille tarkoitetuin tukitoimin ja heidän taakkaansa huojentavin järjestelyin (esimerkiksi ikääntyneille tarkoitetut päiväkeskukset suurissa yrityksissä, virkistysmahdollisuudet ja kotihoitopalvelut).

| | Sääntely, standardit ja laatu







  — | Kaikkia vanhustenhoidon osa-alueita varten on kehitettävä laatustandardit, ja riippumattomien organisaatioiden tai valvontaviranomaisten on taattava, että niiden noudattamista valvotaan tehokkaasti. |
| --- | --- | --- |

Sääntely, standardit ja laatu

—

Kaikkia vanhustenhoidon osa-alueita varten on kehitettävä laatustandardit, ja riippumattomien organisaatioiden tai valvontaviranomaisten on taattava, että niiden noudattamista valvotaan tehokkaasti.

| — | Tällä tavoin pyritään myös varmistamaan, että yksityisissä ja julkisissa hoitolaitoksissa kunnioitetaan ihmisoikeuksia ja ihmisarvoa ja että hoitoa tarvitsevien heikentynyttä toimintakykyä ja riippuvuutta palveluista ei käytetä hyväksi. |
| --- | --- |

—

Tällä tavoin pyritään myös varmistamaan, että yksityisissä ja julkisissa hoitolaitoksissa kunnioitetaan ihmisoikeuksia ja ihmisarvoa ja että hoitoa tarvitsevien heikentynyttä toimintakykyä ja riippuvuutta palveluista ei käytetä hyväksi.

| | Tieto- ja viestintätekniikan käyttö







  — | Tieto- ja viestintätekniikan, telematiikan ja teknisten apuvälineiden käyttöä hoitoalalla tulee edistää siten, että eettiset näkökohdat otetaan huomioon. |
| --- | --- | --- |

Tieto- ja viestintätekniikan käyttö

—

Tieto- ja viestintätekniikan, telematiikan ja teknisten apuvälineiden käyttöä hoitoalalla tulee edistää siten, että eettiset näkökohdat otetaan huomioon.

2.   Taustaa

| 2.1 | Neuvoston puheenjohtajavaltio Slovenia haluaa jatkaa unioninlaajuista keskustelua väestörakenteen muutoksen hallinnasta ja aikoo kiinnittää huomiota erityisesti sukupolvien väliseen solidaarisuuteen. Nuorten, keski-ikäisten ja vanhojen sukupolvien prosentuaalinen suhde muuttuu, ja ikääntyneiden osuus kasvaa jatkuvasti. Muutamilla paikkakunnilla nykyinen nuorten sukupolvi on kooltaan enää vain puolet toisen maailmansodan jälkeen syntyneestä sukupolvesta. Tämä herättää joukon sukupolvien väliseen solidaarisuuteen ja rinnakkaiseloon liittyviä kysymyksiä. Nykyisen elämäntavan ja työnjaon vuoksi (etenkin kaupungeissa) sukupolvien keskinäiset suhteet hankaloituvat ja yhteydet sukupolvien välillä heikkenevät ja muuttuvat merkittävästi. Eri sukupolvia käsitellään yhä enemmän toisistaan erillään ja niiden saavuttamien oikeuksien näkökulmasta. Vääränlainen reaktio voi tässä yhteydessä johtaa jopa sukupolvien väliseen konfliktiin. |
| --- | --- |

2.1

Neuvoston puheenjohtajavaltio Slovenia haluaa jatkaa unioninlaajuista keskustelua väestörakenteen muutoksen hallinnasta ja aikoo kiinnittää huomiota erityisesti sukupolvien väliseen solidaarisuuteen. Nuorten, keski-ikäisten ja vanhojen sukupolvien prosentuaalinen suhde muuttuu, ja ikääntyneiden osuus kasvaa jatkuvasti. Muutamilla paikkakunnilla nykyinen nuorten sukupolvi on kooltaan enää vain puolet toisen maailmansodan jälkeen syntyneestä sukupolvesta. Tämä herättää joukon sukupolvien väliseen solidaarisuuteen ja rinnakkaiseloon liittyviä kysymyksiä. Nykyisen elämäntavan ja työnjaon vuoksi (etenkin kaupungeissa) sukupolvien keskinäiset suhteet hankaloituvat ja yhteydet sukupolvien välillä heikkenevät ja muuttuvat merkittävästi. Eri sukupolvia käsitellään yhä enemmän toisistaan erillään ja niiden saavuttamien oikeuksien näkökulmasta. Vääränlainen reaktio voi tässä yhteydessä johtaa jopa sukupolvien väliseen konfliktiin.

| 2.2 | Neuvoston puheenjohtajavaltio Slovenia aikoo järjestää (28. tai 29. huhtikuuta 2008) sukupolvien välistä solidaarisuutta ja rinnakkaiseloa käsittelevän konferenssin, jossa keskitytään seuraaviin aiheisiin:






  1) | sukupolvien välinen solidaarisuus terveydenhuollon, perhe-elämän ja asuntorakentamisen näkökulmasta |
| --- | --- | --- |

2.2

Neuvoston puheenjohtajavaltio Slovenia aikoo järjestää (28. tai 29. huhtikuuta 2008) sukupolvien välistä solidaarisuutta ja rinnakkaiseloa käsittelevän konferenssin, jossa keskitytään seuraaviin aiheisiin:

1)

sukupolvien välinen solidaarisuus terveydenhuollon, perhe-elämän ja asuntorakentamisen näkökulmasta

| 2) | ikääntyneille tarjottava pitkäaikaishoito. |
| --- | --- |

2)

ikääntyneille tarjottava pitkäaikaishoito.

| 2.3 | Edellä mainittuun kohtaan 1) liittyen neuvoston puheenjohtajavaltio Slovenia on pyytänyt Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan valmistelevan lausunnon aiheesta ”Pitkäaikaishoidon yleisen saatavuuden turvaaminen ja ikääntyneille tarkoitettujen pitkäaikaishoitojärjestelmien kestävä rahoitus”. |
| --- | --- |

2.3

Edellä mainittuun kohtaan 1) liittyen neuvoston puheenjohtajavaltio Slovenia on pyytänyt Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan valmistelevan lausunnon aiheesta ”Pitkäaikaishoidon yleisen saatavuuden turvaaminen ja ikääntyneille tarkoitettujen pitkäaikaishoitojärjestelmien kestävä rahoitus”.

3.   Pitkäaikaishoidon haaste Euroopan unionissa

| 3.1 | Pitkäaikaishoito kuuluu kaikkien Euroopan unionin jäsenvaltioiden keskeisiin sosiaali- ja yhteiskuntapoliittisiin haasteisiin. Siksi se on otettava asianmukaisesti huomioon myös EU:n toimielinten asialistalla. |
| --- | --- |

3.1

Pitkäaikaishoito kuuluu kaikkien Euroopan unionin jäsenvaltioiden keskeisiin sosiaali- ja yhteiskuntapoliittisiin haasteisiin. Siksi se on otettava asianmukaisesti huomioon myös EU:n toimielinten asialistalla.

| 3.2 | Euroopan unionin toimielimet ovat — jäsenvaltioiden toimivaltuuksiin puuttumatta — toteuttaneet lukuisia tätä aihetta koskeneita aloitteita (4) ja edistäneet vastavuoroista kokemustenvaihtoa erityisesti avoimen koordinointimenetelmän (5) avulla. Ponnisteluja tulee jatkaa ja tehostaa. ETSK pitää avoimen koordinointimenetelmän yhteydessä tärkeimpänä sitä, että työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan toimijat otetaan mukaan toimintaan. |
| --- | --- |

3.2

Euroopan unionin toimielimet ovat — jäsenvaltioiden toimivaltuuksiin puuttumatta — toteuttaneet lukuisia tätä aihetta koskeneita aloitteita (4) ja edistäneet vastavuoroista kokemustenvaihtoa erityisesti avoimen koordinointimenetelmän (5) avulla. Ponnisteluja tulee jatkaa ja tehostaa. ETSK pitää avoimen koordinointimenetelmän yhteydessä tärkeimpänä sitä, että työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan toimijat otetaan mukaan toimintaan.

| 3.3 | Jäsenvaltioiden laatimat maakohtaiset kertomukset osoittavat, että erilaisista lähtökohdista ja edellytyksistä huolimatta haasteet ovat useimmissa maissa pitkälti samanlaisia. Näin ollen on myös järkevää tehdä yhteistyötä ratkaisumallien löytämiseksi. |
| --- | --- |

3.3

Jäsenvaltioiden laatimat maakohtaiset kertomukset osoittavat, että erilaisista lähtökohdista ja edellytyksistä huolimatta haasteet ovat useimmissa maissa pitkälti samanlaisia. Näin ollen on myös järkevää tehdä yhteistyötä ratkaisumallien löytämiseksi.

| 3.4 | Lisäksi maakohtaisissa kertomuksissa vahvistetaan EU:n yhdessä sopimat tavoitteet, jotka koskevat palveluiden yleistä saatavuutta ja laadukkuutta sekä järjestelmien rahoituksen kestävyyttä. Nämä tavoitteet ovat myös tämän lausunnon lähtökohta. |
| --- | --- |

3.4

Lisäksi maakohtaisissa kertomuksissa vahvistetaan EU:n yhdessä sopimat tavoitteet, jotka koskevat palveluiden yleistä saatavuutta ja laadukkuutta sekä järjestelmien rahoituksen kestävyyttä. Nämä tavoitteet ovat myös tämän lausunnon lähtökohta.

4.   Demografiset ja yhteiskunnalliset taustatekijät

| 4.1 | Pitkäaikaishoidon lisääntyvät haasteet ovat tulosta kehityssuuntauksista, jotka pahentavat ongelmaa monin eri tavoin. |
| --- | --- |

4.1

Pitkäaikaishoidon lisääntyvät haasteet ovat tulosta kehityssuuntauksista, jotka pahentavat ongelmaa monin eri tavoin.

| 4.2 | Koska elinajanodote nousee jatkuvasti, erittäin iäkkäiden (yli 80-vuotiaiden) määrä yhteiskunnassamme kasvaa voimakkaasti: kasvun ennustetaan olevan 17,1 prosenttia vuosina 2005–2010 ja 57 prosenttia vuosina 2010–2030. Näin ollen Euroopassa on vuonna 2030 lähes 34,7 miljoonaa yli 80-vuotiasta, kun heitä nykyään on 18,8 miljoonaa. Vuonna 1975 yli 80-vuotiaiden osuus EU:n jäsenvaltioiden kokonaisväestöstä oli vain 2 prosenttia, mutta vuonna 2050 se on 11,8 prosenttia. (6) |
| --- | --- |

4.2

Koska elinajanodote nousee jatkuvasti, erittäin iäkkäiden (yli 80-vuotiaiden) määrä yhteiskunnassamme kasvaa voimakkaasti: kasvun ennustetaan olevan 17,1 prosenttia vuosina 2005–2010 ja 57 prosenttia vuosina 2010–2030. Näin ollen Euroopassa on vuonna 2030 lähes 34,7 miljoonaa yli 80-vuotiasta, kun heitä nykyään on 18,8 miljoonaa. Vuonna 1975 yli 80-vuotiaiden osuus EU:n jäsenvaltioiden kokonaisväestöstä oli vain 2 prosenttia, mutta vuonna 2050 se on 11,8 prosenttia. (6)

| 4.3 | Yhteisistä suuntauksista huolimatta jäsenvaltioissa ja niiden välillä on myös erittäin suuria eroja. Esimerkiksi miesten elinajanodote vaihtelee jäsenvaltioittain 65,4:stä 77,9 vuoteen ja naisten 75,4:stä 83,8 vuoteen. |
| --- | --- |

4.3

Yhteisistä suuntauksista huolimatta jäsenvaltioissa ja niiden välillä on myös erittäin suuria eroja. Esimerkiksi miesten elinajanodote vaihtelee jäsenvaltioittain 65,4:stä 77,9 vuoteen ja naisten 75,4:stä 83,8 vuoteen.

| 4.4 | Lisäksi yhä useammat iäkkäät ihmiset elävät yksin, koska he ovat jääneet leskeksi tai perheenjäsenet ovat muuttaneet pois. EU:n ja jäsenvaltioiden muilla politiikanaloilla edistämä liikkuvuus (esimerkiksi jäsenvaltioiden välillä), asettaakin hoito- ja hoiva-alalle lisähaasteita. |
| --- | --- |

4.4

Lisäksi yhä useammat iäkkäät ihmiset elävät yksin, koska he ovat jääneet leskeksi tai perheenjäsenet ovat muuttaneet pois. EU:n ja jäsenvaltioiden muilla politiikanaloilla edistämä liikkuvuus (esimerkiksi jäsenvaltioiden välillä), asettaakin hoito- ja hoiva-alalle lisähaasteita.

| 4.5 | Alhainen syntyvyys (vuonna 1960 lähes kaikkien jäsenvaltioiden syntyvyysaste oli välttämätöntä 2,1:tä prosenttia korkeampi, kun taas vuonna 2003 syntyvyys jäi alle sen joka ikisessä jäsenvaltiossa) vähentää sukupolvien keskinäisen tuen mahdollisuuksia (hoidon tarvitsijoiden määrä suhteessa mahdollisiin hoitajiin) ja näin ollen myös omaishoidon mahdollisuuksia. Lisäksi se vaikeuttaa entisestään ammattihoitajien tarpeen kattamista työmarkkinoilla. Tällainen kehitys myös kärjistää pitkäaikaishoidon rahoituskysymystä. |
| --- | --- |

4.5

Alhainen syntyvyys (vuonna 1960 lähes kaikkien jäsenvaltioiden syntyvyysaste oli välttämätöntä 2,1:tä prosenttia korkeampi, kun taas vuonna 2003 syntyvyys jäi alle sen joka ikisessä jäsenvaltiossa) vähentää sukupolvien keskinäisen tuen mahdollisuuksia (hoidon tarvitsijoiden määrä suhteessa mahdollisiin hoitajiin) ja näin ollen myös omaishoidon mahdollisuuksia. Lisäksi se vaikeuttaa entisestään ammattihoitajien tarpeen kattamista työmarkkinoilla. Tällainen kehitys myös kärjistää pitkäaikaishoidon rahoituskysymystä.

| 4.6 | Toinen väestörakenteen ja yhteiskunnan muutokseen liittyvä näkökohta, jonka vuoksi monia omaisten ja erityisesti naisten aikaisemmin hoitamia hoivatehtäviä ei tulevaisuudessa enää voida ainakaan entisessä määrin hoitaa omaisvoimin, ovat perherakenteiden muuttuminen ja naisten työssäkäynnin lisääntyminen. (7) |
| --- | --- |

4.6

Toinen väestörakenteen ja yhteiskunnan muutokseen liittyvä näkökohta, jonka vuoksi monia omaisten ja erityisesti naisten aikaisemmin hoitamia hoivatehtäviä ei tulevaisuudessa enää voida ainakaan entisessä määrin hoitaa omaisvoimin, ovat perherakenteiden muuttuminen ja naisten työssäkäynnin lisääntyminen. (7)

| 4.7 | Aiempaa paremmat lääketieteelliset mahdollisuudet ovat olennainen elinajanodotetta ja elämänlaatua parantava tekijä. Useimmiten lääketieteelliset hoidot nostavat elinajanodotetta huomattavasti mutta eivät takaa paranemista. Näin ollen runsaasti hoitoa vaativat krooniset tai pitkäaikaiset sairaudet lisääntyvät. |
| --- | --- |

4.7

Aiempaa paremmat lääketieteelliset mahdollisuudet ovat olennainen elinajanodotetta ja elämänlaatua parantava tekijä. Useimmiten lääketieteelliset hoidot nostavat elinajanodotetta huomattavasti mutta eivät takaa paranemista. Näin ollen runsaasti hoitoa vaativat krooniset tai pitkäaikaiset sairaudet lisääntyvät.

| 4.8 | Erityinen haaste ovat dementiatapausten lisääntyminen, sillä dementiapotilaat tarvitsevat pitkäaikaista hoitoa ja hoitokustannukset ovat suuret, sekä vanhuusiän masennus, joka usein liittyy dementiaan ja asettaa hoidolle samankaltaisia vaatimuksia. Tarvitaankin erityispalveluita ja -laitoksia, joissa dementia- ja masennuspotilaita voidaan hoitaa arvokkaasti ja potilasta kunnioittaen. Tämä on erittäin tärkeää siksi, että riski sairastua vanhuusiän dementiaan kasvaa suhteellisesti elinajanodotteen noustessa. Huolestuttavaa on myös vanhusten itsemurhien lisääntyminen. |
| --- | --- |

4.8

Erityinen haaste ovat dementiatapausten lisääntyminen, sillä dementiapotilaat tarvitsevat pitkäaikaista hoitoa ja hoitokustannukset ovat suuret, sekä vanhuusiän masennus, joka usein liittyy dementiaan ja asettaa hoidolle samankaltaisia vaatimuksia. Tarvitaankin erityispalveluita ja -laitoksia, joissa dementia- ja masennuspotilaita voidaan hoitaa arvokkaasti ja potilasta kunnioittaen. Tämä on erittäin tärkeää siksi, että riski sairastua vanhuusiän dementiaan kasvaa suhteellisesti elinajanodotteen noustessa. Huolestuttavaa on myös vanhusten itsemurhien lisääntyminen.

| 4.9 | Yhteiskunnallisten olosuhteiden lisäksi hoitoa tarvitsevien asenteet, vaatimukset ja kyvyt muuttuvat sitä mukaa kuin uudet sukupolvet alkavat tarvita hoitoa. Tämä dynamiikka on otettava huomioon tulevaisuuteen suuntautuvia lähestymistapoja kehitettäessä. |
| --- | --- |

4.9

Yhteiskunnallisten olosuhteiden lisäksi hoitoa tarvitsevien asenteet, vaatimukset ja kyvyt muuttuvat sitä mukaa kuin uudet sukupolvet alkavat tarvita hoitoa. Tämä dynamiikka on otettava huomioon tulevaisuuteen suuntautuvia lähestymistapoja kehitettäessä.

5.   Eriytettyjen hoitopalveluiden saatavuuden varmistaminen

| 5.1 | Pitkäaikaishoidossa on kyse sellaisten ihmisten tukemisesta, jotka eivät pysty elämään itsenäistä elämää ja ovat arkiaskareissaan riippuvaisia muiden avusta. Avuntarve voi ulottua liikkumisen helpottamisesta ja sosiaalipalveluista ostosten tekoon, ruoanvalmistukseen ja muihin kotitöihin sekä edelleen peseytymiseen ja syömiseen. Tällaiseen pitkäaikaishoitoon ei välttämättä tarvita lääketieteellistä pätevyyttä, ja siksi se monissa jäsenvaltioissa jätetään usein omaisten, yleensä aviopuolison ja lasten, huoleksi. Pitkäaikaishoito onkin edelleen suurimmaksi osaksi omaisten vastuulla. |
| --- | --- |

5.1

Pitkäaikaishoidossa on kyse sellaisten ihmisten tukemisesta, jotka eivät pysty elämään itsenäistä elämää ja ovat arkiaskareissaan riippuvaisia muiden avusta. Avuntarve voi ulottua liikkumisen helpottamisesta ja sosiaalipalveluista ostosten tekoon, ruoanvalmistukseen ja muihin kotitöihin sekä edelleen peseytymiseen ja syömiseen. Tällaiseen pitkäaikaishoitoon ei välttämättä tarvita lääketieteellistä pätevyyttä, ja siksi se monissa jäsenvaltioissa jätetään usein omaisten, yleensä aviopuolison ja lasten, huoleksi. Pitkäaikaishoito onkin edelleen suurimmaksi osaksi omaisten vastuulla.

| 5.2 | Jo aiemmin tässä lausunnossa esitetyistä syistä tulevaisuudessa ei kuitenkaan voida enää odottaa, että omaiset huolehtivat hoitotehtävistä samassa määrin kuin ennen. Näin ollen yhä useampi heikko vanhus tarvitsee ammattimaista hoitoa, jota annetaan joko hoitoa tarvitsevan kotona tai erityisessä hoitolaitoksessa. |
| --- | --- |

5.2

Jo aiemmin tässä lausunnossa esitetyistä syistä tulevaisuudessa ei kuitenkaan voida enää odottaa, että omaiset huolehtivat hoitotehtävistä samassa määrin kuin ennen. Näin ollen yhä useampi heikko vanhus tarvitsee ammattimaista hoitoa, jota annetaan joko hoitoa tarvitsevan kotona tai erityisessä hoitolaitoksessa.

| 5.3 | Pitkäaikaishoito voidaan järjestää monin eri tavoin. Se voi olla paitsi omaishoitoa myös kotona, päiväkeskuksissa, ryhmäasunnoissa, erityisissä hoitolaitoksissa tai sairaaloissa annettavaa ammattimaista hoitoa. Yleensä hoidon tarpeessa olevat tarvitsevat monenlaista lääketieteellistä ja muuta hoitoa, mikä edellyttää omaisten sekä hoito- ja lääkintähenkilöstön hyvää yhteistyötä. Hoidon koordinoinnilla on tällöin tärkeä merkitys (rajapintojen hallinta, yksilöllinen palveluohjaus). |
| --- | --- |

5.3

Pitkäaikaishoito voidaan järjestää monin eri tavoin. Se voi olla paitsi omaishoitoa myös kotona, päiväkeskuksissa, ryhmäasunnoissa, erityisissä hoitolaitoksissa tai sairaaloissa annettavaa ammattimaista hoitoa. Yleensä hoidon tarpeessa olevat tarvitsevat monenlaista lääketieteellistä ja muuta hoitoa, mikä edellyttää omaisten sekä hoito- ja lääkintähenkilöstön hyvää yhteistyötä. Hoidon koordinoinnilla on tällöin tärkeä merkitys (rajapintojen hallinta, yksilöllinen palveluohjaus).

| 5.4 | Pitkäaikaishoidon palvelutarjonnassa yhden vaihtoehdon strategia ei ole järkevä. Koska hoidon tarvitsijoiden tarpeet ovat erilaiset, tarjolla on oltava myös erilaisia palveluita. Tarjottavien palveluiden luonteen, järjestämisen ja vaikutusten osalta on erittäin tärkeää hyödyntää muissa maissa saatuja kokemuksia. |
| --- | --- |

5.4

Pitkäaikaishoidon palvelutarjonnassa yhden vaihtoehdon strategia ei ole järkevä. Koska hoidon tarvitsijoiden tarpeet ovat erilaiset, tarjolla on oltava myös erilaisia palveluita. Tarjottavien palveluiden luonteen, järjestämisen ja vaikutusten osalta on erittäin tärkeää hyödyntää muissa maissa saatuja kokemuksia.

| 5.5 | Ihmisten tulee voida valita hoitomuoto ja palveluntarjoaja mahdollisimman vapaasti. Tämä edellyttää paitsi mahdollisimman monipuolista palvelutarjontaa myös suotuisien toimintaedellytysten luomista lukuisille yksityisille, yleishyödyllisille ja julkisille palveluntarjoajille. Lisäksi on edistettävä palveluntarjoajien keskinäistä kilpailua, jotta tarjonta paranee jatkuvasti. Jotta kilpailu ei kuitenkaan koidu hoidettavien haitaksi, sitä on käytävä asetettujen laatustandardien rajoissa ja standardien noudattamista on myös valvottava. |
| --- | --- |

5.5

Ihmisten tulee voida valita hoitomuoto ja palveluntarjoaja mahdollisimman vapaasti. Tämä edellyttää paitsi mahdollisimman monipuolista palvelutarjontaa myös suotuisien toimintaedellytysten luomista lukuisille yksityisille, yleishyödyllisille ja julkisille palveluntarjoajille. Lisäksi on edistettävä palveluntarjoajien keskinäistä kilpailua, jotta tarjonta paranee jatkuvasti. Jotta kilpailu ei kuitenkaan koidu hoidettavien haitaksi, sitä on käytävä asetettujen laatustandardien rajoissa ja standardien noudattamista on myös valvottava.

| 5.6 | Yksittäisten jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmät vaikuttavat siihen, millaista hoitoa missäkin käytetään. Jos esimerkiksi hoitolaitoksiin osoitetaan enemmän varoja kuin kotihoitoon, hoitolaitoksissa myös asuu enemmän ihmisiä. |
| --- | --- |

5.6

Yksittäisten jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmät vaikuttavat siihen, millaista hoitoa missäkin käytetään. Jos esimerkiksi hoitolaitoksiin osoitetaan enemmän varoja kuin kotihoitoon, hoitolaitoksissa myös asuu enemmän ihmisiä.

| 5.7 | Periaatteessa kotihoito tulee monestakin syystä asettaa laitoshoidon edelle. Monet ihmiset toivovat voivansa asua kotona myös vanhuudenpäivinään ja sairastaessaan. Lisäksi kotihoito on laitoshoitoa edullisempaa, jos se hoidetaan omaisvoimin. Tämä ei kuitenkaan saa johtaa siihen, että omaisia ja erityisesti naisia painostetaan kantamaan hoitotaakka yksin. |
| --- | --- |

5.7

Periaatteessa kotihoito tulee monestakin syystä asettaa laitoshoidon edelle. Monet ihmiset toivovat voivansa asua kotona myös vanhuudenpäivinään ja sairastaessaan. Lisäksi kotihoito on laitoshoitoa edullisempaa, jos se hoidetaan omaisvoimin. Tämä ei kuitenkaan saa johtaa siihen, että omaisia ja erityisesti naisia painostetaan kantamaan hoitotaakka yksin.

| 5.8 | Tavoitteena tulisi olla kaikkien osapuolten kannalta mahdollisimman hyvän hoitomuodon löytäminen kussakin yksilöllisessä tilanteessa. Joissakin tapauksissa laitoshoito on kuitenkin ainoa vaihtoehto. |
| --- | --- |

5.8

Tavoitteena tulisi olla kaikkien osapuolten kannalta mahdollisimman hyvän hoitomuodon löytäminen kussakin yksilöllisessä tilanteessa. Joissakin tapauksissa laitoshoito on kuitenkin ainoa vaihtoehto.

6.   Hoitojärjestelmien rahoitus

| 6.1 | Hoitojärjestelmien rahoitustavoissa on tällä hetkellä huomattavia jäsenvaltioiden välisiä ja osittain myös sisäisiä eroja. Tämä johtuu siitä, että vastuu pitkäaikaishoidosta jakautuu usein erilaisille julkisille elimille, hoito rahoitetaan eri talousarvioista ja palvelut tuotetaan yleensä paikallistasolla. Lisäksi sosiaaliturva- ja verotusjärjestelmät sekä yksityiset vakuutusjärjestelmät ovat erilaisia. |
| --- | --- |

6.1

Hoitojärjestelmien rahoitustavoissa on tällä hetkellä huomattavia jäsenvaltioiden välisiä ja osittain myös sisäisiä eroja. Tämä johtuu siitä, että vastuu pitkäaikaishoidosta jakautuu usein erilaisille julkisille elimille, hoito rahoitetaan eri talousarvioista ja palvelut tuotetaan yleensä paikallistasolla. Lisäksi sosiaaliturva- ja verotusjärjestelmät sekä yksityiset vakuutusjärjestelmät ovat erilaisia.

| 6.2 | Pitkäaikaishoidon rahoitusjärjestelmät ovat riippuvaisia kansallisista ja alueellisista olosuhteista ja poliittisista strategioista, ja siksi ne pysyvät erilaisina myös lähitulevaisuudessa. Koska rahoitusjärjestelmäkysymystä pohditaan parhaillaan monissa maissa, on tärkeää ja hyödyllistä vaihtaa kokemuksia yksittäisten rahoitusvälineiden (esimerkiksi vakuutusjärjestelmien ja verokannustinten) sekä palvelujärjestelmien (esimerkiksi henkilökohtaiset hoitobudjetit, rahaetuudet ja luontoisetuudet) toteutuksesta ja vaikutuksesta. |
| --- | --- |

6.2

Pitkäaikaishoidon rahoitusjärjestelmät ovat riippuvaisia kansallisista ja alueellisista olosuhteista ja poliittisista strategioista, ja siksi ne pysyvät erilaisina myös lähitulevaisuudessa. Koska rahoitusjärjestelmäkysymystä pohditaan parhaillaan monissa maissa, on tärkeää ja hyödyllistä vaihtaa kokemuksia yksittäisten rahoitusvälineiden (esimerkiksi vakuutusjärjestelmien ja verokannustinten) sekä palvelujärjestelmien (esimerkiksi henkilökohtaiset hoitobudjetit, rahaetuudet ja luontoisetuudet) toteutuksesta ja vaikutuksesta.

| 6.3 | Hoidon pitkäaikaisen rahoituksen avainkysymys lienee, miten pitkäaikaishoidon kustannusten nousua onnistutaan hillitsemään. Tavoitteen saavuttamiseksi voitaisiin harkita seuraavia toimia ja strategioita:






  — | omaishoidon resurssien ylläpitäminen ja vahvistaminen erityisesti kannustinjärjestelmin ja hoitotaakkaa huojentavin järjestelyin (esimerkiksi lyhytaikaiset hoitopalvelut, hoitajien lomitukset ja päivähoitokeskukset) |
| --- | --- | --- |

6.3

Hoidon pitkäaikaisen rahoituksen avainkysymys lienee, miten pitkäaikaishoidon kustannusten nousua onnistutaan hillitsemään. Tavoitteen saavuttamiseksi voitaisiin harkita seuraavia toimia ja strategioita:

—

omaishoidon resurssien ylläpitäminen ja vahvistaminen erityisesti kannustinjärjestelmin ja hoitotaakkaa huojentavin järjestelyin (esimerkiksi lyhytaikaiset hoitopalvelut, hoitajien lomitukset ja päivähoitokeskukset)

| — | tarjottavien hoito- ja hoivapalveluiden ja niiden tehokkuuden jatkuva kehittäminen ja parantaminen |
| --- | --- |

—

tarjottavien hoito- ja hoivapalveluiden ja niiden tehokkuuden jatkuva kehittäminen ja parantaminen

| — | kilpailua edistävien rakenteiden luominen (sinne, missä se on mahdollista ja järkevää), jotta kilpailun avulla voidaan lisätä kustannustietoisuutta ja kannustaa palveluiden kehittämiseen |
| --- | --- |

—

kilpailua edistävien rakenteiden luominen (sinne, missä se on mahdollista ja järkevää), jotta kilpailun avulla voidaan lisätä kustannustietoisuutta ja kannustaa palveluiden kehittämiseen

| — | kattavan ennaltaehkäisykäsityksen omaksuminen hoitoalalla; ennaltaehkäisyn tulisi ulottua ennalta ehkäisevästä terveydenhoidosta ja loukkaantumisriskien vähentämisestä (kaatumisten ehkäiseminen kotioloissa) yksityisiin toimiin oman talouden turvaamiseksi sekä edelleen uusien sosiaalisten tukiverkostojen luomiseen vanhuudenpäivinä ja arkielämän vaatimien (esimerkiksi kotitöihin liittyvien) kykyjen vahvistamiseen |
| --- | --- |

—

kattavan ennaltaehkäisykäsityksen omaksuminen hoitoalalla; ennaltaehkäisyn tulisi ulottua ennalta ehkäisevästä terveydenhoidosta ja loukkaantumisriskien vähentämisestä (kaatumisten ehkäiseminen kotioloissa) yksityisiin toimiin oman talouden turvaamiseksi sekä edelleen uusien sosiaalisten tukiverkostojen luomiseen vanhuudenpäivinä ja arkielämän vaatimien (esimerkiksi kotitöihin liittyvien) kykyjen vahvistamiseen

| — | vapaaehtoistoiminnan lisääminen hoitotyössä (esimerkiksi naapuriapu, ystävä- ja saattajapalvelut, hoitoapu ja saattohoito) ja sukupolvien välisten näkökohtien vuoksi myös koululaisten ja nuorten osallistumisen edistäminen |
| --- | --- |

—

vapaaehtoistoiminnan lisääminen hoitotyössä (esimerkiksi naapuriapu, ystävä- ja saattajapalvelut, hoitoapu ja saattohoito) ja sukupolvien välisten näkökohtien vuoksi myös koululaisten ja nuorten osallistumisen edistäminen

| — | teknisten apuvälineiden käytön lisääminen hoidossa sekä tieto- ja viestintätekniikan soveltaminen (esimerkiksi älykotiratkaisut). |
| --- | --- |

—

teknisten apuvälineiden käytön lisääminen hoidossa sekä tieto- ja viestintätekniikan soveltaminen (esimerkiksi älykotiratkaisut).

7.   Pitkäaikaishoidon laatu

| 7.1 | Myös avun tarpeessa olevilla on oikeus saada palvelua. Näin ollen Euroopan unioni on asettanut tavoitteekseen taata laadukkaan ja kestävän hoidon saatavuuden. (8) |
| --- | --- |

7.1

Myös avun tarpeessa olevilla on oikeus saada palvelua. Näin ollen Euroopan unioni on asettanut tavoitteekseen taata laadukkaan ja kestävän hoidon saatavuuden. (8)

| 7.2 | Jäsenvaltioiden laatimien kertomusten perusteella hoitoalan laatustandardeissa on tällä hetkellä suuria eroja sen suhteen, miten ne on muotoiltu, miten sitovia ne ovat oikeudellisesti ja sovelletaanko niitä valtakunnallisesti vai alueellisesti. Useimpien maiden mukaan standardeja on liian vähän ja sääntely on riittämätöntä. |
| --- | --- |

7.2

Jäsenvaltioiden laatimien kertomusten perusteella hoitoalan laatustandardeissa on tällä hetkellä suuria eroja sen suhteen, miten ne on muotoiltu, miten sitovia ne ovat oikeudellisesti ja sovelletaanko niitä valtakunnallisesti vai alueellisesti. Useimpien maiden mukaan standardeja on liian vähän ja sääntely on riittämätöntä.

| 7.3 | Rahoituksen tapaan myös laatukysymyksissä kansalliset ja alueelliset järjestelyt säilytetään jatkossakin. Nimenomaan näissä kysymyksissä jäsenvaltiot voisivat kuitenkin saada EU:n laajuisesta kokemustenvaihdosta arvokkaita virikkeitä ja vertailupohjaa kansallisia ja alueellisia järjestelyjä ajatellen. ETSK kehottaakin käynnistämään yhteisen unioninlaajuisen hankkeen ja kehittämään pitkäaikaishoitoa koskevat laatukriteerit, joita jäsenvaltiot voivat käyttää ohjenuorana omia standardeja laatiessaan ja joissa otetaan huomioon hoitoa tarvitsevien ja hoitohenkilöstön liikkuvuuden lisääntyminen. |
| --- | --- |

7.3

Rahoituksen tapaan myös laatukysymyksissä kansalliset ja alueelliset järjestelyt säilytetään jatkossakin. Nimenomaan näissä kysymyksissä jäsenvaltiot voisivat kuitenkin saada EU:n laajuisesta kokemustenvaihdosta arvokkaita virikkeitä ja vertailupohjaa kansallisia ja alueellisia järjestelyjä ajatellen. ETSK kehottaakin käynnistämään yhteisen unioninlaajuisen hankkeen ja kehittämään pitkäaikaishoitoa koskevat laatukriteerit, joita jäsenvaltiot voivat käyttää ohjenuorana omia standardeja laatiessaan ja joissa otetaan huomioon hoitoa tarvitsevien ja hoitohenkilöstön liikkuvuuden lisääntyminen.

8.   Pitkäaikaishoidon työmarkkinat

| 8.1 | Terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon osuus Euroopan unionin kokonaistyöllisyydestä on huomattava (9,7 prosenttia vuonna 2001). Lisäksi näille aloille luotiin 15 jäsenvaltion muodostamassa EU:ssa 1,7 miljoonaa uutta työpaikkaa vuosina 1997–2002. Hoito- ja hoiva-alan eurooppalaiset työmarkkinat ovat suuret. Osittain kyse on laillisista markkinoista, mutta muutamilla aloilla tehdään myös laitonta työtä. |
| --- | --- |

8.1

Terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon osuus Euroopan unionin kokonaistyöllisyydestä on huomattava (9,7 prosenttia vuonna 2001). Lisäksi näille aloille luotiin 15 jäsenvaltion muodostamassa EU:ssa 1,7 miljoonaa uutta työpaikkaa vuosina 1997–2002. Hoito- ja hoiva-alan eurooppalaiset työmarkkinat ovat suuret. Osittain kyse on laillisista markkinoista, mutta muutamilla aloilla tehdään myös laitonta työtä.

| 8.2 | Hoitoala tarjoaa työllistymismahdollisuuksia myös sellaisille väestöryhmille, joiden asema työmarkkinoilla on usein heikko (naiset, jotka haluavat palata työelämään, maahanmuuttajanaiset jne.). ETSK kehottaa ottamaan tämän huomioon sekä työmarkkinoiden tukemiseen tähtäävissä jäsenvaltioiden ohjelmissa että unionin työllisyysohjelmissa (uudelleenkoulutus, pätevöityminen). |
| --- | --- |

8.2

Hoitoala tarjoaa työllistymismahdollisuuksia myös sellaisille väestöryhmille, joiden asema työmarkkinoilla on usein heikko (naiset, jotka haluavat palata työelämään, maahanmuuttajanaiset jne.). ETSK kehottaa ottamaan tämän huomioon sekä työmarkkinoiden tukemiseen tähtäävissä jäsenvaltioiden ohjelmissa että unionin työllisyysohjelmissa (uudelleenkoulutus, pätevöityminen).

| 8.3 | Henkilökohtaiset kotona teetettävät palvelut ovat kasvava markkina-ala. Työnjakoon perustuvassa yhteiskunnassa ne mahdollistavat usein työntekoa koskevat valinnat ja saattavat helpottaa joissain tapauksissa työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista. Kotona teetettävä työ on työmuoto, joka poikkeaa hieman tavanomaisesta työantaja–työntekijä-suhteesta. Siltä osin onkin tarpeen poistaa pimeä työ ja luoda tarkoituksenmukaiset puitteet laillisille työsuhteille. |
| --- | --- |

8.3

Henkilökohtaiset kotona teetettävät palvelut ovat kasvava markkina-ala. Työnjakoon perustuvassa yhteiskunnassa ne mahdollistavat usein työntekoa koskevat valinnat ja saattavat helpottaa joissain tapauksissa työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista. Kotona teetettävä työ on työmuoto, joka poikkeaa hieman tavanomaisesta työantaja–työntekijä-suhteesta. Siltä osin onkin tarpeen poistaa pimeä työ ja luoda tarkoituksenmukaiset puitteet laillisille työsuhteille.

| 8.4 | ETSK suosittaa, että Euroopan sosiaalirahaston varoja käytetään koulutustoimiin, jotta voidaan myös parantaa terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon työpaikkojen laatua pitkällä aikavälillä, ehkäistä ennenaikaista siirtymistä pois työelämästä sekä parantaa palveluketjun laatua ja joustavuutta ja siten myös tehokkuutta. Koulutustoimien tulee koskea myös vapaaehtoistyöntekijöitä. |
| --- | --- |

8.4

ETSK suosittaa, että Euroopan sosiaalirahaston varoja käytetään koulutustoimiin, jotta voidaan myös parantaa terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon työpaikkojen laatua pitkällä aikavälillä, ehkäistä ennenaikaista siirtymistä pois työelämästä sekä parantaa palveluketjun laatua ja joustavuutta ja siten myös tehokkuutta. Koulutustoimien tulee koskea myös vapaaehtoistyöntekijöitä.

| 8.5 | Euroopan työmarkkinoiden edistämiseksi on pyrittävä hoitoalan tutkintojen mahdollisimman nopeaan ja epäbyrokraattiseen vastavuoroiseen tunnustamiseen. |
| --- | --- |

8.5

Euroopan työmarkkinoiden edistämiseksi on pyrittävä hoitoalan tutkintojen mahdollisimman nopeaan ja epäbyrokraattiseen vastavuoroiseen tunnustamiseen.

| 8.6 | Hoito- ja hoivatyö on fyysisesti ja psyykkisesti raskasta, ja siksi hoitohenkilöstön tukeminen ja työtaakan huojentaminen on tärkeää, jotta voidaan taata hoidon laatu ja edistää hoitajien pysymistä työelämässä. Ylirasittumisen vaara on hoitoalalla erittäin suuri. Hoitaminen ja hoivaaminen on vaativaa työtä, joka edellyttää mahdollisimman hyviä työolosuhteita, josta on maksettava asianmukainen korvaus ja joka ansaitsee yhteiskunnan arvostuksen. |
| --- | --- |

8.6

Hoito- ja hoivatyö on fyysisesti ja psyykkisesti raskasta, ja siksi hoitohenkilöstön tukeminen ja työtaakan huojentaminen on tärkeää, jotta voidaan taata hoidon laatu ja edistää hoitajien pysymistä työelämässä. Ylirasittumisen vaara on hoitoalalla erittäin suuri. Hoitaminen ja hoivaaminen on vaativaa työtä, joka edellyttää mahdollisimman hyviä työolosuhteita, josta on maksettava asianmukainen korvaus ja joka ansaitsee yhteiskunnan arvostuksen.

| 8.7 | Hoito- ja hoivatyötä tekevät pääosin naiset, ja siksi se on otettava huomioon naisten tukemiseen ja sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamiseen tähtäävissä EU:n toimissa. |
| --- | --- |

8.7

Hoito- ja hoivatyötä tekevät pääosin naiset, ja siksi se on otettava huomioon naisten tukemiseen ja sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamiseen tähtäävissä EU:n toimissa.

9.   Hoitotyön sekä perhe- ja työelämän yhteensovittaminen

| 9.1 | Aiheesta ”Perhe ja väestökehitys” (9) antamassaan lausunnossa ETSK käsittelee perusteellisesti Euroopan unionin väestörakenteen muutoksia ja niiden vaikutuksia perheisiin. Väestörakenteen muutos johtaa siihen, että tulevaisuudessa yhä useampien on työnsä ohella huolehdittava iäkkäiden omaistensa hoidosta. Tämän vuoksi hoitopalveluita kehitettäessä olisi kiinnitettävä huomiota myös siihen, että huojennetaan omaishoitajien taakkaa ja taataan mahdollisuus sovittaa työ- ja hoitovelvoitteet yhteen entistä paremmin. |
| --- | --- |

9.1

Aiheesta ”Perhe ja väestökehitys” (9) antamassaan lausunnossa ETSK käsittelee perusteellisesti Euroopan unionin väestörakenteen muutoksia ja niiden vaikutuksia perheisiin. Väestörakenteen muutos johtaa siihen, että tulevaisuudessa yhä useampien on työnsä ohella huolehdittava iäkkäiden omaistensa hoidosta. Tämän vuoksi hoitopalveluita kehitettäessä olisi kiinnitettävä huomiota myös siihen, että huojennetaan omaishoitajien taakkaa ja taataan mahdollisuus sovittaa työ- ja hoitovelvoitteet yhteen entistä paremmin.

| 9.2 | Työmarkkinaosapuolet voivat edistää keskustelua työssä käyvien omaishoitajien taakkaa helpottavista toimenpiteistä, jotka ovat käytännössä osoittautuneet hyviksi. (10) |
| --- | --- |

9.2

Työmarkkinaosapuolet voivat edistää keskustelua työssä käyvien omaishoitajien taakkaa helpottavista toimenpiteistä, jotka ovat käytännössä osoittautuneet hyviksi. (10)

10.   Saattohoito ja arvokas kuolema

| 10.1 | Elämän päättymistä koskevia pohdintoja ei pitäisi jättää huomiotta yhteiskunnan ikääntymisestä käytävässä keskustelussa. Ikääntyneitä koskevien YK:n periaatteiden mukaisesti kaikilla ihmisillä tulee olla oikeus mahdollisimman ihmisarvoiseen kuolemaan, joka on myös heidän kulttuurinsa arvojärjestelmän mukainen. |
| --- | --- |

10.1

Elämän päättymistä koskevia pohdintoja ei pitäisi jättää huomiotta yhteiskunnan ikääntymisestä käytävässä keskustelussa. Ikääntyneitä koskevien YK:n periaatteiden mukaisesti kaikilla ihmisillä tulee olla oikeus mahdollisimman ihmisarvoiseen kuolemaan, joka on myös heidän kulttuurinsa arvojärjestelmän mukainen.

| 10.2 | ETSK on ottanut aiheeseen kantaa lausunnossaan ”Saattohoito esimerkkinä vapaaehtoistoiminnasta Euroopassa” (11) ja viittaa tässä yhteydessä siinä tekemiinsä ehdotuksiin. (12) |
| --- | --- |

10.2

ETSK on ottanut aiheeseen kantaa lausunnossaan ”Saattohoito esimerkkinä vapaaehtoistoiminnasta Euroopassa” (11) ja viittaa tässä yhteydessä siinä tekemiinsä ehdotuksiin. (12)

11.   Väkivalta hoitotilanteissa

| 11.1 | ETSK on juuri äskettäin käsitellyt koti- ja laitoshoitoon liittyviä väkivaltaongelmia lausunnossaan ”Ikääntyneiden kaltoinkohtelu” (13). Lausunnossa esitetään erilaisia aloitteita, joihin komitea niin ikään viittaa tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

11.1

ETSK on juuri äskettäin käsitellyt koti- ja laitoshoitoon liittyviä väkivaltaongelmia lausunnossaan ”Ikääntyneiden kaltoinkohtelu” (13). Lausunnossa esitetään erilaisia aloitteita, joihin komitea niin ikään viittaa tässä yhteydessä.

12.   Kokemustenvaihto avoimen koordinointimenetelmän, tutkimusprojektien ja muiden toimien avulla

| 12.1 | Koska pitkäaikaishoitoa koskevan yhteisöpolitiikan luominen on oikeudellisesti mahdotonta, ETSK korostaa, että avoin koordinointimenetelmä on erittäin tärkeä keino tukea laadukkaan, kaikkien saatavissa olevan ja kestävän pitkäaikaishoidon nykyaikaistamis- ja kehittämistavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

12.1

Koska pitkäaikaishoitoa koskevan yhteisöpolitiikan luominen on oikeudellisesti mahdotonta, ETSK korostaa, että avoin koordinointimenetelmä on erittäin tärkeä keino tukea laadukkaan, kaikkien saatavissa olevan ja kestävän pitkäaikaishoidon nykyaikaistamis- ja kehittämistavoitteiden saavuttamista.

| 12.2 | ETSK on aiemmin antamassaan lausunnossa jo todennut, mihin aiheisiin (14) analysoinnissa ja kokemustenvaihdossa tulisi keskittyä. |
| --- | --- |

12.2

ETSK on aiemmin antamassaan lausunnossa jo todennut, mihin aiheisiin (14) analysoinnissa ja kokemustenvaihdossa tulisi keskittyä.

| 12.3 | ETSK on lausunnossaan ”Kohti tutkimuksen seitsemättä puiteohjelmaa: demografisiin muutoksiin liittyvät tutkimustarpeet — ikäihmisten elämänlaatu ja teknologiatarpeet” (15) todennut, että ennaltaehkäisy- ja hoitomahdollisuuksia, hoitoammattien vaatimaa pätevyyttä, hoitopalveluiden tarjontaa, teknisiä ratkaisuja sekä omaisten tukemista koskevan tutkimuksen tarve on erittäin suuri. Lausunnossa esitetyt tutkimuskysymykset samoin kuin kehotus laatia hoitoalalle yhdenmukaistetut eurooppalaiset käsitemääritelmät ovat edelleen ajankohtaisia. |
| --- | --- |

12.3

ETSK on lausunnossaan ”Kohti tutkimuksen seitsemättä puiteohjelmaa: demografisiin muutoksiin liittyvät tutkimustarpeet — ikäihmisten elämänlaatu ja teknologiatarpeet” (15) todennut, että ennaltaehkäisy- ja hoitomahdollisuuksia, hoitoammattien vaatimaa pätevyyttä, hoitopalveluiden tarjontaa, teknisiä ratkaisuja sekä omaisten tukemista koskevan tutkimuksen tarve on erittäin suuri. Lausunnossa esitetyt tutkimuskysymykset samoin kuin kehotus laatia hoitoalalle yhdenmukaistetut eurooppalaiset käsitemääritelmät ovat edelleen ajankohtaisia.

| 12.4 | Lisäksi tarvitaan työpajoja, konferensseja ja muita vastaavia tilaisuuksia, jotta voidaan edistää jäsenvaltioiden kokemustenvaihtoa ja toimintastrategioiden kehittämistä. |
| --- | --- |

12.4

Lisäksi tarvitaan työpajoja, konferensseja ja muita vastaavia tilaisuuksia, jotta voidaan edistää jäsenvaltioiden kokemustenvaihtoa ja toimintastrategioiden kehittämistä.

| 12.5 | Myös yhteistyötä OECD:n ja WHO:n kaltaisten kansainvälisten organisaatioiden kanssa on edistettävä. |
| --- | --- |

12.5

Myös yhteistyötä OECD:n ja WHO:n kaltaisten kansainvälisten organisaatioiden kanssa on edistettävä.

13.   Yhteisön lainsäädäntö

| 13.1 | Vaikka pitkäaikaishoito ei kuulu suoraan yhteisön lainsäädännön piiriin, muita aloja koskeva lainsäädäntö vaikuttaa siihen ratkaisevasti. Muita lainsäädännön aloja kehitettäessä tulisikin pohtia myös toimien vaikutuksia pitkäaikaishoitoon. |
| --- | --- |

13.1

Vaikka pitkäaikaishoito ei kuulu suoraan yhteisön lainsäädännön piiriin, muita aloja koskeva lainsäädäntö vaikuttaa siihen ratkaisevasti. Muita lainsäädännön aloja kehitettäessä tulisikin pohtia myös toimien vaikutuksia pitkäaikaishoitoon.

| 13.2 | Hoitoalaan kohdistuvat erityisesti kilpailun ja hoitotakuun aiheuttamat ristipaineet. Siksi siihen on kiinnitettävä asianmukaista huomiota keskusteltaessa rajatylittävistä palveluista, työlainsäädännöstä, peruspalveluista ja yleishyödyllisistä palveluista. |
| --- | --- |

13.2

Hoitoalaan kohdistuvat erityisesti kilpailun ja hoitotakuun aiheuttamat ristipaineet. Siksi siihen on kiinnitettävä asianmukaista huomiota keskusteltaessa rajatylittävistä palveluista, työlainsäädännöstä, peruspalveluista ja yleishyödyllisistä palveluista.

Bryssel 13. maaliskuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ks. Komission ja neuvoston yhteinen kertomus ”Kansallisten toimintasuunnitelmien tukeminen terveydenhuollon ja vanhustenhoidon tulevaisuutta ajatellen”, CS 7166/03, maaliskuu 2003.

1

(2)  Ks. ETSK:n 13. joulukuuta 2007 antama lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — Sukupolvien välisen solidaarisuuden edistäminen”, esittelijä: Luca Jahier (CESE 1711/2007 — SOC/277).

2

Jahier

(3)  Vapaaehtoistyön tukemista käsitellään myös ETSK:n 13. joulukuuta 2006 antamassa lausunnossa ”Vapaaehtoistoiminta, sen rooli ja vaikutukset eurooppalaisessa yhteiskunnassa”, esittelijä: Erika Koller (EUVL C 325, 30.12.2006).

3

Koller

(4)  Euroopan unionin neuvoston laatima ”Sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskeva yhteinen raportti 2007”, Brysselissä vuonna 2006 järjestetty konferenssi pitkäaikaishoidosta ja sen yhteydessä käyty ajatusten- ja kokemustenvaihto Atlantin toisella puolella sijaitsevien kumppanimaiden kanssa, vuonna 2005 pidetty konferenssi ikääntyneiden pitkäaikaishoidosta jne.

4

(5)  Ks. myös Komission 20. huhtikuuta 2004 antama tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle ”Sosiaalisen suojelun uudistaminen laadukkaan, helposti saatavilla olevan ja kestävän terveydenhoidon ja pitkäaikaishoidon kehittämiseksi: kansallisten strategioiden tukeminen avoimen koordinointimenetelmän avulla”, KOM(2004) 304 lopullinen, ja ETSK siitä 28. lokakuuta 2004 antama lausunto, esittelijä: Paolo Braghin (EUVL C 120, 20.5.2005).

5

Braghin

(6)  Komission 16. maaliskuuta 2005 esittämä vihreä kirja ”Kohti väestörakenteen muutoksia — uusi solidaarisuus sukupolvien välillä”, KOM(2005) 94 lopullinen.

6

(7)  Ks. ETSK:n 14. maaliskuuta 2007 antama lausunto aiheesta ”Perhe ja väestökehitys”, esittelijä: Stéphane Buffetaut (EUVL C 161, 13.7.2007).

7

Buffetaut

(8)  Ks. Yhteisön toimintaohjelma terveyden alalla (2008–2013).

8

(9)  Ks. ETSK:n 14. maaliskuuta 2007 antama valmisteleva lausunto aiheesta ”Perhe ja väestökehitys”, esittelijä: Stéphane Buffetaut (EUVL C 161, 13.7.2007).

9

Buffetaut

(10)  Ks. ETSK:n 11. heinäkuuta 2007 antama valmisteleva lausunto aiheesta ”Työmarkkinaosapuolten rooli työ-, perhe- ja yksityiselämän yhteensovittamisessa”, esittelijä: Peter Clever (EUVL C 256, 27.10.2007).

10

Clever

(11)  Ks. ETSK:n 20. maaliskuuta 2002 antama oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Saattohoito esimerkkinä vapaaehtoistoiminnasta Euroopassa”, esittelijä: Soscha Eulenburg (EYVL C 125, 27.5.2002).

11

Eulenburg

(12)  Ks. myös komission 18. maaliskuuta 2002 antama tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille ”Euroopan vastaus maailman väestön ikääntymiseen — Taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistäminen ikääntyvässä maailmassa: Euroopan komission panos ikääntymisen toiseen maailmankokoukseen”, KOM(2002) 143 lopullinen.

12

(13)  Ks. ETSK:n 24. lokakuuta 2007 antama valmisteleva lausunto aiheesta ”Ikääntyneiden kaltoinkohtelu”, esittelijä: Renate Heinisch (SOC/279 — EYVL C 44, 16.2.2008).

13

Heinisch

(14)  ETSK:n 13. joulukuuta 2006 antama lausunto ”Vapaaehtoistoiminta, sen rooli ja vaikutukset eurooppalaisessa yhteiskunnassa”, esittelijä: Erika Koller (EUVL C 325, 30.12.2006).

14

Koller

(15)  Ks. ETSK:n 15. syyskuuta 2004 antama oma-aloitteinen lausunto ”Kohti tutkimuksen seitsemättä puiteohjelmaa: demografisiin muutoksiin liittyvät tutkimustarpeet — ikäihmisten elämänlaatu ja teknologiatarpeet”, esittelijä: Renate Heinisch (EUVL C 74, 23.3.2005).

15

Heinisch

---

| 9.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 204/110 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 204/110

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi terveyttä ja turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista työntekijöiden suojelemiseksi altistumiselta fysikaalisista tekijöistä (sähkömagneettiset kentät) aiheutuville riskeille annetun direktiivin 2004/40/EY muuttamisesta (kahdeksastoista direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi)

KOM(2007) 669 lopullinen — 2007/0230 COD

(2008/C 204/22)

Neuvosto päätti 21. marraskuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi terveyttä ja turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista työntekijöiden suojelemiseksi altistumiselta fysikaalisista tekijöistä (sähkömagneettiset kentät) aiheutuville riskeille annetun direktiivin 2004/40/EY muuttamisesta (kahdeksastoista direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi)

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 21. helmikuuta 2008. Esittelijä oli Krzysztof Pater.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. maaliskuuta 2008 pitämässään 443. täysistunnossa (maaliskuun 12. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 66 puolesta, 1 vastaan 11:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät

| 1.1 | ETSK katsoo, että työntekijän terveyden suojelu elektromagneettisten kenttien suorilta ja välillisiltä negatiivisilta vaikutuksilta tulee mitä pikimmin säännellä unionin direktiivillä. Kun otetaan kuitenkin huomioon komission esittämät argumentit ja tässä lausunnossa esitetyt argumentit, ETSK suhtautuu komission ehdotukseen myönteisesti. |
| --- | --- |

1.1

ETSK katsoo, että työntekijän terveyden suojelu elektromagneettisten kenttien suorilta ja välillisiltä negatiivisilta vaikutuksilta tulee mitä pikimmin säännellä unionin direktiivillä. Kun otetaan kuitenkin huomioon komission esittämät argumentit ja tässä lausunnossa esitetyt argumentit, ETSK suhtautuu komission ehdotukseen myönteisesti.

| 1.2 | Pelkällä direktiivin 2004/40/EY voimaansaattamisen lykkäämisellä ei ratkaista ongelmia, jotka liittyvät sen vaatimusten noudattamiseen käytännössä. Sen vuoksi ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että on tarpeen ryhtyä kiireesti toimiin direktiivin parantamiseksi. |
| --- | --- |

1.2

Pelkällä direktiivin 2004/40/EY voimaansaattamisen lykkäämisellä ei ratkaista ongelmia, jotka liittyvät sen vaatimusten noudattamiseen käytännössä. Sen vuoksi ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että on tarpeen ryhtyä kiireesti toimiin direktiivin parantamiseksi.

| 1.3 | ETSK korostaa, että koska direktiivin voimaantuloaikaa on lykätty neljällä vuodella ja samalla on ilmoitettu, että tänä aikana on tarpeen muuttaa direktiivin sisältöä, työntekijät ja työnantajat eivät saa yksiselitteistä viestiä komission lainsäädäntösuunnitelmista. Tässä tilanteessa komitea odottaa, että komissio ryhtyy pikaisiin toimiin EU:n oikeusjärjestelmässä vallitsevan epävarmuuden aiheuttamien haittavaikutusten vähentämiseksi. |
| --- | --- |

1.3

ETSK korostaa, että koska direktiivin voimaantuloaikaa on lykätty neljällä vuodella ja samalla on ilmoitettu, että tänä aikana on tarpeen muuttaa direktiivin sisältöä, työntekijät ja työnantajat eivät saa yksiselitteistä viestiä komission lainsäädäntösuunnitelmista. Tässä tilanteessa komitea odottaa, että komissio ryhtyy pikaisiin toimiin EU:n oikeusjärjestelmässä vallitsevan epävarmuuden aiheuttamien haittavaikutusten vähentämiseksi.

| 1.4 | Komitea suosittaa, että komissio ottaa myöhemmässä työskentelyssään huomioon tässä lausunnossa esitetyt yksityiskohtaiset huomiot ja ehdotukset. |
| --- | --- |

1.4

Komitea suosittaa, että komissio ottaa myöhemmässä työskentelyssään huomioon tässä lausunnossa esitetyt yksityiskohtaiset huomiot ja ehdotukset.

2.   Komission ehdotuksen keskeinen sisältö

| 2.1 | Komission ehdotuksen tarkoituksena on lykätä neljällä vuodella eli 30. päivään huhtikuuta 2012 määräaikaa, johon mennessä terveyttä ja turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista työntekijöiden suojelemiseksi altistumiselta fysikaalisista tekijöistä (sähkömagneettiset kentät) aiheutuville riskeille 29. huhtikuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/40/EY on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

2.1

Komission ehdotuksen tarkoituksena on lykätä neljällä vuodella eli 30. päivään huhtikuuta 2012 määräaikaa, johon mennessä terveyttä ja turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista työntekijöiden suojelemiseksi altistumiselta fysikaalisista tekijöistä (sähkömagneettiset kentät) aiheutuville riskeille 29. huhtikuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/40/EY on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä.

| 2.2 | Komissio perustelee ehdotustaan ennen kaikkea huolella, että direktiivissä määritetyt työntekijöiden altistuksen raja-arvot vaikeuttaisivat magneettiresonanssikuvaustekniikalla tehtävän lääketieteellisen diagnoosin kehitystä. Lisäksi komissio haluaa lisäaikaa sen perusteelliseksi arvioimiseksi, miten direktiivi vaikuttaa muihin ryhmiin kuuluvien työntekijöiden turvallisuuteen sekä muiden sähkömagneettisia kenttiä hyödyntävien talouden alojen kehitykseen. |
| --- | --- |

2.2

Komissio perustelee ehdotustaan ennen kaikkea huolella, että direktiivissä määritetyt työntekijöiden altistuksen raja-arvot vaikeuttaisivat magneettiresonanssikuvaustekniikalla tehtävän lääketieteellisen diagnoosin kehitystä. Lisäksi komissio haluaa lisäaikaa sen perusteelliseksi arvioimiseksi, miten direktiivi vaikuttaa muihin ryhmiin kuuluvien työntekijöiden turvallisuuteen sekä muiden sähkömagneettisia kenttiä hyödyntävien talouden alojen kehitykseen.

| 2.3 | Samalla komissio ilmoittaa tekevänsä ehdotuksen direktiivin 2004/40/EY muuttamiseksi sen vuoksi, että vuosina 2008 ja 2009 odotetaan uusia tieteellisiä tutkimustuloksia. Niihin kuuluvat muun muassa kansainvälisen ionisoimattoman säteilyn komitean (1) ja WHO:n (2) suositukset, jotka voivat komitean käsityksen mukaan antaa tulokseksi eri raja-arvoja kuin direktiiviin nyt sisältyvät raja-arvot. |
| --- | --- |

2.3

Samalla komissio ilmoittaa tekevänsä ehdotuksen direktiivin 2004/40/EY muuttamiseksi sen vuoksi, että vuosina 2008 ja 2009 odotetaan uusia tieteellisiä tutkimustuloksia. Niihin kuuluvat muun muassa kansainvälisen ionisoimattoman säteilyn komitean (1) ja WHO:n (2) suositukset, jotka voivat komitean käsityksen mukaan antaa tulokseksi eri raja-arvoja kuin direktiiviin nyt sisältyvät raja-arvot.

| 2.4 | Eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet eivät ole antaneet lausuntoa tästä komission ehdotuksesta. |
| --- | --- |

2.4

Eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet eivät ole antaneet lausuntoa tästä komission ehdotuksesta.

| 2.5 | Direktiivi 2004/40/EY, jota komission ehdotus koskee, on kahdeksastoista direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi, ja se koskee kaikkien työntekijäryhmien suojelemista työperäiseltä altistumiselta sähkömagneettisista kentistä aiheutuville riskeille. (3) Tästä direktiiviehdotuksesta ei pyydetty ETSK:n lausuntoa, koska komitean vuonna 1993 antaman, työympäristön neljää fysikaalista tekijää koskevan lausunnon katsottiin riittävän (4)
   (5). |
| --- | --- |

2.5

Direktiivi 2004/40/EY, jota komission ehdotus koskee, on kahdeksastoista direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi, ja se koskee kaikkien työntekijäryhmien suojelemista työperäiseltä altistumiselta sähkömagneettisista kentistä aiheutuville riskeille. (3) Tästä direktiiviehdotuksesta ei pyydetty ETSK:n lausuntoa, koska komitean vuonna 1993 antaman, työympäristön neljää fysikaalista tekijää koskevan lausunnon katsottiin riittävän (4)
   (5).

| 2.6 | Eri jäsenvaltioissa suojellaan tällä hetkellä liialliselta altistumiselta sähkömagneettisille kentille hyvin eri tavoin: seitsemän jäsenvaltiota on jo ilmoittanut komissiolle ottaneensa direktiivin vaatimukset osaksi oikeusjärjestelmäänsä (Itävalta, Tšekki, Slovakia, Liettua, Latvia, Viro ja Italia) (6). Eräissä maissa on vielä voimassa vanhat säännökset (muun muassa Ruotsi, Suomi, Puola, Bulgaria, Romania, Iso-Britannia ja Ranska). Eräissä maissa puolestaan ei ole vielä lainkaan tämän alan yksityiskohtaisia säännöksiä (7). |
| --- | --- |

2.6

Eri jäsenvaltioissa suojellaan tällä hetkellä liialliselta altistumiselta sähkömagneettisille kentille hyvin eri tavoin: seitsemän jäsenvaltiota on jo ilmoittanut komissiolle ottaneensa direktiivin vaatimukset osaksi oikeusjärjestelmäänsä (Itävalta, Tšekki, Slovakia, Liettua, Latvia, Viro ja Italia) (6). Eräissä maissa on vielä voimassa vanhat säännökset (muun muassa Ruotsi, Suomi, Puola, Bulgaria, Romania, Iso-Britannia ja Ranska). Eräissä maissa puolestaan ei ole vielä lainkaan tämän alan yksityiskohtaisia säännöksiä (7).

3.   Yleistä

| 3.1 | Kun otetaan huomioon puitedirektiivin 89/391/ETY vaatimukset sekä saatavilla oleva runsas tieteellinen tieto, ei ole epäilystä siitä, että on tarpeen kattaa mitä pikimmin nämä kysymykset unionin direktiivin asianmukaisilla säännöksillä, jotta voidaan suojella työntekijöiden terveyttä ja suojata erityisesti raskaana olevat naiset sähkömagneettisten kenttien suorilta ja välillisiltä haittavaikutuksilta. Samoin on taattava työntekijöiden kyky suorittaa asianmukaisesti työtehtävänsä. |
| --- | --- |

3.1

Kun otetaan huomioon puitedirektiivin 89/391/ETY vaatimukset sekä saatavilla oleva runsas tieteellinen tieto, ei ole epäilystä siitä, että on tarpeen kattaa mitä pikimmin nämä kysymykset unionin direktiivin asianmukaisilla säännöksillä, jotta voidaan suojella työntekijöiden terveyttä ja suojata erityisesti raskaana olevat naiset sähkömagneettisten kenttien suorilta ja välillisiltä haittavaikutuksilta. Samoin on taattava työntekijöiden kyky suorittaa asianmukaisesti työtehtävänsä.

| 3.2 | Kun otetaan kuitenkin huomioon komission esittämät argumentit ja tässä lausunnossa esitetyt argumentit, ETSK suhtautuu komission ehdotukseen myönteisesti. |
| --- | --- |

3.2

Kun otetaan kuitenkin huomioon komission esittämät argumentit ja tässä lausunnossa esitetyt argumentit, ETSK suhtautuu komission ehdotukseen myönteisesti.

| 3.3 | ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että on välttämätöntä ryhtyä kiireesti toimiin direktiivin parantamiseksi, jotta varmistetaan direktiivissä asetettujen säännösten täytäntöönpano käytännössä. ETSK katsoo, että parannetun direktiivin vaatimusten tulisi ilmentää nykyistä perusteellisempaa lähestymistapaa sähkömagneettisille kentille altistumiselta suojelemiseen, ja tällöin olisi otettava lukuun tässä lausunnossa jäljempänä esitettävät erityishuomiot. |
| --- | --- |

3.3

ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että on välttämätöntä ryhtyä kiireesti toimiin direktiivin parantamiseksi, jotta varmistetaan direktiivissä asetettujen säännösten täytäntöönpano käytännössä. ETSK katsoo, että parannetun direktiivin vaatimusten tulisi ilmentää nykyistä perusteellisempaa lähestymistapaa sähkömagneettisille kentille altistumiselta suojelemiseen, ja tällöin olisi otettava lukuun tässä lausunnossa jäljempänä esitettävät erityishuomiot.

| 3.4 | Komitea pahoittelee, että Euroopan komissio lykkää nyt ensimmäisen kerran historiansa aikana merkittävästi tämäntyyppisen velvoittavan direktiivin voimaantuloa; direktiivi sisältää työntekijöiden turvallisuutta koskevat vähimmäisvaatimukset työperäisten riskien torjumiseksi. |
| --- | --- |

3.4

Komitea pahoittelee, että Euroopan komissio lykkää nyt ensimmäisen kerran historiansa aikana merkittävästi tämäntyyppisen velvoittavan direktiivin voimaantuloa; direktiivi sisältää työntekijöiden turvallisuutta koskevat vähimmäisvaatimukset työperäisten riskien torjumiseksi.

| 3.5 | Kun otetaan huomioon komission lausuma, jonka mukaan on tarpeen muuttaa direktiivin sisältöä, sekä jäsenvaltioille suunnattu vetoomus pidättyä direktiivin 2004/40/EY säännösten voimaansaattamisesta (8), kyseessä on tosiasiassa direktiivin 2004/40/EY nykymuotoisten vaatimusten peruuttaminen. Muodollisesta näkökulmasta puolestaan direktiivin voimaantulon lykkääminen vain jatkuu. Tällainen tilanne synnyttää epäyhtenäisyyttä oikeusjärjestelmiin, sillä asianomaiset toimijat saavat ristiriitaisia viestejä toimista, joihin tulisi ryhtyä sähkömagneettisten kenttien aiheuttaman altistumisen vähentämiseksi unionin työmarkkinoilla. ETSK korostaa tästä syystä olevan tärkeää, että yhtenäiset säännökset saadaan aikaan mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

3.5

Kun otetaan huomioon komission lausuma, jonka mukaan on tarpeen muuttaa direktiivin sisältöä, sekä jäsenvaltioille suunnattu vetoomus pidättyä direktiivin 2004/40/EY säännösten voimaansaattamisesta (8), kyseessä on tosiasiassa direktiivin 2004/40/EY nykymuotoisten vaatimusten peruuttaminen. Muodollisesta näkökulmasta puolestaan direktiivin voimaantulon lykkääminen vain jatkuu. Tällainen tilanne synnyttää epäyhtenäisyyttä oikeusjärjestelmiin, sillä asianomaiset toimijat saavat ristiriitaisia viestejä toimista, joihin tulisi ryhtyä sähkömagneettisten kenttien aiheuttaman altistumisen vähentämiseksi unionin työmarkkinoilla. ETSK korostaa tästä syystä olevan tärkeää, että yhtenäiset säännökset saadaan aikaan mahdollisimman pian.

| 3.6 | Direktiivin 2004/40/EY vaatimusten analyysi, joka toteutettiin useassa jäsenvaltiossa sen voimaansaattamisen valmistelun yhteydessä, osoitti erilaisia puutteita, jotka vaikeuttivat sen täydellistä voimaansaattamista. Komitea odottaa, että siltä pyydetään lausuntoa luonnoksesta parannetuksi direktiiviksi, jonka komissio on ilmoittanut antavansa vuonna 2009, ja että komitean mahdollisiin huomioihin perehdytään syvällisesti. |
| --- | --- |

3.6

Direktiivin 2004/40/EY vaatimusten analyysi, joka toteutettiin useassa jäsenvaltiossa sen voimaansaattamisen valmistelun yhteydessä, osoitti erilaisia puutteita, jotka vaikeuttivat sen täydellistä voimaansaattamista. Komitea odottaa, että siltä pyydetään lausuntoa luonnoksesta parannetuksi direktiiviksi, jonka komissio on ilmoittanut antavansa vuonna 2009, ja että komitean mahdollisiin huomioihin perehdytään syvällisesti.

| 3.7 | Komitea toteaa, että työntekijöiden suojelussa sähkömagneettisille kentille altistumiseen liittyviltä riskeiltä on tällä hetkellä jäsenvaltioiden välisiä eroja. Ensisijaisena tavoitteena tulisi pitää parannetun direktiivin kiireellistä laatimista, jotta varmistettaisiin kaikille työntekijöille asianmukainen turvallisuus sähkömagneettisille kentille altistumisen aikana. |
| --- | --- |

3.7

Komitea toteaa, että työntekijöiden suojelussa sähkömagneettisille kentille altistumiseen liittyviltä riskeiltä on tällä hetkellä jäsenvaltioiden välisiä eroja. Ensisijaisena tavoitteena tulisi pitää parannetun direktiivin kiireellistä laatimista, jotta varmistettaisiin kaikille työntekijöille asianmukainen turvallisuus sähkömagneettisille kentille altistumisen aikana.

4.   Erityistä

| 4.1 | Komission perustelut direktiivin voimaansaattamisen lykkäämiseksi vaikuttavat liian yksipuolisilta, ja niissä keskitytään vain hyvin pieneen työntekijöiden ryhmään (muutamia satoja henkilöitä Euroopassa). Siihen kuuluvat erityisen voimakkaasti altistuneet työntekijät, jotka käyttävät magneettiresonanssikuvauslaitteita. Komissio ei ota huomioon työntekijöitä suojaavien toimien lykkäämisen vaikutuksia, joita aiheutuu huomattavasti suuremmalle ihmisryhmälle. Tämä ryhmä altistuu sellaisten elektromagneettisten kenttien vaikutuksille, joita hyödynnetään talouden eri aloilla (hitsauslaitteissa, elektrolyyttisissä laitteissa, lähetysantenneissa, energialaitteissa jne.). Tällaisia työntekijöitä arvioidaan Euroopassa olevan ainakin muutama miljoona. |
| --- | --- |

4.1

Komission perustelut direktiivin voimaansaattamisen lykkäämiseksi vaikuttavat liian yksipuolisilta, ja niissä keskitytään vain hyvin pieneen työntekijöiden ryhmään (muutamia satoja henkilöitä Euroopassa). Siihen kuuluvat erityisen voimakkaasti altistuneet työntekijät, jotka käyttävät magneettiresonanssikuvauslaitteita. Komissio ei ota huomioon työntekijöitä suojaavien toimien lykkäämisen vaikutuksia, joita aiheutuu huomattavasti suuremmalle ihmisryhmälle. Tämä ryhmä altistuu sellaisten elektromagneettisten kenttien vaikutuksille, joita hyödynnetään talouden eri aloilla (hitsauslaitteissa, elektrolyyttisissä laitteissa, lähetysantenneissa, energialaitteissa jne.). Tällaisia työntekijöitä arvioidaan Euroopassa olevan ainakin muutama miljoona.

| 4.2 | ETSK korostaa, että direktiivin voimaansaattamisen lykkääminen ei yksinään ratkaise hiljattain esiin tulleita ongelmia, jotka liittyvät epätarkkoihin määritelmiin. On välttämätöntä että sekä työntekijöille että työnantajille luodaan yhtenäiset lähtökohdat. |
| --- | --- |

4.2

ETSK korostaa, että direktiivin voimaansaattamisen lykkääminen ei yksinään ratkaise hiljattain esiin tulleita ongelmia, jotka liittyvät epätarkkoihin määritelmiin. On välttämätöntä että sekä työntekijöille että työnantajille luodaan yhtenäiset lähtökohdat.

| 4.3 | ETSK katsoo olevan tärkeää, että asetettavilla säännöksillä on vankka tieteellinen pohja. Sähkömagneettisille kentille altistumisen vaikutuksista on tehty tieteellistä tutkimusta jo 1900-luvun puolivälistä. Tutkimukset antavat vankasti perustellun tieteellisen pohjan terveyttä ja turvallisuutta koskeville vähimmäisvaatimuksille työntekijöiden suojelemiseksi altistumiselta. ETSK katsoo sen vuoksi, että parannetun direktiivin hyväksymistä ei tulisi lykätä enempää kuin komission ehdottamat neljä vuotta. |
| --- | --- |

4.3

ETSK katsoo olevan tärkeää, että asetettavilla säännöksillä on vankka tieteellinen pohja. Sähkömagneettisille kentille altistumisen vaikutuksista on tehty tieteellistä tutkimusta jo 1900-luvun puolivälistä. Tutkimukset antavat vankasti perustellun tieteellisen pohjan terveyttä ja turvallisuutta koskeville vähimmäisvaatimuksille työntekijöiden suojelemiseksi altistumiselta. ETSK katsoo sen vuoksi, että parannetun direktiivin hyväksymistä ei tulisi lykätä enempää kuin komission ehdottamat neljä vuotta.

| 4.4 | ETSK katsoo, että Euroopan komission tulisi osoittaa nykyistä enemmän oma-aloitteisuutta ja itsenäisyyttä sellaisen politiikan aktiivisessa laatimisessa, jolla suojellaan työntekijöitä liialliselta altistumiselta sähkömagneettisille kentille työympäristössä (erityisesti mainittakoon, että väestö on tällä hetkellä suosituksen 519/1999 (9) mukaisen suojelun alainen) ja että eräät valtiot ovat jo luoneet oikeudelliset järjestelmät työntekijöiden suojelemiseksi sähkömagneettisilta kentiltä. (10) |
| --- | --- |

4.4

ETSK katsoo, että Euroopan komission tulisi osoittaa nykyistä enemmän oma-aloitteisuutta ja itsenäisyyttä sellaisen politiikan aktiivisessa laatimisessa, jolla suojellaan työntekijöitä liialliselta altistumiselta sähkömagneettisille kentille työympäristössä (erityisesti mainittakoon, että väestö on tällä hetkellä suosituksen 519/1999 (9) mukaisen suojelun alainen) ja että eräät valtiot ovat jo luoneet oikeudelliset järjestelmät työntekijöiden suojelemiseksi sähkömagneettisilta kentiltä. (10)

| 4.5 | ETSK katsoo, että jos komissio hyödyntäisi nykyistä enemmän Euroopan laajuisesti kaikkien 27 jäsenvaltion asiantuntijoiden ja instituutioiden tieteellistä ja lainsäädännöllistä asiantuntemusta, se voisi käyttää tehokkaasti hyväkseen käytännön kokemuksia ja ottaa huomioon niiden erilaisten lainsäädännöllisten ratkaisujen erityispiirteet, joita eri alueilla on otettu käyttöön sellaisten hiljattain ilmenneiden ongelmien ratkaisemiseksi, jotka tällä hetkellä estävät direktiivin 2004/40/EY voimaansaattamisen ja sen tehokkaan noudattamisen. |
| --- | --- |

4.5

ETSK katsoo, että jos komissio hyödyntäisi nykyistä enemmän Euroopan laajuisesti kaikkien 27 jäsenvaltion asiantuntijoiden ja instituutioiden tieteellistä ja lainsäädännöllistä asiantuntemusta, se voisi käyttää tehokkaasti hyväkseen käytännön kokemuksia ja ottaa huomioon niiden erilaisten lainsäädännöllisten ratkaisujen erityispiirteet, joita eri alueilla on otettu käyttöön sellaisten hiljattain ilmenneiden ongelmien ratkaisemiseksi, jotka tällä hetkellä estävät direktiivin 2004/40/EY voimaansaattamisen ja sen tehokkaan noudattamisen.

| 4.6 | ETSK kehottaa komissiota vuonna 1993 antamansa lausunnon (11) mukaisesti toteuttamaan tieteellistä tutkimusta, jonka tavoitteena on määrittää sellaisista työskentelyolosuhteista johtuvien riskien taso, jotka johtuvat esimerkiksi altistumisesta sähkömagneettisille kentille tai keskitaajuuskentille (myös monivuotinen altistuminen). |
| --- | --- |

4.6

ETSK kehottaa komissiota vuonna 1993 antamansa lausunnon (11) mukaisesti toteuttamaan tieteellistä tutkimusta, jonka tavoitteena on määrittää sellaisista työskentelyolosuhteista johtuvien riskien taso, jotka johtuvat esimerkiksi altistumisesta sähkömagneettisille kentille tai keskitaajuuskentille (myös monivuotinen altistuminen).

| 4.7 | Kun otetaan huomioon, että komissio on ilmoittanut parantavansa direktiiviä 2004/40/EY ja kehottanut jäsenvaltioita keskeyttämään direktiivin säännösten muodollisen voimaansaattamisen omissa oikeusjärjestyksissään, on tärkeää, että parannetun direktiivin laatimiseen asti Cenelecin (12) normeissa ei julkaista tietoa niiden ”harmonisoinnista direktiivin 2004/40/EY kanssa”. Näin voidaan säilyttää unionin oikeusjärjestyksen asianmukainen yhtenäisyys. |
| --- | --- |

4.7

Kun otetaan huomioon, että komissio on ilmoittanut parantavansa direktiiviä 2004/40/EY ja kehottanut jäsenvaltioita keskeyttämään direktiivin säännösten muodollisen voimaansaattamisen omissa oikeusjärjestyksissään, on tärkeää, että parannetun direktiivin laatimiseen asti Cenelecin (12) normeissa ei julkaista tietoa niiden ”harmonisoinnista direktiivin 2004/40/EY kanssa”. Näin voidaan säilyttää unionin oikeusjärjestyksen asianmukainen yhtenäisyys.

| 4.8 | Koska työntekijöiden altistumisolosuhteiden mukauttaminen direktiivin vaatimuksiin saattaa edellyttää useissa tapauksissa merkittäviä teknisiä toimia (myös laitteiston muuttamista), direktiivin säännösten täytäntöönpanoprosessissa yrityksissä tulisi ottaa tietyssä määrin huomioon taloudelliset näkökohdat. Tässä yhteydessä on syytä tarkastella työvälinedirektiivin (13) vaatimusten voimaansaattamisesta saatuja kokemuksia; siihen sisältyi asianmukainen siirtymäaika työpaikkojen mukauttamiseksi direktiivin vaatimuksiin. |
| --- | --- |

4.8

Koska työntekijöiden altistumisolosuhteiden mukauttaminen direktiivin vaatimuksiin saattaa edellyttää useissa tapauksissa merkittäviä teknisiä toimia (myös laitteiston muuttamista), direktiivin säännösten täytäntöönpanoprosessissa yrityksissä tulisi ottaa tietyssä määrin huomioon taloudelliset näkökohdat. Tässä yhteydessä on syytä tarkastella työvälinedirektiivin (13) vaatimusten voimaansaattamisesta saatuja kokemuksia; siihen sisältyi asianmukainen siirtymäaika työpaikkojen mukauttamiseksi direktiivin vaatimuksiin.

| 4.9 | Työnantajien näkökulmasta on erityisen tärkeää, että uusia laitteita koskevat vaatimukset saatetaan voimaan ensi sijassa, koska valmistajat voivat ottaa käyttöön tehokkaimmin ja edullisimmin teknisiä ratkaisuja, jotka vähentävät työntekijöiden altistusta tai poistavat sen kokonaan. ETSK korostaa, että tällaisilla toimilla suojellaan altistumiselta myös niitä, jotka käyttävät laitteita itsenäisessä taloudellisessa toiminnassa, vaikka he eivät muodollisesti kuulukaan direktiivin tarkoittaman, työntekijöitä koskevan suojelun piiriin (esimerkiksi hitsaustyö perheen käsityöläisyrityksessä tai maataloudessa). |
| --- | --- |

4.9

Työnantajien näkökulmasta on erityisen tärkeää, että uusia laitteita koskevat vaatimukset saatetaan voimaan ensi sijassa, koska valmistajat voivat ottaa käyttöön tehokkaimmin ja edullisimmin teknisiä ratkaisuja, jotka vähentävät työntekijöiden altistusta tai poistavat sen kokonaan. ETSK korostaa, että tällaisilla toimilla suojellaan altistumiselta myös niitä, jotka käyttävät laitteita itsenäisessä taloudellisessa toiminnassa, vaikka he eivät muodollisesti kuulukaan direktiivin tarkoittaman, työntekijöitä koskevan suojelun piiriin (esimerkiksi hitsaustyö perheen käsityöläisyrityksessä tai maataloudessa).

| 4.10 | Samoin valmistajan tai tavarantoimittajan toimittamat asianmukaiset asiakirjat laitteiden synnyttämien sähkömagneettisten kenttien luonteesta ja laajuudesta antavat mahdollisuuden vähentää tulevaisuudessa ratkaisevasti kustannuksia, jotka johtuvat työperäisen altistumisen arvioinnista. Tällä hetkellä tällaisia asiakirjoja ei useinkaan toimiteta tehokkaiden yleiseurooppalaisten säännösten puuttumisen vuoksi. Se on erityisen hankalaa pk-yrityksille, joilla ei useinkaan ole varaa ammattimaisesti toteutettuun riskinarviointiin. |
| --- | --- |

4.10

Samoin valmistajan tai tavarantoimittajan toimittamat asianmukaiset asiakirjat laitteiden synnyttämien sähkömagneettisten kenttien luonteesta ja laajuudesta antavat mahdollisuuden vähentää tulevaisuudessa ratkaisevasti kustannuksia, jotka johtuvat työperäisen altistumisen arvioinnista. Tällä hetkellä tällaisia asiakirjoja ei useinkaan toimiteta tehokkaiden yleiseurooppalaisten säännösten puuttumisen vuoksi. Se on erityisen hankalaa pk-yrityksille, joilla ei useinkaan ole varaa ammattimaisesti toteutettuun riskinarviointiin.

| 4.11 | Valmistajien tietojen asianmukainen saatavuus antaisi ammattiliitoille ja vakuutuslaitoksille mahdollisuuden ryhtyä erilaisiin toimiin työntekijöiden suojelemiseksi riippumatta direktiivin täytäntöönpanon ajankohdasta ja sen tulevista vaatimuksista (yleisesti suositellun käytännön mukaisesti, mikä tarkoittaa tarpeettoman altistuksen välttämistä, mikäli mahdollista). |
| --- | --- |

4.11

Valmistajien tietojen asianmukainen saatavuus antaisi ammattiliitoille ja vakuutuslaitoksille mahdollisuuden ryhtyä erilaisiin toimiin työntekijöiden suojelemiseksi riippumatta direktiivin täytäntöönpanon ajankohdasta ja sen tulevista vaatimuksista (yleisesti suositellun käytännön mukaisesti, mikä tarkoittaa tarpeettoman altistuksen välttämistä, mikäli mahdollista).

| 4.12 | ETSK:ta huolestuttaa se, että direktiivin voimaansaattamisen viivästymisen vuoksi työpaikoilla voidaan ottaa lähivuosina käyttöön uusia laitteita ilman asiakirjoja, joista ilmenisi, miten suuria riskejä niiden käytössä ja korjauksessa syntyy. |
| --- | --- |

4.12

ETSK:ta huolestuttaa se, että direktiivin voimaansaattamisen viivästymisen vuoksi työpaikoilla voidaan ottaa lähivuosina käyttöön uusia laitteita ilman asiakirjoja, joista ilmenisi, miten suuria riskejä niiden käytössä ja korjauksessa syntyy.

Bryssel 12. maaliskuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  International Commission for Non-ionising Radiation Protection — ICNIRP.

1

International Commission for Non-ionising Radiation Protection

(2)  WHO — Maailman terveysjärjestö.

2

(3)  Talouden eri aloilla yleisiä sähkömagneettisten kenttien lähteitä ovat muun muassa seuraavat: muut kuin kotitalouksissa käytettävät sähkötermiset laitteet (induktiokuumentimet ja uunit), saumauksessa käytettävät dielektriset laitteet ja vastuskoneet, hitsauslaitteet, elektrolyyttiset laitteet, sähkön kuljetus-/siirtoverkkojen laitteet, radio- ja televisiolähettimet, langattomat viestintälaitteet, joihin kuuluvat myös matkapuhelinten tukiasemat, tutkalaitteet, diagnoosin tekemisessä tai hoidossa käytettävät lääkinnälliset laitteet esimerkiksi sellaisilla aloilla kuin sähkökirurgia, fysioterapeuttinen diatermia, magneettiresonanssitomografia, aivojen magneettistimulaatio.

3

(4)  Neuvoston direktiivi terveyttä ja turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista työntekijöiden suojelemiseksi altistumiselta fysikaalisista tekijöistä aiheutuville riskeille, EYVL C 77, 18.3.1993, s. 77.

4

(5)  Lausunto ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi terveyttä ja turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista työntekijöiden suojelemiseksi altistumiselta fysikaalisista tekijöistä aiheutuville riskeille, EYVL C 249, 13.9.1993, s. 28 [ei suomenkielistä toisintoa].

5

(6)  Työllisyyden, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston antamien tietojen mukaan.

6

(7)  WHO:n internet-sivustolta löytyvien tietojen mukaan — http://www.who.int/docstore/peh-emf/EMFStandards/who-0102/Worldmap5.htm.

7

(8)  Lehdistötiedote IP/07/1610, 26.10.2007.

8

(9)  Neuvoston suositus 1999/519/EY, annettu 12 päivänä heinäkuuta 1999, väestön sähkömagneettisille kentille (0 Hz-300 GHz) altistumisen rajoittamisesta, EYVL L 199, 30.7.1999, s. 59.

9

(10)  Aiemmin mainittu kansainvälinen ionisoimattoman säteilyn komitea, jolla on ollut jo vuosia merkittävä rooli unionin säännösten muotoilussa tällä alalla, perustaa toimintansa yhdeksän jäsenvaltion muutaman kymmenen tiedemiehen ryhmän selvityksiin; työskentelyyn eivät ole osallistuneet vuonna 2004 tai sen jälkeen EU:hun liittyneiden maiden työmarkkinaosapuolet eivätkä asiantuntijat.

10

(11)  Ks. ETSK:n lausunto ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi terveyttä ja turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista työntekijöiden suojelemiseksi altistumiselta fysikaalisista tekijöistä aiheutuville riskeille (EYVL C 249, 13.9.1993, s. 28).

11

(12)  Cenelec — Euroopan sähkötekniikan standardointikomitea.

12

(13)  Neuvoston direktiivi, annettu 30 päivänä marraskuuta 1989, työntekijöiden työssään käyttämille työvälineille asetettavista turvallisuutta ja terveyttä koskevista vähimmäisvaatimuksista (toinen direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (89/655/ETY), muutettuna direktiiveillä 95/63/EY ja 2001/45/EY.

13

---

| 9.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 204/113 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 204/113

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta EU:n talousarviouudistus ja tuleva rahoitus

(2008/C 204/23)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 25. syyskuuta 2007 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla antaa oma-aloitteisen lausunnon aiheesta

EU:n talousarviouudistus ja tuleva rahoitus (oma-aloitteinen lausunto).

Asian valmistelusta vastannut ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 20. helmikuuta 2008. Esittelijä oli Susanna Florio.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. maaliskuuta 2008 pitämässään 443. täysistunnossa (maaliskuun 12. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 113 ääntä puolesta ja 18 vastaan 15:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Viime vuosikymmeninä on tapahtunut suuria muutoksia. Niiden johdosta Euroopan unioni käynnistää poliittisen ohjelman, jonka painopisteitä ovat ilmastonmuutos, energia ja maahanmuutto eli uudet ongelmat, joihin on reagoitava nopeasti. ETSK katsookin, että sen on osallistuttava komission käynnistämiin budjettipolitiikkaa koskeviin pohdintoihin, sillä budjettipolitiikka on keskeinen väline tällaisten haasteiden ratkaisemisessa. |
| --- | --- |

1.1

Viime vuosikymmeninä on tapahtunut suuria muutoksia. Niiden johdosta Euroopan unioni käynnistää poliittisen ohjelman, jonka painopisteitä ovat ilmastonmuutos, energia ja maahanmuutto eli uudet ongelmat, joihin on reagoitava nopeasti. ETSK katsookin, että sen on osallistuttava komission käynnistämiin budjettipolitiikkaa koskeviin pohdintoihin, sillä budjettipolitiikka on keskeinen väline tällaisten haasteiden ratkaisemisessa.

| 1.2 | Euroopan unionin talousarvion tarkistus tapahtuu hetkellä, jolloin Lissabonin sopimusta ollaan panemassa täytäntöön, ja tarkistus on suoraan yhteydessä koheesio- ja tutkimuspolitiikoista sekä YMP:n ”terveystarkastuksesta” käytäviin keskusteluihin. Piakkoin järjestetään Euroopan parlamentin vaalit ja asetetaan uusi komissio. ETSK tähdentää, että näin tärkeää keskustelua on vaikeaa käydä samaan aikaan, kun kahden merkittävän toimielimen toimikausi on vaihtumassa. ETSK toivoo lisäksi, että unionin 27 jäsenvaltion hallitukset ovat valmiita tekemään strategisia valintoja ennakkoluulottomasti. Myös komission tulisi tehdä selväksi, miten se aikoo jatkaa kuulemisprosessia. |
| --- | --- |

1.2

Euroopan unionin talousarvion tarkistus tapahtuu hetkellä, jolloin Lissabonin sopimusta ollaan panemassa täytäntöön, ja tarkistus on suoraan yhteydessä koheesio- ja tutkimuspolitiikoista sekä YMP:n ”terveystarkastuksesta” käytäviin keskusteluihin. Piakkoin järjestetään Euroopan parlamentin vaalit ja asetetaan uusi komissio. ETSK tähdentää, että näin tärkeää keskustelua on vaikeaa käydä samaan aikaan, kun kahden merkittävän toimielimen toimikausi on vaihtumassa. ETSK toivoo lisäksi, että unionin 27 jäsenvaltion hallitukset ovat valmiita tekemään strategisia valintoja ennakkoluulottomasti. Myös komission tulisi tehdä selväksi, miten se aikoo jatkaa kuulemisprosessia.

| 1.3 | Budjettipolitiikkaa suunniteltaessa on tehtävä perustavaa laatua oleva valinta federalismin ja hallitustenvälisen rakenteen välillä. On selvää, että Euroopan yhdentymisasteen edistymisen mittarina ovat myös talousarvion rahoitusmenettelyt. |
| --- | --- |

1.3

Budjettipolitiikkaa suunniteltaessa on tehtävä perustavaa laatua oleva valinta federalismin ja hallitustenvälisen rakenteen välillä. On selvää, että Euroopan yhdentymisasteen edistymisen mittarina ovat myös talousarvion rahoitusmenettelyt.

| 1.4 | Ennen kuin arvioidaan käytössä olevien varojen määrä ja varojen hankkimiskeinot, on varmistettava, että yhteisön politiikat ovat ajan tasalla. Tämä koskee erityisesti politiikkoja, joita on sovellettu jo pitkään, sekä politiikkoja, joilla on ollut myönteinen vaikutus kehitykseen ja talouskasvuun, mutta joita on mukautettava ja vahvistettava uusiin haasteisiin vastaamiseksi. Muun muassa rakennerahastoista, koheesiorahastosta ja aluepolitiikasta on käynnistettävä rohkeasti uusi syvällinen analyysi, jotta voidaan arvioida erityisesti niiden vaikutusta ja tehoa uusissa jäsenvaltioissa. Samalla tulee ottaa huomioon ”Neljäs kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta” (KOM(2007) 273 lopullinen), josta ETSK on antanut hiljattain lausunnon (1). |
| --- | --- |

1.4

Ennen kuin arvioidaan käytössä olevien varojen määrä ja varojen hankkimiskeinot, on varmistettava, että yhteisön politiikat ovat ajan tasalla. Tämä koskee erityisesti politiikkoja, joita on sovellettu jo pitkään, sekä politiikkoja, joilla on ollut myönteinen vaikutus kehitykseen ja talouskasvuun, mutta joita on mukautettava ja vahvistettava uusiin haasteisiin vastaamiseksi. Muun muassa rakennerahastoista, koheesiorahastosta ja aluepolitiikasta on käynnistettävä rohkeasti uusi syvällinen analyysi, jotta voidaan arvioida erityisesti niiden vaikutusta ja tehoa uusissa jäsenvaltioissa. Samalla tulee ottaa huomioon ”Neljäs kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta” (KOM(2007) 273 lopullinen), josta ETSK on antanut hiljattain lausunnon (1).

| 1.5 | Tarkistuksen tulee perustua Euroopan yhdentymisen periaatteisiin, joiden lähtökohtana on kestävä kehitys: solidaarisuus, suhteellisuus, rauha, vauraus, vapaus, turvallisuus, yleinen hyvinvointi, oikeudenmukaisuus ja uudelleenjako. Jokaisessa tulevaisuuden rahoitusnäkymiä koskevassa ehdotuksessa yleisenä viitekehyksenä tulee olla pyrkimys löytää tehokas ratkaisu ilmastonmuutokseen liittyviin vakaviin vaaroihin. Samaan aikaan on pyrittävä vakaasti lisäämään tiedotusta ja avoimuutta sekä selkiyttämään menettelyjä, joilla kansalaisilta saatavia rahoitusosuuksia kerätään ja käytetään. Näin voitaisiin myös vähentää euroskeptisyyttä. |
| --- | --- |

1.5

Tarkistuksen tulee perustua Euroopan yhdentymisen periaatteisiin, joiden lähtökohtana on kestävä kehitys: solidaarisuus, suhteellisuus, rauha, vauraus, vapaus, turvallisuus, yleinen hyvinvointi, oikeudenmukaisuus ja uudelleenjako. Jokaisessa tulevaisuuden rahoitusnäkymiä koskevassa ehdotuksessa yleisenä viitekehyksenä tulee olla pyrkimys löytää tehokas ratkaisu ilmastonmuutokseen liittyviin vakaviin vaaroihin. Samaan aikaan on pyrittävä vakaasti lisäämään tiedotusta ja avoimuutta sekä selkiyttämään menettelyjä, joilla kansalaisilta saatavia rahoitusosuuksia kerätään ja käytetään. Näin voitaisiin myös vähentää euroskeptisyyttä.

| 1.6 | On arvioitava mahdollisuuksia poistaa lopullisesti kaikki nykyiselle talousarviolle ominaiset hyvitykset, etuoikeudet ja poikkeukset: tarkistuksen yhteydessä tulee edetä merkittävästi näissä järjestelyissä, jotka eivät sovi yhteen Euroopan yhdentymisen solidaarisuuden hengen kanssa. |
| --- | --- |

1.6

On arvioitava mahdollisuuksia poistaa lopullisesti kaikki nykyiselle talousarviolle ominaiset hyvitykset, etuoikeudet ja poikkeukset: tarkistuksen yhteydessä tulee edetä merkittävästi näissä järjestelyissä, jotka eivät sovi yhteen Euroopan yhdentymisen solidaarisuuden hengen kanssa.

| 1.7 | ETSK katsoo, että yhteisön talousarvion rahoitusta on tarkistettava perustamissopimuksen 269 artiklan (2) mukaisesti. Uudistuksen eri vaihtoehtoja ajatellen komitea korostaa, että riippumatta siitä, mikä vaihtoehto valitaan, se on toteutettava asteittain. On pyrittävä pääsemään laajaan yhteisymmärrykseen jäsenvaltioiden parlamenttien sekä alue- ja paikallishallintojen kanssa. Ennen kaikkea on asetettava etusijalle periaate kaikkien jäsenvaltioiden kyvystä osallistua rahoitukseen ottaen samalla huomioon myös menotavoitteiden kasvu. ETSK viittaa tässä yhteydessä kannanottoonsa, jonka se on jo esittänyt aiemmassa lausunnossaan aiheesta ”Politiikan haasteet ja rahoitusmahdollisuudet laajentuneessa unionissa 2007–2013” (3). |
| --- | --- |

1.7

ETSK katsoo, että yhteisön talousarvion rahoitusta on tarkistettava perustamissopimuksen 269 artiklan (2) mukaisesti. Uudistuksen eri vaihtoehtoja ajatellen komitea korostaa, että riippumatta siitä, mikä vaihtoehto valitaan, se on toteutettava asteittain. On pyrittävä pääsemään laajaan yhteisymmärrykseen jäsenvaltioiden parlamenttien sekä alue- ja paikallishallintojen kanssa. Ennen kaikkea on asetettava etusijalle periaate kaikkien jäsenvaltioiden kyvystä osallistua rahoitukseen ottaen samalla huomioon myös menotavoitteiden kasvu. ETSK viittaa tässä yhteydessä kannanottoonsa, jonka se on jo esittänyt aiemmassa lausunnossaan aiheesta ”Politiikan haasteet ja rahoitusmahdollisuudet laajentuneessa unionissa 2007–2013” (3).

| 1.8 | Kun politiikkojen uudelleenkansallistamisilmiö leviää, talousarvion toteuttamisesta tulee entistä arkaluonteisempaa yhteisön toimielinten ja kansalaisten suhteiden kannalta sekä sen kannalta, miten kansalaiset suhtautuvat yhteisön toimintaan. Komission ja jäsenvaltioiden yhteisen vastuun lisääminen talousarvion toteuttamisessa on tärkeää myös kaikkien talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden osallistumisen yhteydessä (Lissabonin sopimuksen uusi 274 artikla). ETSK katsoo, että pitkän aikavälin strategioiden toteuttamisessa tarvitaan rahoituksen jatkuvuutta, kun taas tietty joustovara voisi olla tarpeen silloin, kun edellytetään nopeaa reagointia tai kun olosuhteet muuttuvat. |
| --- | --- |

1.8

Kun politiikkojen uudelleenkansallistamisilmiö leviää, talousarvion toteuttamisesta tulee entistä arkaluonteisempaa yhteisön toimielinten ja kansalaisten suhteiden kannalta sekä sen kannalta, miten kansalaiset suhtautuvat yhteisön toimintaan. Komission ja jäsenvaltioiden yhteisen vastuun lisääminen talousarvion toteuttamisessa on tärkeää myös kaikkien talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden osallistumisen yhteydessä (Lissabonin sopimuksen uusi 274 artikla). ETSK katsoo, että pitkän aikavälin strategioiden toteuttamisessa tarvitaan rahoituksen jatkuvuutta, kun taas tietty joustovara voisi olla tarpeen silloin, kun edellytetään nopeaa reagointia tai kun olosuhteet muuttuvat.

| 1.9 | Useiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden verojärjestelmien perustana oleva osallistumisen ja osuuksien periaate, joka pohjautuu oikeudenmukaisuuteen ja uudelleenjakoon, on komitean mielestä osoittautunut tehokkaimmaksi periaatteeksi. |
| --- | --- |

1.9

Useiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden verojärjestelmien perustana oleva osallistumisen ja osuuksien periaate, joka pohjautuu oikeudenmukaisuuteen ja uudelleenjakoon, on komitean mielestä osoittautunut tehokkaimmaksi periaatteeksi.

| 1.10 | Kaikki osapuolet kaikilla tasoilla — valtioiden hallituksista aina yksittäisiin kansalaisiin — ovat vastuussa yhteisön varoista ja voivat hyötyä niistä. |
| --- | --- |

1.10

Kaikki osapuolet kaikilla tasoilla — valtioiden hallituksista aina yksittäisiin kansalaisiin — ovat vastuussa yhteisön varoista ja voivat hyötyä niistä.

| 1.11 | Jotta uudet ja vanhat politiikat voidaan sovittaa kansainvälisiin haasteisiin ja jotta voidaan siis pohtia entistä tarkemmin tarvittavien varojen määrää, sekä ennakko- että jälkiarvioinnin järjestelmää on vahvistettava kaikilta osin. On taattava arviointitahon riippumattomuus ja avoimuus. |
| --- | --- |

1.11

Jotta uudet ja vanhat politiikat voidaan sovittaa kansainvälisiin haasteisiin ja jotta voidaan siis pohtia entistä tarkemmin tarvittavien varojen määrää, sekä ennakko- että jälkiarvioinnin järjestelmää on vahvistettava kaikilta osin. On taattava arviointitahon riippumattomuus ja avoimuus.

| 1.12 | Arvioinnissa tulee ottaa huomioon yhteisön, jäsenvaltioiden ja alueiden tason julkisten menojen eri järjestelmien tehokkuus ja vuorovaikutus sekä mahdollisuus, että prosessiin osallistuu useampia toimijoita (Euroopan investointipankki, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus jne.). |
| --- | --- |

1.12

Arvioinnissa tulee ottaa huomioon yhteisön, jäsenvaltioiden ja alueiden tason julkisten menojen eri järjestelmien tehokkuus ja vuorovaikutus sekä mahdollisuus, että prosessiin osallistuu useampia toimijoita (Euroopan investointipankki, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus jne.).

| 1.13 | On varmistettava johdonmukaisuus makrotalouspolitiikan välineiden kanssa. Esimerkiksi vakaus- ja kasvusopimuksessa asetetaan tiukat kriteerit vakaudelle, muttei anneta oikeastaan minkäänlaista sijaa kasvua eikä näin ollen julkisia investointeja varten. On myös parannettava jäsenvaltioiden budjettipolitiikkojen koordinointia. |
| --- | --- |

1.13

On varmistettava johdonmukaisuus makrotalouspolitiikan välineiden kanssa. Esimerkiksi vakaus- ja kasvusopimuksessa asetetaan tiukat kriteerit vakaudelle, muttei anneta oikeastaan minkäänlaista sijaa kasvua eikä näin ollen julkisia investointeja varten. On myös parannettava jäsenvaltioiden budjettipolitiikkojen koordinointia.

| 1.14 | Maailmanlaajuisella tasolla on viime vuosina ilmaantunut uusia talouteen ja rahoitukseen liittyviä ilmiöitä: mitä kovempi kilpailu on markkinoilla, sitä suuremmassa vaarassa työllisyys on Euroopan unionissa. Sellaiset rahastot kuin Euroopan globalisaatiorahasto ovat esimerkki välttämättömistä, mutta vielä riittämättömistä välineistä tällaisten ilmiöiden torjumiseksi. |
| --- | --- |

1.14

Maailmanlaajuisella tasolla on viime vuosina ilmaantunut uusia talouteen ja rahoitukseen liittyviä ilmiöitä: mitä kovempi kilpailu on markkinoilla, sitä suuremmassa vaarassa työllisyys on Euroopan unionissa. Sellaiset rahastot kuin Euroopan globalisaatiorahasto ovat esimerkki välttämättömistä, mutta vielä riittämättömistä välineistä tällaisten ilmiöiden torjumiseksi.

2.   Taustaa

| 2.1 | Euroopan komissio käynnisti tiedonannollaan (SEC(2007) 1188 lopullinen) kaikkien asianomaisten osapuolien julkisen kuulemisen talousarvion tarkistamiseksi vuosina 2008–2009. Tämän 15. huhtikuuta 2008 päättyvän ensimmäisen kuulemisen tulosten pohjalta komissio julkaisee luultavasti vuoden 2008 lopussa tai vuoden 2009 alussa tekstin (ei ole vielä selvää, onko kyseessä valkoinen kirja), jossa tehdään ehdotus unionin omien varojen järjestelmän sekä yhteisön toiminnan rahoitusmenettelyjen arvioinnista, tarkistuksesta ja muuttamisesta. |
| --- | --- |

2.1

Euroopan komissio käynnisti tiedonannollaan (SEC(2007) 1188 lopullinen) kaikkien asianomaisten osapuolien julkisen kuulemisen talousarvion tarkistamiseksi vuosina 2008–2009. Tämän 15. huhtikuuta 2008 päättyvän ensimmäisen kuulemisen tulosten pohjalta komissio julkaisee luultavasti vuoden 2008 lopussa tai vuoden 2009 alussa tekstin (ei ole vielä selvää, onko kyseessä valkoinen kirja), jossa tehdään ehdotus unionin omien varojen järjestelmän sekä yhteisön toiminnan rahoitusmenettelyjen arvioinnista, tarkistuksesta ja muuttamisesta.

| 2.2 | Kuulemisprosessin on määrä päättyä 15. huhtikuuta 2008, minkä jälkeen komissio esittelee päätelmät 27. toukokuuta 2008 järjestettävässä konferenssissa. Vuoden 2008 lopussa tai vuoden 2009 alussa komissio julkaisee uuden tarkistusasiakirjan. Konkreettinen ehdotus esitellään viimeisessä, kolmannessa vaiheessa (2010–2011). |
| --- | --- |

2.2

Kuulemisprosessin on määrä päättyä 15. huhtikuuta 2008, minkä jälkeen komissio esittelee päätelmät 27. toukokuuta 2008 järjestettävässä konferenssissa. Vuoden 2008 lopussa tai vuoden 2009 alussa komissio julkaisee uuden tarkistusasiakirjan. Konkreettinen ehdotus esitellään viimeisessä, kolmannessa vaiheessa (2010–2011).

| 2.3 | ETSK:lla on velvollisuus ja tilaisuus vastata kuulemisen yhteydessä komission tekemiin kysymyksiin sekä ottaa kantaa konkreettisiin ehdotuksiin, joita muut institutionaaliset toimijat esittävät EU:n talousarviojärjestelmän uudistamiseksi. |
| --- | --- |

2.3

ETSK:lla on velvollisuus ja tilaisuus vastata kuulemisen yhteydessä komission tekemiin kysymyksiin sekä ottaa kantaa konkreettisiin ehdotuksiin, joita muut institutionaaliset toimijat esittävät EU:n talousarviojärjestelmän uudistamiseksi.

| 2.4 | Unionin talousarvion syvällinen uudistaminen on äärimmäisen tärkeää unionin ja sen politiikkojen oikeudenmukaisen ja avoimen toiminnan ja rahoituksen varmistamiseksi, mutta myös hiljattain syntyneen institutionaalisen kriisin ratkaisemiseksi ja Lissabonin sopimuksen avulla saavutetun tuloksen hyödyntämiseksi parhaalla mahdollisella tavalla. |
| --- | --- |

2.4

Unionin talousarvion syvällinen uudistaminen on äärimmäisen tärkeää unionin ja sen politiikkojen oikeudenmukaisen ja avoimen toiminnan ja rahoituksen varmistamiseksi, mutta myös hiljattain syntyneen institutionaalisen kriisin ratkaisemiseksi ja Lissabonin sopimuksen avulla saavutetun tuloksen hyödyntämiseksi parhaalla mahdollisella tavalla.

3.   EU:n talousarvion historia

| 3.1 | Euroopan unionin talousarvio on yksi keskeisistä välineistä unionin poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Vaikka EU:n talousarvio on suuri absoluuttisina lukuina, prosentuaalisesti se on vaatimaton, ja viime vuosina se on supistunut, vaikka unioni on laajentunut kattamaan 27 valtiota. (4) |
| --- | --- |

3.1

Euroopan unionin talousarvio on yksi keskeisistä välineistä unionin poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Vaikka EU:n talousarvio on suuri absoluuttisina lukuina, prosentuaalisesti se on vaatimaton, ja viime vuosina se on supistunut, vaikka unioni on laajentunut kattamaan 27 valtiota. (4)

| 3.2 | Osa Euroopan unionin politiikoista, esimerkiksi koheesiopolitiikka, tarvitsee toteuttamista varten taloudellista tukea, kun taas toisissa politiikoissa, esimerkiksi kilpailupolitiikassa, käytetään erilaisia välineitä tavoitteiden saavuttamiseksi. Talousarvion rahoituksen ja toiminnan tulee olla siis sellaisia, että voidaan saavuttaa niiden politiikkojen tavoitteet, joiden perusta löytyy talousarviosta. |
| --- | --- |

3.2

Osa Euroopan unionin politiikoista, esimerkiksi koheesiopolitiikka, tarvitsee toteuttamista varten taloudellista tukea, kun taas toisissa politiikoissa, esimerkiksi kilpailupolitiikassa, käytetään erilaisia välineitä tavoitteiden saavuttamiseksi. Talousarvion rahoituksen ja toiminnan tulee olla siis sellaisia, että voidaan saavuttaa niiden politiikkojen tavoitteet, joiden perusta löytyy talousarviosta.

| 3.3 | EU:n talousarvioon on alusta lähtien tehty muutoksia ja mukautuksia, jotka ovat seuranneet Euroopan yhdentymisen eri vaiheita: yhtenäismarkkinat, laajentumiset ja erityisesti Euroopan unionin politiikkojen valikoiman kasvaminen. Merkittävä osa talousarviosta on perinteisesti varattu suhteellisen pienelle määrälle politiikkoja, mutta myös poliittisia tavoitteita on mukautettu ja kehitetty, minkä johdosta talousarvion tarkistaminen on perusteltua. |
| --- | --- |

3.3

EU:n talousarvioon on alusta lähtien tehty muutoksia ja mukautuksia, jotka ovat seuranneet Euroopan yhdentymisen eri vaiheita: yhtenäismarkkinat, laajentumiset ja erityisesti Euroopan unionin politiikkojen valikoiman kasvaminen. Merkittävä osa talousarviosta on perinteisesti varattu suhteellisen pienelle määrälle politiikkoja, mutta myös poliittisia tavoitteita on mukautettu ja kehitetty, minkä johdosta talousarvion tarkistaminen on perusteltua.

| 3.4 | Vuonna 1952 perustetun Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) toiminta rahoitettiin todellisella omien varojen järjestelmällä. Varat saatiin kiinteästä osuudesta, jonka hiili- ja terästeollisuuden yritykset maksoivat jokaisesta tuotetusta terästonnista suoraan yhteisön talousarvioon. Solidaarisuusperiaatteen mukaisesti ja riippumattomuuden varmistamiseksi suhteessa kansallisiin vaatimuksiin EY:n perustamissopimuksessa määrätään, että ”talousarvio rahoitetaan kokonaisuudessaan yhteisön omin varoin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita tuloja” (269 artikla). |
| --- | --- |

3.4

Vuonna 1952 perustetun Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) toiminta rahoitettiin todellisella omien varojen järjestelmällä. Varat saatiin kiinteästä osuudesta, jonka hiili- ja terästeollisuuden yritykset maksoivat jokaisesta tuotetusta terästonnista suoraan yhteisön talousarvioon. Solidaarisuusperiaatteen mukaisesti ja riippumattomuuden varmistamiseksi suhteessa kansallisiin vaatimuksiin EY:n perustamissopimuksessa määrätään, että ”talousarvio rahoitetaan kokonaisuudessaan yhteisön omin varoin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita tuloja” (269 artikla).

| 3.5 | Todellinen omien varojen rahoitusjärjestelmä tuli voimaan Luxemburgissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston 21. huhtikuuta 1970 tekemällä päätöksellä. Omiksi varoiksi luokiteltiin yhteisölle talousarvion rahoittamiseksi osoitetut tulot, jotka tulevat sille suoraan ilman jäsenvaltioiden erillistä päätöstä. Nykyään rahoituskehys muodostuu omista varoista, jotka saadaan unionin ulkopuolelta tulevasta tuonnista kerättävistä maatalous- ja tullimaksuista, yhdenmukaisen määräytymisperusteen mukaisesti kerätyn arvonlisäveron (alv) osuudesta sekä jäsenvaltioilta niiden bruttokansantulon perusteella kannettavasta maksuosuudesta, joka otetaan käyttöön, jos kolme ensimmäistä lähdettä ei riitä kattamaan yhteisön rahoitussitoumuksia. |
| --- | --- |

3.5

Todellinen omien varojen rahoitusjärjestelmä tuli voimaan Luxemburgissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston 21. huhtikuuta 1970 tekemällä päätöksellä. Omiksi varoiksi luokiteltiin yhteisölle talousarvion rahoittamiseksi osoitetut tulot, jotka tulevat sille suoraan ilman jäsenvaltioiden erillistä päätöstä. Nykyään rahoituskehys muodostuu omista varoista, jotka saadaan unionin ulkopuolelta tulevasta tuonnista kerättävistä maatalous- ja tullimaksuista, yhdenmukaisen määräytymisperusteen mukaisesti kerätyn arvonlisäveron (alv) osuudesta sekä jäsenvaltioilta niiden bruttokansantulon perusteella kannettavasta maksuosuudesta, joka otetaan käyttöön, jos kolme ensimmäistä lähdettä ei riitä kattamaan yhteisön rahoitussitoumuksia.

| 3.6 | Alv-osuus lasketaan soveltamalla painotettua keskimääräistä verokantaa tulojen nettomäärään (ns. ”tulomenetelmä”). Tämän seurauksena alv-varat ovat muuttuneet todellisista omista varoista jäsenvaltion maksuosuuden laskennassa käytettäväksi puhtaasti tilastolliseksi välineeksi. Järjestelmän käyttöönoton alkuperäisestä ajatuksesta on siis ajauduttu kauas. |
| --- | --- |

3.6

Alv-osuus lasketaan soveltamalla painotettua keskimääräistä verokantaa tulojen nettomäärään (ns. ”tulomenetelmä”). Tämän seurauksena alv-varat ovat muuttuneet todellisista omista varoista jäsenvaltion maksuosuuden laskennassa käytettäväksi puhtaasti tilastolliseksi välineeksi. Järjestelmän käyttöönoton alkuperäisestä ajatuksesta on siis ajauduttu kauas.

| 3.7 | Vuosien kuluessa omien varojen lähteissä on tapahtunut todellinen vallankumous. Komission kuulemisasiakirjassaan (5) esittämien tietojen mukaan vuonna 1998 BKTL-varojen osuus oli alle 11 prosenttia, maatalous- ja tullimaksujen osuus oli 28 prosenttia ja alv:sta saatujen tulojen osuus oli 57 prosenttia. Vuonna 2013 BKTL-varojen arvioidaan tuottavan 74 prosenttia talousarvion tuloista ja tulli- ja maatalousmaksujen 13 prosenttia, kun alv-perustaisten varojen osuuden arvioidaan olevan 12 prosenttia. |
| --- | --- |

3.7

Vuosien kuluessa omien varojen lähteissä on tapahtunut todellinen vallankumous. Komission kuulemisasiakirjassaan (5) esittämien tietojen mukaan vuonna 1998 BKTL-varojen osuus oli alle 11 prosenttia, maatalous- ja tullimaksujen osuus oli 28 prosenttia ja alv:sta saatujen tulojen osuus oli 57 prosenttia. Vuonna 2013 BKTL-varojen arvioidaan tuottavan 74 prosenttia talousarvion tuloista ja tulli- ja maatalousmaksujen 13 prosenttia, kun alv-perustaisten varojen osuuden arvioidaan olevan 12 prosenttia.

| 3.8 | Tämä tarkoittaa sitä, että suurin osa Euroopan unionille osoitettavista varoista kulkee jo nyt, mutta lähitulevaisuudessa vielä suuremmassa määrin, yksittäisten jäsenvaltioiden talousarvioiden kautta, ja ne näkyvät toisinaan ”menoerinä”. Kun otetaan huomioon, että vuonna 2013 varsinaisten omien varojen osuus jää 12 prosenttiin, talousarvion rahoitus on etääntynyt täysin perustamissopimuksen määräyksistä ja hengestä. |
| --- | --- |

3.8

Tämä tarkoittaa sitä, että suurin osa Euroopan unionille osoitettavista varoista kulkee jo nyt, mutta lähitulevaisuudessa vielä suuremmassa määrin, yksittäisten jäsenvaltioiden talousarvioiden kautta, ja ne näkyvät toisinaan ”menoerinä”. Kun otetaan huomioon, että vuonna 2013 varsinaisten omien varojen osuus jää 12 prosenttiin, talousarvion rahoitus on etääntynyt täysin perustamissopimuksen määräyksistä ja hengestä.

| 3.9 | Rahoituslähteiden lisäksi myös talousarvion menorakenne on muuttunut huomattavasti aikojen kuluessa. Esimerkiksi yhteiseen maatalouspolitiikkaan (YMP) tarkoitetut maksut saavuttivat huipun vuonna 1985, jolloin niiden osuus oli 70,8 prosenttia. Vuonna 1998 ne asettautuivat kuitenkin 60 prosentin tasolle kokonaismenoista. Vuonna 2013 YMP:n menot ovat lähes puolittuneet 32 prosenttiin. Koheesiopolitiikassa kehitys on kulkenut puolestaan vastakkaiseen suuntaan: vuonna 1965 sen osuus menoista oli vain 6 prosenttia, vuonna 1985 se oli 10,8 prosenttia, vuonna 1998 se oli 17,2 prosenttia, ja vuonna 2013 sen osuus EU:n talousarviosta on 35,7 prosenttia. YMP:n suunnitellussa tarkistuksessa on otettava huomioon maataloustukien lisäksi myös hyödyt, joita tämä politiikka on tuonut unionin kansalaisille erityisesti laadun ja valvonnan kannalta. |
| --- | --- |

3.9

Rahoituslähteiden lisäksi myös talousarvion menorakenne on muuttunut huomattavasti aikojen kuluessa. Esimerkiksi yhteiseen maatalouspolitiikkaan (YMP) tarkoitetut maksut saavuttivat huipun vuonna 1985, jolloin niiden osuus oli 70,8 prosenttia. Vuonna 1998 ne asettautuivat kuitenkin 60 prosentin tasolle kokonaismenoista. Vuonna 2013 YMP:n menot ovat lähes puolittuneet 32 prosenttiin. Koheesiopolitiikassa kehitys on kulkenut puolestaan vastakkaiseen suuntaan: vuonna 1965 sen osuus menoista oli vain 6 prosenttia, vuonna 1985 se oli 10,8 prosenttia, vuonna 1998 se oli 17,2 prosenttia, ja vuonna 2013 sen osuus EU:n talousarviosta on 35,7 prosenttia. YMP:n suunnitellussa tarkistuksessa on otettava huomioon maataloustukien lisäksi myös hyödyt, joita tämä politiikka on tuonut unionin kansalaisille erityisesti laadun ja valvonnan kannalta.

| 3.10 | Erityisesti Maastrichtin sopimuksesta lähtien koheesiossa on ollut ongelmia: Euroopan unionille on annettu uusia vastuualueita, ja pikkuhiljaa on asetettu uusia tavoitteita (esimerkiksi hiljattaiset ympäristöalan sitoumukset), mutta ne eivät ole näkyneet EU:n talousarvion määrässä, joka on pysynyt suunnilleen samana. |
| --- | --- |

3.10

Erityisesti Maastrichtin sopimuksesta lähtien koheesiossa on ollut ongelmia: Euroopan unionille on annettu uusia vastuualueita, ja pikkuhiljaa on asetettu uusia tavoitteita (esimerkiksi hiljattaiset ympäristöalan sitoumukset), mutta ne eivät ole näkyneet EU:n talousarvion määrässä, joka on pysynyt suunnilleen samana.

| 3.11 | On luotu uusia välineitä, mm. hiljattain perustettu Euroopan globalisaatiorahasto, joita ei ole sisällytetty talousarvioon. Näille välineille ei ole varattu erillistä rahoitusta, vaan niiden toiminta ja käyttö riippuu muiden budjettikohtien ylijäämistä ja muista käyttämättä jääneistä yhteisön varoista. Tällainen järjestely merkitsee käytännössä sitä, että kyseisiä välineitä pidetään vähäpätöisempinä ja että niiden rahoitus ja toiminta on itse asiassa marginaalista. |
| --- | --- |

3.11

On luotu uusia välineitä, mm. hiljattain perustettu Euroopan globalisaatiorahasto, joita ei ole sisällytetty talousarvioon. Näille välineille ei ole varattu erillistä rahoitusta, vaan niiden toiminta ja käyttö riippuu muiden budjettikohtien ylijäämistä ja muista käyttämättä jääneistä yhteisön varoista. Tällainen järjestely merkitsee käytännössä sitä, että kyseisiä välineitä pidetään vähäpätöisempinä ja että niiden rahoitus ja toiminta on itse asiassa marginaalista.

| 3.12 | Muut tekijät, muun muassa vuonna 1985 Yhdistyneelle kuningaskunnalle myönnetty poikkeusasema, jota laajennettiin myöhemmin muihin jäsenvaltioihin, sekä lukuisat poikkeukset ja epätasapaino, jotka lisäävät epätietoisuutta ja vähentävät talousarvion avoimuutta, tekevät talousarvion sekä sen toiminta- ja rahoitusmenettelyiden tarkistuksesta entistä kiireellisemmän ja välttämättömämmän. |
| --- | --- |

3.12

Muut tekijät, muun muassa vuonna 1985 Yhdistyneelle kuningaskunnalle myönnetty poikkeusasema, jota laajennettiin myöhemmin muihin jäsenvaltioihin, sekä lukuisat poikkeukset ja epätasapaino, jotka lisäävät epätietoisuutta ja vähentävät talousarvion avoimuutta, tekevät talousarvion sekä sen toiminta- ja rahoitusmenettelyiden tarkistuksesta entistä kiireellisemmän ja välttämättömämmän.

4.   Talousarvion tarkistuksen välttämättömyys unionin valmistautumiseksi vastaamaan tulevaisuuden haasteisiin

| 4.1 | ETSK katsoo, että sellaisella maailmanlaajuisesti ainutlaatuisella yhteisöllä kuin Euroopan unioni tulee olla talousarviovarat, joiden avulla voidaan toteuttaa Euroopan yhdentymisen perusperiaatteet, joihin perussopimukset, erityisesti perustamissopimukset pohjautuvat. Rauhan, vaurauden, vapauden, turvallisuuden, yleisen hyvinvoinnin, oikeudenmukaisuuden ja uudelleenjaon tavoitteiden tulee olla keskeisenä lähtökohtana silloin, kun tehdään päätöksiä. Kun otetaan huomioon ilmastonmuutoksen sekä ympäristön tilan heikentymisen kaltaiset haasteet, myös kestävyys tulisi ottaa yhdeksi johtavaksi periaatteeksi tulevan talousarvion kaikissa menoerissä. |
| --- | --- |

4.1

ETSK katsoo, että sellaisella maailmanlaajuisesti ainutlaatuisella yhteisöllä kuin Euroopan unioni tulee olla talousarviovarat, joiden avulla voidaan toteuttaa Euroopan yhdentymisen perusperiaatteet, joihin perussopimukset, erityisesti perustamissopimukset pohjautuvat. Rauhan, vaurauden, vapauden, turvallisuuden, yleisen hyvinvoinnin, oikeudenmukaisuuden ja uudelleenjaon tavoitteiden tulee olla keskeisenä lähtökohtana silloin, kun tehdään päätöksiä. Kun otetaan huomioon ilmastonmuutoksen sekä ympäristön tilan heikentymisen kaltaiset haasteet, myös kestävyys tulisi ottaa yhdeksi johtavaksi periaatteeksi tulevan talousarvion kaikissa menoerissä.

| 4.2 | Vaihtoehdot tulee valita siten, että talousarvion hallinnoinnin yleisistä puitteista tulee mahdollisimman avoimet ja selkeät, jolloin Euroopan kansalaisten ja unionin toimielinten välille on mahdollista luoda entistä suoremmat yhteydet. |
| --- | --- |

4.2

Vaihtoehdot tulee valita siten, että talousarvion hallinnoinnin yleisistä puitteista tulee mahdollisimman avoimet ja selkeät, jolloin Euroopan kansalaisten ja unionin toimielinten välille on mahdollista luoda entistä suoremmat yhteydet.

| 4.3 | Talousarvion tarkistuksessa tulee varmistaa, että noudatetaan jäsenvaltioiden välisen tasapuolisuuden periaatetta, ja kaikki poikkeukset, hyvitykset ja etuoikeudet tulee poistaa. Jäsenvaltioiden osuuksissa talousarvion rahoitukseen tulee ottaa huomioon yleinen vauraustaso sekä noudattaa myös solidaarisuuden periaatteita. |
| --- | --- |

4.3

Talousarvion tarkistuksessa tulee varmistaa, että noudatetaan jäsenvaltioiden välisen tasapuolisuuden periaatetta, ja kaikki poikkeukset, hyvitykset ja etuoikeudet tulee poistaa. Jäsenvaltioiden osuuksissa talousarvion rahoitukseen tulee ottaa huomioon yleinen vauraustaso sekä noudattaa myös solidaarisuuden periaatteita.

| 4.4 | Talousarvion tarkistuksen yhteydessä on ryhdyttävä erityisiin toimiin, jotta voitaisiin päästä eroon yksittäisille jäsenvaltioille myönnettävien, niitä hyödyttävien poikkeusten ja etuoikeuksien järjestelmästä. Näin voidaan varmistaa syrjimättömyyden ja kaikkien Euroopan kansalaisten yhdenvertaisuuden periaate. |
| --- | --- |

4.4

Talousarvion tarkistuksen yhteydessä on ryhdyttävä erityisiin toimiin, jotta voitaisiin päästä eroon yksittäisille jäsenvaltioille myönnettävien, niitä hyödyttävien poikkeusten ja etuoikeuksien järjestelmästä. Näin voidaan varmistaa syrjimättömyyden ja kaikkien Euroopan kansalaisten yhdenvertaisuuden periaate.

5.   Nykyisen rahoitusjärjestelmän muuttaminen

| 5.1 | Euroopan komission esittämä kuulemisasiakirja tarjoaa tilaisuuden vakavan keskustelun käynnistämiseen kaikkien osapuolien — institutionaalisten, poliittisten ja yhteiskunnallisten toimijoiden — kesken, jotta voidaan ratkaista unionin talousarviolle ja erityisesti sen rahoitukselle ominaiset ristiriidat. |
| --- | --- |

5.1

Euroopan komission esittämä kuulemisasiakirja tarjoaa tilaisuuden vakavan keskustelun käynnistämiseen kaikkien osapuolien — institutionaalisten, poliittisten ja yhteiskunnallisten toimijoiden — kesken, jotta voidaan ratkaista unionin talousarviolle ja erityisesti sen rahoitukselle ominaiset ristiriidat.

| 5.2 | ETSK korostaa, että asian arkaluonteisuuden takia on pyrittävä saavuttamaan laaja yhteisymmärrys kaikkien asianosaisten kesken — aina jäsenvaltioiden parlamenteista työmarkkinaosapuoliin ja kansalaisyhteiskuntaan — prosessissa, jonka aikana päätetyt muutokset toteutetaan. On myös pyrittävä asteittaiseen toteutukseen, jolla voidaan varmistaa uudistushankkeen laaja kannatus. Tarkoituksena on välttää sitä, että yhtä jäsenvaltiota kohdellaan jotain toista jäsenvaltiota edullisemmin. |
| --- | --- |

5.2

ETSK korostaa, että asian arkaluonteisuuden takia on pyrittävä saavuttamaan laaja yhteisymmärrys kaikkien asianosaisten kesken — aina jäsenvaltioiden parlamenteista työmarkkinaosapuoliin ja kansalaisyhteiskuntaan — prosessissa, jonka aikana päätetyt muutokset toteutetaan. On myös pyrittävä asteittaiseen toteutukseen, jolla voidaan varmistaa uudistushankkeen laaja kannatus. Tarkoituksena on välttää sitä, että yhtä jäsenvaltiota kohdellaan jotain toista jäsenvaltiota edullisemmin.

| 5.3 | Uuden Lissabonin sopimuksen pohjalta ETSK katsoo, että talousarvion tarkistuksen avulla tulee luoda järjestelmä, jossa talousarviota rahoitetaan uudenlaisilla omilla varoilla. Ennen kaikkea on ratkaistava nykytilanteelle ominaiset epäjohdonmukaisuudet: 70 prosenttia omista varoista tulee bruttokansantulosta, jolla on ainakin muodollisesti toissijainen asema, ja noin 85 prosenttia kokonaisvaroista ei itse asiassa ole ”omia” varoja eli niitä ei osoiteta suoraan unionille. |
| --- | --- |

5.3

Uuden Lissabonin sopimuksen pohjalta ETSK katsoo, että talousarvion tarkistuksen avulla tulee luoda järjestelmä, jossa talousarviota rahoitetaan uudenlaisilla omilla varoilla. Ennen kaikkea on ratkaistava nykytilanteelle ominaiset epäjohdonmukaisuudet: 70 prosenttia omista varoista tulee bruttokansantulosta, jolla on ainakin muodollisesti toissijainen asema, ja noin 85 prosenttia kokonaisvaroista ei itse asiassa ole ”omia” varoja eli niitä ei osoiteta suoraan unionille.

| 5.4 | Onkin toivottavaa palata kirjaimelliseen tulkintaan ja noudattaa perustamissopimuksen 269 artiklan henkeä. Kyseisessä artiklassa määrätään yksiselitteisesti, että talousarvio tulee rahoittaa ensisijaisesti omin varoin. Euroopan parlamentin julkaiseman Lamassouren mietinnön (6) käynnistämä keskustelu vaikuttaa mielenkiintoiselta. Mietinnössä esitetään muun muassa ajatuksia omien varojen järjestelmän tarkistamisesta:






  — | alv |
| --- | --- | --- |

5.4

Onkin toivottavaa palata kirjaimelliseen tulkintaan ja noudattaa perustamissopimuksen 269 artiklan henkeä. Kyseisessä artiklassa määrätään yksiselitteisesti, että talousarvio tulee rahoittaa ensisijaisesti omin varoin. Euroopan parlamentin julkaiseman Lamassouren mietinnön (6) käynnistämä keskustelu vaikuttaa mielenkiintoiselta. Mietinnössä esitetään muun muassa ajatuksia omien varojen järjestelmän tarkistamisesta:

—

alv

| — | liikenteessä käytettävien moottoripolttoaineiden valmisteverot ja muut energiaverot |
| --- | --- |

—

liikenteessä käytettävien moottoripolttoaineiden valmisteverot ja muut energiaverot

| — | tupakan ja alkoholin valmisteverot |
| --- | --- |

—

tupakan ja alkoholin valmisteverot

| — | yritysten voitoista suoritettavat verot. |
| --- | --- |

—

yritysten voitoista suoritettavat verot.

| 5.5 | Euroopan kansalaisten tulee saada entistä enemmän ja entistä parempaa tietoa järjestelmästä, ja sen tulee olla entistä avoimempi ja tehokkaampi. Lisäksi kansalaisille tulee tarjota edellytykset osallistua mahdollisimman hyvin tiedoin valvontaan ja seurantaan, jotta he voivat tietää, mihin tarkoituksiin käytetään rahoja, joita he maksavat EU:lle sen toimintaa ja politiikkoja varten. Tällainen menettely on yksi demokraattisen hallinnon perusteista. |
| --- | --- |

5.5

Euroopan kansalaisten tulee saada entistä enemmän ja entistä parempaa tietoa järjestelmästä, ja sen tulee olla entistä avoimempi ja tehokkaampi. Lisäksi kansalaisille tulee tarjota edellytykset osallistua mahdollisimman hyvin tiedoin valvontaan ja seurantaan, jotta he voivat tietää, mihin tarkoituksiin käytetään rahoja, joita he maksavat EU:lle sen toimintaa ja politiikkoja varten. Tällainen menettely on yksi demokraattisen hallinnon perusteista.

| 5.6 | On selvää, että Euroopan yhdentymisasteen edistymisen mittarina ovat myös talousarvion rahoitusmenettelyt. Federalistisemmassa järjestelmässä unionivero olisi oikeudenmukainen ja avoimempi ratkaisu. On kuitenkin harhaanjohtavaa kuvitella, että eurooppalaiset taloustieteilijät eivät nykytilanteessa onnistuisi löytämään ratkaisua, ja tällainen kuvitelma on osoitus poliittisen tahdon puutteesta. |
| --- | --- |

5.6

On selvää, että Euroopan yhdentymisasteen edistymisen mittarina ovat myös talousarvion rahoitusmenettelyt. Federalistisemmassa järjestelmässä unionivero olisi oikeudenmukainen ja avoimempi ratkaisu. On kuitenkin harhaanjohtavaa kuvitella, että eurooppalaiset taloustieteilijät eivät nykytilanteessa onnistuisi löytämään ratkaisua, ja tällainen kuvitelma on osoitus poliittisen tahdon puutteesta.

6.   Euroopan unionin politiikat ja rooli

| 6.1 | Euroopan komissio luettelee tiedonannossaan (SEC(2007) 1188 lopullinen) joukon tekijöitä (7), jotka vaikuttavat suoraan tai välillisesti unionin strategisiin valintoihin ja poliittiseen ohjelmaan. Näihin tekijöihin kuuluvat muun muassa väestön vanheneminen, tieteen ja teknologian kehitys, kilpailukyky maailmanlaajuisilla markkinoilla, ilmastonmuutos, unionin solidaarisuusvelvoite sekä maatalouden kehittämispolitiikat. |
| --- | --- |

6.1

Euroopan komissio luettelee tiedonannossaan (SEC(2007) 1188 lopullinen) joukon tekijöitä (7), jotka vaikuttavat suoraan tai välillisesti unionin strategisiin valintoihin ja poliittiseen ohjelmaan. Näihin tekijöihin kuuluvat muun muassa väestön vanheneminen, tieteen ja teknologian kehitys, kilpailukyky maailmanlaajuisilla markkinoilla, ilmastonmuutos, unionin solidaarisuusvelvoite sekä maatalouden kehittämispolitiikat.

| 6.2 | Koska talousarvio on yksi keskeisistä välineistä EU:n kehityksen perustana olevien tavoitteiden saavuttamiseksi, sen tarkistamisen yhteydessä tulee pohtia laajasti ja tarkkaan 27 jäsenvaltion unionin roolia ja päämääriä. |
| --- | --- |

6.2

Koska talousarvio on yksi keskeisistä välineistä EU:n kehityksen perustana olevien tavoitteiden saavuttamiseksi, sen tarkistamisen yhteydessä tulee pohtia laajasti ja tarkkaan 27 jäsenvaltion unionin roolia ja päämääriä.

| 6.3 | ETSK katsookin, että kuulemisen tässä vaiheessa on aiheellista päästä sekä toimielimissä että niiden ulkopuolella yhteisymmärrykseen politiikoista, joita voidaan pitää erityisen tärkeinä Euroopan tulevaisuuden kannalta. Sen jälkeen on määriteltävä, miten unioni on vahvistanut rooliaan ja toimintaansa kyseisillä aloilla. On erityisen tärkeää, että tämä kaikki tehdään uuden perustamissopimuksen pohjalta. |
| --- | --- |

6.3

ETSK katsookin, että kuulemisen tässä vaiheessa on aiheellista päästä sekä toimielimissä että niiden ulkopuolella yhteisymmärrykseen politiikoista, joita voidaan pitää erityisen tärkeinä Euroopan tulevaisuuden kannalta. Sen jälkeen on määriteltävä, miten unioni on vahvistanut rooliaan ja toimintaansa kyseisillä aloilla. On erityisen tärkeää, että tämä kaikki tehdään uuden perustamissopimuksen pohjalta.

| 6.4 | Kun päätetään siitä, mitkä ovat politiikkoja, joiden tulee olla unionin toiminnan keskipisteessä tulevina vuosina, on analysoitava tarkkaan kaikki epäjohdonmukaisuudet ja aiemmin kertyneet viivästykset erityisesti rahoitusjärjestelmässä, jotta voidaan välttää samojen virheiden toistuminen. |
| --- | --- |

6.4

Kun päätetään siitä, mitkä ovat politiikkoja, joiden tulee olla unionin toiminnan keskipisteessä tulevina vuosina, on analysoitava tarkkaan kaikki epäjohdonmukaisuudet ja aiemmin kertyneet viivästykset erityisesti rahoitusjärjestelmässä, jotta voidaan välttää samojen virheiden toistuminen.

| 6.5 | Komission kuulemisasiakirjassaan tulevaisuuden haasteiksi määrittelemien toiminta-alojen ja politiikkojen joukosta on aiheellista ottaa myös taloudelliselta kannalta erityisesti esille taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden hyväksi toteutettavat toimet. Erityisesti unionin viimeisimmän laajentumisen jälkeen erot ovat kasvaneet. Talousarvion tarkistus tulee siis nähdä myös tilaisuutena jatkaa heikommassa asemassa olevien alueiden kehittämistä, sillä on ilmeistä, että myös unionin köyhempien alueiden taloudellinen ja sosiaalinen kehitys vaikuttaa myönteisesti kaikkiin jäsenvaltioihin ja niiden talouteen. |
| --- | --- |

6.5

Komission kuulemisasiakirjassaan tulevaisuuden haasteiksi määrittelemien toiminta-alojen ja politiikkojen joukosta on aiheellista ottaa myös taloudelliselta kannalta erityisesti esille taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden hyväksi toteutettavat toimet. Erityisesti unionin viimeisimmän laajentumisen jälkeen erot ovat kasvaneet. Talousarvion tarkistus tulee siis nähdä myös tilaisuutena jatkaa heikommassa asemassa olevien alueiden kehittämistä, sillä on ilmeistä, että myös unionin köyhempien alueiden taloudellinen ja sosiaalinen kehitys vaikuttaa myönteisesti kaikkiin jäsenvaltioihin ja niiden talouteen.

| 6.6 | Lisäksi, kuten aiemmin jo mainittiin, solidaarisuuden ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden tulee olla edelleenkin EU:n toiminnan perusarvoja. Maahanmuuton kaltaisten haasteiden kohdalla EU:n tulee pyrkiä viemään sosiaalista rooliaan ja malliaan myös rajojensa ulkopuolelle. Sillä on käytössään välineitä, myös rahoitusvälineitä, joiden tavoitteena on poistaa maastamuuton syyt lähtömaissa. |
| --- | --- |

6.6

Lisäksi, kuten aiemmin jo mainittiin, solidaarisuuden ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden tulee olla edelleenkin EU:n toiminnan perusarvoja. Maahanmuuton kaltaisten haasteiden kohdalla EU:n tulee pyrkiä viemään sosiaalista rooliaan ja malliaan myös rajojensa ulkopuolelle. Sillä on käytössään välineitä, myös rahoitusvälineitä, joiden tavoitteena on poistaa maastamuuton syyt lähtömaissa.

| 6.7 | Ilmastonmuutoksen haasteeseen vastaaminen on entistä keskeisemmällä sijalla EU:n tärkeysjärjestyksessä, ja tämän seikan tulisi myös kuvastua menopuolen painopisteiden asettelussa. Lisävaroja on tarpeen osoittaa läpimurtotekniikkojen tutkimukseen ja kehittämiseen energia- ja liikennealalla sekä hiilidioksidin talteenotto- ja varastointimenetelmien edistämiseen. Huomattavasti varoja tulisi myös kohdentaa tukemaan sopeutumis- ja lieventämistoimia vähiten kehittyneissä maissa sekä investointeja hiilidioksidipäästöiltään alhaiseen teknologiaan nousevissa talouksissa. |
| --- | --- |

6.7

Ilmastonmuutoksen haasteeseen vastaaminen on entistä keskeisemmällä sijalla EU:n tärkeysjärjestyksessä, ja tämän seikan tulisi myös kuvastua menopuolen painopisteiden asettelussa. Lisävaroja on tarpeen osoittaa läpimurtotekniikkojen tutkimukseen ja kehittämiseen energia- ja liikennealalla sekä hiilidioksidin talteenotto- ja varastointimenetelmien edistämiseen. Huomattavasti varoja tulisi myös kohdentaa tukemaan sopeutumis- ja lieventämistoimia vähiten kehittyneissä maissa sekä investointeja hiilidioksidipäästöiltään alhaiseen teknologiaan nousevissa talouksissa.

7.   Budjettipolitiikkojen tekeminen tutuksi Euroopan kansalaisille

| 7.1 | Euroopan unionin institutionaalinen kriisi johtuu osittain talousarvion rakenteesta, joka kaipaa ehdottomasti uudistusta: viime vuosina käyty lyhytnäköinen ja kiivas keskustelu omista varoista on osaltaan luonut nykyisin vallitsevan huonon kuvan unionista. Monimutkaisuus, epäselvyys sekä poikkeuksien olemassaolo ovat kaikki tekijöitä, jotka ovat kaukana Euroopan yhdentymisen periaatteista ja ylläpitävät osaltaan euroskeptisyyttä. |
| --- | --- |

7.1

Euroopan unionin institutionaalinen kriisi johtuu osittain talousarvion rakenteesta, joka kaipaa ehdottomasti uudistusta: viime vuosina käyty lyhytnäköinen ja kiivas keskustelu omista varoista on osaltaan luonut nykyisin vallitsevan huonon kuvan unionista. Monimutkaisuus, epäselvyys sekä poikkeuksien olemassaolo ovat kaikki tekijöitä, jotka ovat kaukana Euroopan yhdentymisen periaatteista ja ylläpitävät osaltaan euroskeptisyyttä.

| 7.2 | Kun otetaan vielä huomioon ensin perustuslakisopimuksen ja sitten Lissabonin sopimuksen yhteydessä kohdatut ongelmat, talousarvion ja sen välttämättömän uudistuksen ei pidä vahvistaa enää entisestään ajatusta siitä, että Euroopan kansalaisten rahoja heitetään ”pohjattomaan kaivoon”. Näin ollen on tarpeellista tuoda entistä selvemmin esille menojen ja saavutettujen tulosten välinen yhteys. |
| --- | --- |

7.2

Kun otetaan vielä huomioon ensin perustuslakisopimuksen ja sitten Lissabonin sopimuksen yhteydessä kohdatut ongelmat, talousarvion ja sen välttämättömän uudistuksen ei pidä vahvistaa enää entisestään ajatusta siitä, että Euroopan kansalaisten rahoja heitetään ”pohjattomaan kaivoon”. Näin ollen on tarpeellista tuoda entistä selvemmin esille menojen ja saavutettujen tulosten välinen yhteys.

8.   Omien varojen tulevaisuus?

| 8.1 | Unionin rahoitusmenettelyt on yksi näkökohdista, joka synnyttää eniten keskustelua käsiteltäessä talousarvion tarkistusta. Talousarvion nykyinen rahoituskehys (ks. kohta 3.7) on objektiivisesti katsoen kaukana pääasiassa omiin varoihin perustuvasta rahoituksesta. Vaihtoehtoina tarkistuksessa ovat muun muassa aiemmat rahoitusmuodot korvaavien uusien omien varojen käyttöönotto ja ratkaisut, joissa jäsenvaltioilta tulevilla BKTL-varoilla on ensisijainen asema. |
| --- | --- |

8.1

Unionin rahoitusmenettelyt on yksi näkökohdista, joka synnyttää eniten keskustelua käsiteltäessä talousarvion tarkistusta. Talousarvion nykyinen rahoituskehys (ks. kohta 3.7) on objektiivisesti katsoen kaukana pääasiassa omiin varoihin perustuvasta rahoituksesta. Vaihtoehtoina tarkistuksessa ovat muun muassa aiemmat rahoitusmuodot korvaavien uusien omien varojen käyttöönotto ja ratkaisut, joissa jäsenvaltioilta tulevilla BKTL-varoilla on ensisijainen asema.

| 8.2 | Euroopan parlamentti kritisoi mietinnössään Euroopan unionin omien varojen järjestelmän tulevaisuudesta (esittelijä: Lamassoure) (8) talousarvion nykyistä rakennetta ja sen rahoittamista. Mietinnössä ehdotetaan kaksivaiheista uudistusta, josta tehtäisiin kuitenkin yksi yhteinen päätös. EP ehdottaa, että ensimmäisessä siirtymävaiheessa parannettaisiin jäsenvaltioiden nykyistä maksuosuusjärjestelmää ja toisessa vaiheessa luotaisiin uusi omien varojen järjestelmä, jolla korvattaisiin nykyiset mekanismit. |
| --- | --- |

8.2

Euroopan parlamentti kritisoi mietinnössään Euroopan unionin omien varojen järjestelmän tulevaisuudesta (esittelijä: Lamassoure) (8) talousarvion nykyistä rakennetta ja sen rahoittamista. Mietinnössä ehdotetaan kaksivaiheista uudistusta, josta tehtäisiin kuitenkin yksi yhteinen päätös. EP ehdottaa, että ensimmäisessä siirtymävaiheessa parannettaisiin jäsenvaltioiden nykyistä maksuosuusjärjestelmää ja toisessa vaiheessa luotaisiin uusi omien varojen järjestelmä, jolla korvattaisiin nykyiset mekanismit.

| 8.3 | Euroopan parlamentti korostaa, että unioniveron käyttöönotto ei olisi millään tavalla vallankumouksellista, sillä se ei muuttaisi mitään veronmaksajien kannalta, ja luettelee uuden järjestelmän kriteerit: riittävyys, vakaus, havainnollisuus ja yksinkertaisuus, alhaiset toimintakustannukset, tehokas resurssien jako, vertikaalinen keskinäinen tasapuolisuus (uudelleenjako), horisontaalinen keskinäinen tasapuolisuus (sama vaikutus kaikkiin eurooppalaisiin veronmaksajiin) ja oikeudenmukaiset maksuosuudet (johdonmukaisuus eri jäsenvaltioiden vaurauden ja hyvinvoinnin kanssa). |
| --- | --- |

8.3

Euroopan parlamentti korostaa, että unioniveron käyttöönotto ei olisi millään tavalla vallankumouksellista, sillä se ei muuttaisi mitään veronmaksajien kannalta, ja luettelee uuden järjestelmän kriteerit: riittävyys, vakaus, havainnollisuus ja yksinkertaisuus, alhaiset toimintakustannukset, tehokas resurssien jako, vertikaalinen keskinäinen tasapuolisuus (uudelleenjako), horisontaalinen keskinäinen tasapuolisuus (sama vaikutus kaikkiin eurooppalaisiin veronmaksajiin) ja oikeudenmukaiset maksuosuudet (johdonmukaisuus eri jäsenvaltioiden vaurauden ja hyvinvoinnin kanssa).

| 8.4 | ETSK toteaa huomauttaneensa useaan otteeseen, että unionin talousarvio on riittämätön sen tavoitteisiin ja kohtaamiin haasteisiin nähden, ja toivoo näin ollen, että ryhdyttäisiin pohtimaan unioniveron mahdollisuutta. Yhtenä vaihtoehtona voisi olla se, että määritellään yhteisön lainsäädännölle tärkeysjärjestys ja määrätään sen pohjalta seuraamuksia niille maille, jotka eivät saata tiettyjä tärkeitä direktiivejä osaksi kansallista lainsäädäntöä. Näin saaduilla varoilla voitaisiin rahoittaa unionin etua koskevia hankkeita |
| --- | --- |

8.4

ETSK toteaa huomauttaneensa useaan otteeseen, että unionin talousarvio on riittämätön sen tavoitteisiin ja kohtaamiin haasteisiin nähden, ja toivoo näin ollen, että ryhdyttäisiin pohtimaan unioniveron mahdollisuutta. Yhtenä vaihtoehtona voisi olla se, että määritellään yhteisön lainsäädännölle tärkeysjärjestys ja määrätään sen pohjalta seuraamuksia niille maille, jotka eivät saata tiettyjä tärkeitä direktiivejä osaksi kansallista lainsäädäntöä. Näin saaduilla varoilla voitaisiin rahoittaa unionin etua koskevia hankkeita

| 8.5 | ETSK arvostaa parlamentin mietinnössään tekemien ehdotusten johdonmukaisuutta ja monipuolisuutta ja on samaa mieltä talousarvion nykytilan analyysista ja talousarvion uudistuksen tarpeesta. Samalla komitea haluaa kuitenkin kiinnittää huomiota ongelmiin, joita olisi kuvatunkaltaisen järjestelmän käyttöönotossa. Unioniveroon perustuvan rahoituksen käyttöönottoa vastustettaisiin epäilemättä voimakkaasti erityisesti siitä syystä, että asiaa olisi vaikea esittää kansalaisille. |
| --- | --- |

8.5

ETSK arvostaa parlamentin mietinnössään tekemien ehdotusten johdonmukaisuutta ja monipuolisuutta ja on samaa mieltä talousarvion nykytilan analyysista ja talousarvion uudistuksen tarpeesta. Samalla komitea haluaa kuitenkin kiinnittää huomiota ongelmiin, joita olisi kuvatunkaltaisen järjestelmän käyttöönotossa. Unioniveroon perustuvan rahoituksen käyttöönottoa vastustettaisiin epäilemättä voimakkaasti erityisesti siitä syystä, että asiaa olisi vaikea esittää kansalaisille.

| 8.6 | Euroopan unionin tuleekin pyrkiä kilpailukyvyn tukemisen ohella ylläpitämään ja edistämään täyspainoisesti yhteenkuuluvuutta, ympäristönsuojelua, työllisyyttä ja Euroopan sosiaalista mallia. |
| --- | --- |

8.6

Euroopan unionin tuleekin pyrkiä kilpailukyvyn tukemisen ohella ylläpitämään ja edistämään täyspainoisesti yhteenkuuluvuutta, ympäristönsuojelua, työllisyyttä ja Euroopan sosiaalista mallia.

| 8.7 | ETSK toivoo, että EU:n talousarvion rahoituksen uudistamisen yhteydessä tehtävissä päätöksissä pyrittäisiin etsimään ratkaisuja, joissa hylättäisiin poikkeukset ja asetettaisiin etusijalle kunkin jäsenvaltion kyky osallistua rahoitukseen oikeudenmukaisuuden, tasapuolisuuden ja solidaarisuuden hengessä. Lisäksi todettakoon, että vaikka varoista käytävä keskustelu on ensisijaisen tärkeää, se ei saa hämärtää tai jättää taka-alalle keskustelua unionin strategisista valinnoista, sen roolista ja sen politiikoista. |
| --- | --- |

8.7

ETSK toivoo, että EU:n talousarvion rahoituksen uudistamisen yhteydessä tehtävissä päätöksissä pyrittäisiin etsimään ratkaisuja, joissa hylättäisiin poikkeukset ja asetettaisiin etusijalle kunkin jäsenvaltion kyky osallistua rahoitukseen oikeudenmukaisuuden, tasapuolisuuden ja solidaarisuuden hengessä. Lisäksi todettakoon, että vaikka varoista käytävä keskustelu on ensisijaisen tärkeää, se ei saa hämärtää tai jättää taka-alalle keskustelua unionin strategisista valinnoista, sen roolista ja sen politiikoista.

9.   Talousarvion avoin ja tehokas toteuttaminen

| 9.1 | Talousarvion toteuttaminen on toinen tärkeistä aiheista, jota tulee tarkistaa. Kyseisessä vaiheessa tulee huolehtia erityisesti avoimuudesta, luotettavuudesta ja selkeydestä. Nimenomaan toteuttamisvaiheessa Euroopan kansalaiset ovat tekemisissä EU:n toiminnan kanssa ja voivat arvioida sen konkreettisia tuloksia. Talousarviosykli tulisi lisäksi sovittaa yhteen Euroopan parlamentin, komission ja Eurooppa-neuvoston toimikausien kanssa. |
| --- | --- |

9.1

Talousarvion toteuttaminen on toinen tärkeistä aiheista, jota tulee tarkistaa. Kyseisessä vaiheessa tulee huolehtia erityisesti avoimuudesta, luotettavuudesta ja selkeydestä. Nimenomaan toteuttamisvaiheessa Euroopan kansalaiset ovat tekemisissä EU:n toiminnan kanssa ja voivat arvioida sen konkreettisia tuloksia. Talousarviosykli tulisi lisäksi sovittaa yhteen Euroopan parlamentin, komission ja Eurooppa-neuvoston toimikausien kanssa.

| 9.2 | ETSK katsoo, että Euroopan kansalaisille tulee pyrkiä jakamaan entistä enemmän tietoa politiikkojen ja unionin rahastojen avulla saavutetuista tuloksista. Tämä on tärkeää pääasiassa kahdesta syystä: 1) avoimuuden takia ja 2) jotta voidaan torjua euroskeptisyyttä ja tiedotusta, jossa pyritään usein yksipuolisesti tuomaan esille epäonnistumisia lukuisampien onnistumisien sijaan. |
| --- | --- |

9.2

ETSK katsoo, että Euroopan kansalaisille tulee pyrkiä jakamaan entistä enemmän tietoa politiikkojen ja unionin rahastojen avulla saavutetuista tuloksista. Tämä on tärkeää pääasiassa kahdesta syystä: 1) avoimuuden takia ja 2) jotta voidaan torjua euroskeptisyyttä ja tiedotusta, jossa pyritään usein yksipuolisesti tuomaan esille epäonnistumisia lukuisampien onnistumisien sijaan.

| 9.3 | Rahoituskehyksen vakaudesta ja sen sisäisestä joustavuudesta ETSK on sitä mieltä, että Euroopan unionin pitkän aikavälin strategioissa (esimerkiksi työllisyys, tutkimus ja kehittäminen, ympäristö ja energia) tulee varmistaa tietty jatkuvuus. Tietty joustovara muuttuviin olosuhteisiin sopeutumiseksi ja nopean reagoinnin mahdollistamiseksi tulee sen sijaan varata lyhyen aikavälin painopisteille, joissa tulee ennen kaikkea antaa tilaa jäsenvaltioiden toiminnalle. |
| --- | --- |

9.3

Rahoituskehyksen vakaudesta ja sen sisäisestä joustavuudesta ETSK on sitä mieltä, että Euroopan unionin pitkän aikavälin strategioissa (esimerkiksi työllisyys, tutkimus ja kehittäminen, ympäristö ja energia) tulee varmistaa tietty jatkuvuus. Tietty joustovara muuttuviin olosuhteisiin sopeutumiseksi ja nopean reagoinnin mahdollistamiseksi tulee sen sijaan varata lyhyen aikavälin painopisteille, joissa tulee ennen kaikkea antaa tilaa jäsenvaltioiden toiminnalle.

| 9.4 | Talousarvion toteuttamista koskevassa keskustelussa on väistämättä käsiteltävä myös talousarvion hallinnointia ja vastuuvelvollisuutta. Nykyään jäsenvaltiot hallinnoivat suoraan 80 prosenttia talousarviosta, ja Euroopan komission hallinnoitavaksi jää 20 prosentin osuus. Komissio on kuitenkin vastuussa talousarvion kokonaisvaltaisesta toteuttamisesta. ETSK toteaa, että myös tästä jaosta on keskusteltava, ja sen asianmukaisuutta on arvioitava. |
| --- | --- |

9.4

Talousarvion toteuttamista koskevassa keskustelussa on väistämättä käsiteltävä myös talousarvion hallinnointia ja vastuuvelvollisuutta. Nykyään jäsenvaltiot hallinnoivat suoraan 80 prosenttia talousarviosta, ja Euroopan komission hallinnoitavaksi jää 20 prosentin osuus. Komissio on kuitenkin vastuussa talousarvion kokonaisvaltaisesta toteuttamisesta. ETSK toteaa, että myös tästä jaosta on keskusteltava, ja sen asianmukaisuutta on arvioitava.

| 9.5 | Tässä yhteydessä on aiheellista ottaa huomioon uusi perustamissopimus, jossa 274 artiklaa on muutettu seuraavasti: korvataan ensimmäisen kohdan alussa ilmaisu ”Komissio toteuttaa talousarviota” ilmaisulla ”Komissio toteuttaa talousarviota yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa”; korvataan toinen kohta seuraavasti: ”Asetuksessa vahvistetaan jäsenvaltioiden valvonta- ja tilintarkastusvelvoitteet talousarvion toteuttamisessa sekä niistä johtuvat tehtävät. Siinä vahvistetaan myös kunkin toimielimen tehtävät sekä erityissäännöt, joiden mukaisesti ne osallistuvat omien menojensa toteuttamiseen.” |
| --- | --- |

9.5

Tässä yhteydessä on aiheellista ottaa huomioon uusi perustamissopimus, jossa 274 artiklaa on muutettu seuraavasti: korvataan ensimmäisen kohdan alussa ilmaisu ”Komissio toteuttaa talousarviota” ilmaisulla ”Komissio toteuttaa talousarviota yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa”; korvataan toinen kohta seuraavasti: ”Asetuksessa vahvistetaan jäsenvaltioiden valvonta- ja tilintarkastusvelvoitteet talousarvion toteuttamisessa sekä niistä johtuvat tehtävät. Siinä vahvistetaan myös kunkin toimielimen tehtävät sekä erityissäännöt, joiden mukaisesti ne osallistuvat omien menojensa toteuttamiseen.”

Bryssel 12. maaliskuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Neljäs kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta”, CESE 1712/2007.

1

(2)  269 artiklan ensimmäinen kohtaa kuuluu seuraavasti: ”Talousarvio rahoitetaan kokonaisuudessaan yhteisön omin varoin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita tuloja.”

2

(3)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Yhteisen tulevaisuuden rakentaminen — Politiikan haasteet ja rahoitusmahdollisuudet laajentuneessa unionissa 2007–2013”, EUVL C 74, 23.5.2005, s. 32.

3

(4)  Katso liitteenä olevat kaaviot.

4

(5)  Komission tiedonanto — Uudistettu talousarvio muuttuvassa Euroopassa — Julkinen kuulemisasiakirja vuosina 2008–2009 suoritettavasta EU:n talousarvion tarkastelusta, SEC(2007) 1188 lopullinen.

5

(6)  Euroopan parlamentin mietintö Euroopan unionin omien varojen järjestelmän tulevaisuudesta (A6-0066/2007), 13. maaliskuuta 2007, esittelijä: Alain Lamassoure.

6

(7)  Ks. tiedonanto SEC(2007) 1188 lopullinen, kohta 2.1.

7

(8)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+REPORT+A6-2007-0066+0+DOC+WORD+V0//FI

8

---

LIITE

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausuntoon

Seuraava muutosehdotus, joka sai tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä, hylättiin keskusteluissa (työjärjestyksen 54 artiklan 3 kohta):

Kohta 1.3

Poistetaan kohta kokonaisuudessaan.

”Budjettipolitiikkaa suunniteltaessa on tehtävä perustavaa laatua oleva valinta federalismin ja hallitustenvälisen rakenteen välillä. On selvää, että Euroopan yhdentymisasteen edistymisen mittarina ovat myös talousarvion rahoitusmenettelyt.”

Äänestystulos

Puolesta: 40, Vastaan: 87, Pidättyi äänestämästä: 10

Kohta 7.3

Lisätään kohdan 7.2 jälkeen seuraava uusi kohta 7.3.

”EU:n nykyiseen rahoitusjärjestelmään liittyvistä huolenaiheista keskeisimpiä on se, ettei rahoitusta pystytä hallinnoimaan siten, että tarkastajat voivat varmentaa tilinpäätöksen allekirjoituksillaan. Vuosittain toistuva näytelmä, jossa tarkastajat kieltäytyvät varmentamasta suurimman osan menoista, on erittäin huonoa mainosta jäsenvaltioissa. Olipa uusi järjestelmä millainen tahansa, tämä ongelma on ratkaistava.”

Äänestystulos

Puolesta: 37, Vastaan: 94, Pidättyi äänestämästä: 12

---

| 9.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 204/119 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 204/119

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Ehdotus — neuvoston direktiivi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta

KOM(2007) 677 lopullinen

(2008/C 204/24)

Neuvosto päätti 22. marraskuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus — Neuvoston direktiivi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta

Asian valmistelusta vastannut ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 20. helmikuuta 2008. Ainoa esittelijä oli Umberto Burani.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. maaliskuuta 2008 pitämässään 443. täysistunnossa (maaliskuun 12. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 123 ääntä puolesta ja 1 vastaan 6:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Johdanto

| 1.1 | Vuonna 2007 tuli voimaan alv-direktiivi (1), jossa yhdistettiin yhdeksi tekstiksi aiempina vuosina annetut ja muutetut alv-säännökset. Direktiivin soveltamisessa on ilmennyt eräitä käytännön vaikeuksia tai ongelmallisia näkökohtia, joiden vuoksi yritykset ja eräät jäsenvaltiot ovat esittäneet huomioita tai ehdotuksia. Komissio on tutkinut ne ja päättänyt tehdä muutosehdotukset, jotka esitetään tässä tarkasteltavassa ehdotuksessa direktiiviksi. |
| --- | --- |

1.1

Vuonna 2007 tuli voimaan alv-direktiivi (1), jossa yhdistettiin yhdeksi tekstiksi aiempina vuosina annetut ja muutetut alv-säännökset. Direktiivin soveltamisessa on ilmennyt eräitä käytännön vaikeuksia tai ongelmallisia näkökohtia, joiden vuoksi yritykset ja eräät jäsenvaltiot ovat esittäneet huomioita tai ehdotuksia. Komissio on tutkinut ne ja päättänyt tehdä muutosehdotukset, jotka esitetään tässä tarkasteltavassa ehdotuksessa direktiiviksi.

| 1.2 | Muutokset ovat erityyppisiä ja koskevat erilaisia kysymyksiä. Byrokraattisen ja menettelyihin liittyvän taakan välttämiseksi komissio on — komitean mielestä aivan oikein — koonnut muutokset yhteen ehdotukseen. |
| --- | --- |

1.2

Muutokset ovat erityyppisiä ja koskevat erilaisia kysymyksiä. Byrokraattisen ja menettelyihin liittyvän taakan välttämiseksi komissio on — komitean mielestä aivan oikein — koonnut muutokset yhteen ehdotukseen.

2.   Ehdotuksen sisältö

| 2.1 | Eräät muutokset koskevat energia-alaa, jonka verojärjestelmä luotiin alun alkaen vuonna 2003 annetulla direktiivillä (2) ja siirrettiin alv-direktiiviin. Direktiivissä käytetty tekninen käsitteistö on kuitenkin johtanut siihen, että verojärjestelmällä on liian suppea soveltamisala, eikä se vastaa taloudellista todellisuutta. Valmisteveron alaisiin energiatuotteisiin luettiin etenkin kaasuputkissa tai kaasusäiliöaluksilla kuljetettava maakaasu, sähkö sekä lämmitys- tai jäähdytysverkoissa kuljetettava lämpö- tai jäähdytysenergia (ns. kaukojakelu). Komissio ehdottaa, ettei veroa sovelleta kyseisiin tuotteisiin. |
| --- | --- |

2.1

Eräät muutokset koskevat energia-alaa, jonka verojärjestelmä luotiin alun alkaen vuonna 2003 annetulla direktiivillä (2) ja siirrettiin alv-direktiiviin. Direktiivissä käytetty tekninen käsitteistö on kuitenkin johtanut siihen, että verojärjestelmällä on liian suppea soveltamisala, eikä se vastaa taloudellista todellisuutta. Valmisteveron alaisiin energiatuotteisiin luettiin etenkin kaasuputkissa tai kaasusäiliöaluksilla kuljetettava maakaasu, sähkö sekä lämmitys- tai jäähdytysverkoissa kuljetettava lämpö- tai jäähdytysenergia (ns. kaukojakelu). Komissio ehdottaa, ettei veroa sovelleta kyseisiin tuotteisiin.

| 2.2 | Ehdotetussa direktiivissä säädetään, että palvelusuorituksia, jotka liittyvät edellä mainittujen energialähteiden verkkoihin pääsyn tarjoamiseen, verotetaan palvelujen hankkijan jäsenvaltiossa. Ehdotuksessa yksinkertaistetaan myös menettelyä, joka antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden soveltaa alennettua arvonlisäverokantaa. |
| --- | --- |

2.2

Ehdotetussa direktiivissä säädetään, että palvelusuorituksia, jotka liittyvät edellä mainittujen energialähteiden verkkoihin pääsyn tarjoamiseen, verotetaan palvelujen hankkijan jäsenvaltiossa. Ehdotuksessa yksinkertaistetaan myös menettelyä, joka antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden soveltaa alennettua arvonlisäverokantaa.

| 2.3 | Poikkeusten osalta Bulgaria ja Romania saivat unioniin liityttyään luvan myöntää verovapautuksen pienyrityksille ja jatkaa verovapautuksen soveltamista kansainvälisiin henkilökuljetuksiin. Tämä säilytetään ennallaan. On ainoastaan pidetty järkevänä sisällyttää kyseiset poikkeukset alv-direktiivin tekstiin, kuten on tehty muidenkin jäsenvaltioiden osalta. |
| --- | --- |

2.3

Poikkeusten osalta Bulgaria ja Romania saivat unioniin liityttyään luvan myöntää verovapautuksen pienyrityksille ja jatkaa verovapautuksen soveltamista kansainvälisiin henkilökuljetuksiin. Tämä säilytetään ennallaan. On ainoastaan pidetty järkevänä sisällyttää kyseiset poikkeukset alv-direktiivin tekstiin, kuten on tehty muidenkin jäsenvaltioiden osalta.

| 2.4 | Vähennysoikeuden osalta ehdotuksessa esitetään alv:hen alun perin liitetty perusperiaate tai paremminkin selvennetään sitä: alkuperäinen vähennys rajoitetaan tosiasiallisen ammattikäytön osuuteen, kun sekä ammatti- että muussa käytössä oleva kiinteä omaisuus on kirjattu yrityksen varoihin ja velkoihin. Lisäksi ehdotetaan korjausjärjestelmää, jonka avulla voidaan ottaa huomioon vaihtelut, joita esiintyy kiinteän omaisuuden käytön ajallisessa jakautumisessa ammatillisiin ja muihin kuin ammatillisiin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

2.4

Vähennysoikeuden osalta ehdotuksessa esitetään alv:hen alun perin liitetty perusperiaate tai paremminkin selvennetään sitä: alkuperäinen vähennys rajoitetaan tosiasiallisen ammattikäytön osuuteen, kun sekä ammatti- että muussa käytössä oleva kiinteä omaisuus on kirjattu yrityksen varoihin ja velkoihin. Lisäksi ehdotetaan korjausjärjestelmää, jonka avulla voidaan ottaa huomioon vaihtelut, joita esiintyy kiinteän omaisuuden käytön ajallisessa jakautumisessa ammatillisiin ja muihin kuin ammatillisiin tarkoituksiin.

3.   Huomiot ja päätelmät

| 3.1 | Kohdissa 2.3 ja 2.4 tarkasteltuihin ehdotuksiin ei ole erityistä huomautettavaa. Ensimmäisessä tapauksessa kyse on vain aiemman puutteen korjaamisesta ja toisessa laajalti tunnustetun ja sovelletun perusperiaatteen välttämättömästä, vaikkakin itsestään selvästä tarkennuksesta. |
| --- | --- |

3.1

Kohdissa 2.3 ja 2.4 tarkasteltuihin ehdotuksiin ei ole erityistä huomautettavaa. Ensimmäisessä tapauksessa kyse on vain aiemman puutteen korjaamisesta ja toisessa laajalti tunnustetun ja sovelletun perusperiaatteen välttämättömästä, vaikkakin itsestään selvästä tarkennuksesta.

| 3.2 | Kohdissa 2.1 ja 2.2 käsiteltyjä ehdotuksia ETSK pitää asianmukaisina, sillä niillä pyritään mukauttamaan säädös taloudelliseen todellisuuteen ja tunnustetaan eri energialähteiden yhtäläinen verotuskohtelu. |
| --- | --- |

3.2

Kohdissa 2.1 ja 2.2 käsiteltyjä ehdotuksia ETSK pitää asianmukaisina, sillä niillä pyritään mukauttamaan säädös taloudelliseen todellisuuteen ja tunnustetaan eri energialähteiden yhtäläinen verotuskohtelu.

| 3.3 | Näin ollen ETSK kannattaa komission ehdotusta. |
| --- | --- |

3.3

Näin ollen ETSK kannattaa komission ehdotusta.

Bryssel 12. maaliskuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Neuvoston direktiivi 2006/112/EY, annettu 28. marraskuuta 2006, yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä.

1

(2)  Neuvoston direktiivi 2003/92/EY, 7.10.2003.

2

---

| 9.8.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 204/120 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 204/120

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Lausunto aiheesta Euroopan unionin ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian suhteet: kansalaisyhteiskunnan rooli

(2008/C 204/25)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 16. helmikuuta 2007 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia oma-aloitteisen lausunnon aiheesta

Euroopan unionin ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian suhteet: kansalaisyhteiskunnan rooli.

Asian valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet”-erityisjaosto antoi lausuntonsa 30. tammikuuta 2008. Esittelijä oli Miklós Barabás.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 12.–13. maaliskuuta 2008 pitämässään 443. täysistunnossa (maaliskuun 12. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 125 ääntä puolesta ja 1 vastaan 3:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Tiivistelmä ja tärkeimmät päätelmät

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) toteaa, että entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on kehittänyt ja vakauttanut suhteitaan EU:hun merkittävästi perimmäisenä tavoitteenaan unioniin liittyminen. Ehdokasvaltion aseman myöntäminen on tunnustus tähänastisesta kehityksestä. ETSK pitää tätä positiivista kehitystä arvossa, kun ajatellaan aluetta vaivanneiden kriisien poliittisia, taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia, siirtymävaiheen haasteita sekä Ohridin puitesopimuksen täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) toteaa, että entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on kehittänyt ja vakauttanut suhteitaan EU:hun merkittävästi perimmäisenä tavoitteenaan unioniin liittyminen. Ehdokasvaltion aseman myöntäminen on tunnustus tähänastisesta kehityksestä. ETSK pitää tätä positiivista kehitystä arvossa, kun ajatellaan aluetta vaivanneiden kriisien poliittisia, taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia, siirtymävaiheen haasteita sekä Ohridin puitesopimuksen täytäntöönpanoa.

| 1.2 | ETSK on valmis tukemaan entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa sen pyrkimyksissä aloittaa liittymisneuvottelut mahdollisimman pian, mielellään vuonna 2008. |
| --- | --- |

1.2

ETSK on valmis tukemaan entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa sen pyrkimyksissä aloittaa liittymisneuvottelut mahdollisimman pian, mielellään vuonna 2008.

| 1.3 | ETSK ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian talous- ja yhteiskuntaelämän eturyhmät ovat sitoutuneet lujittamaan Euroopan unionin ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan vuoropuhelua ja yhteistyötä. Tästä syystä on tarpeen valmistella entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian liittymistä Euroopan unioniin. Prosessin edistämiseksi on erittäin tärkeää perustaa ETSK:n kanssa neuvoa-antava sekakomitea. Komitean makedonialaisjäsenten valinnan tulisi perustua avoimeen ja demokraattiseen prosessiin. |
| --- | --- |

1.3

ETSK ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian talous- ja yhteiskuntaelämän eturyhmät ovat sitoutuneet lujittamaan Euroopan unionin ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan vuoropuhelua ja yhteistyötä. Tästä syystä on tarpeen valmistella entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian liittymistä Euroopan unioniin. Prosessin edistämiseksi on erittäin tärkeää perustaa ETSK:n kanssa neuvoa-antava sekakomitea. Komitean makedonialaisjäsenten valinnan tulisi perustua avoimeen ja demokraattiseen prosessiin.

| 1.4 | EU:hun liittymisen yhteydessä ETSK korostaa entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisyhteiskunnan keskeistä roolia julkisen politiikan ja lainsäädännön (uudistusohjelman) suunnittelussa, täytäntöönpanossa ja seurannassa; niiden tarkoituksena on valmistella EU:n lainsäädännön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. Prosessin edistämiseksi entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisyhteiskunnan tulisi voida osallistua liittymisneuvotteluihin. |
| --- | --- |

1.4

EU:hun liittymisen yhteydessä ETSK korostaa entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisyhteiskunnan keskeistä roolia julkisen politiikan ja lainsäädännön (uudistusohjelman) suunnittelussa, täytäntöönpanossa ja seurannassa; niiden tarkoituksena on valmistella EU:n lainsäädännön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. Prosessin edistämiseksi entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisyhteiskunnan tulisi voida osallistua liittymisneuvotteluihin.

| 1.5 | Kaikilla työntekijäjärjestöillä tulisi olla tasapuoliset toimintamahdollisuudet. Tämän mahdollistamiseksi on laadittava erityistä ammattiyhdistyksiä koskevaa lainsäädäntöä sekä harkittava uudelleen ja lievennettävä tämänhetkistä vaatimusta, joka koskee työehtosopimusten sopimusosapuoleksi pääsemistä (33 % työvoimasta). Tämä edistäisi merkittävästi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun lujittamista sekä ay-oikeuksien täysimääräistä kunnioittamista. |
| --- | --- |

1.5

Kaikilla työntekijäjärjestöillä tulisi olla tasapuoliset toimintamahdollisuudet. Tämän mahdollistamiseksi on laadittava erityistä ammattiyhdistyksiä koskevaa lainsäädäntöä sekä harkittava uudelleen ja lievennettävä tämänhetkistä vaatimusta, joka koskee työehtosopimusten sopimusosapuoleksi pääsemistä (33 % työvoimasta). Tämä edistäisi merkittävästi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun lujittamista sekä ay-oikeuksien täysimääräistä kunnioittamista.

| 1.6 | Työnantajajärjestöjen kehittämis- ja yhteistyöedellytyksiä olisi parannettava ja oikeudellisia puitteita muutettava siten, että määritetään selvät kriteerit niiden osallistumiselle talous- ja sosiaalineuvoston toimintaan. |
| --- | --- |

1.6

Työnantajajärjestöjen kehittämis- ja yhteistyöedellytyksiä olisi parannettava ja oikeudellisia puitteita muutettava siten, että määritetään selvät kriteerit niiden osallistumiselle talous- ja sosiaalineuvoston toimintaan.

| 1.7 | Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian talous- ja sosiaalineuvoston roolia olisi vahvistettava. Neuvoston edustavuutta tulisi lisätä siten, että kaikki sidosryhmät, myös kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, kuuluisivat siihen. Näin syntyisi tukeva institutionaalinen perusta, jolla voitaisiin talous- ja sosiaaliasioista käydä aitoon kumppanuuteen perustuvaa merkittävää vuoropuhelua. Tällaisen kehityksen mahdollistamiseksi olisi yhteistyössä asianomaisten tahojen kanssa luotava uudet oikeudelliset puitteet ja otettava ne nopeasti käyttöön. |
| --- | --- |

1.7

Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian talous- ja sosiaalineuvoston roolia olisi vahvistettava. Neuvoston edustavuutta tulisi lisätä siten, että kaikki sidosryhmät, myös kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, kuuluisivat siihen. Näin syntyisi tukeva institutionaalinen perusta, jolla voitaisiin talous- ja sosiaaliasioista käydä aitoon kumppanuuteen perustuvaa merkittävää vuoropuhelua. Tällaisen kehityksen mahdollistamiseksi olisi yhteistyössä asianomaisten tahojen kanssa luotava uudet oikeudelliset puitteet ja otettava ne nopeasti käyttöön.

| 1.8 | ETSK on erittäin huolissaan maan äärimmäisen korkeista köyhyys- ja työttömyysluvuista ja kehottaa hallitusta laatimaan tehokkaita politiikkoja köyhyyden torjumiseksi ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi. |
| --- | --- |

1.8

ETSK on erittäin huolissaan maan äärimmäisen korkeista köyhyys- ja työttömyysluvuista ja kehottaa hallitusta laatimaan tehokkaita politiikkoja köyhyyden torjumiseksi ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi.

| 1.9 | Valtion varojen ja EU-rahoituksen jakamisessa tulisi ottaa köyhien tarpeet paremmin huomioon. Jakamisen tulisi perustua yhteisvastuuseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen nykyisten alueellisten ja etnisten erojen vähentämiseksi. Romanien tilanteen parantaminen edellyttää erityistoimia. |
| --- | --- |

1.9

Valtion varojen ja EU-rahoituksen jakamisessa tulisi ottaa köyhien tarpeet paremmin huomioon. Jakamisen tulisi perustua yhteisvastuuseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen nykyisten alueellisten ja etnisten erojen vähentämiseksi. Romanien tilanteen parantaminen edellyttää erityistoimia.

| 1.10 | ETSK antaa arvoa valtiovallan toimille ja kansalaisyhteiskunnan kanssa tehtävää yhteistyötä koskevan hallitusstrategian hyväksymiselle. Ne ovat edistysaskel luotaessa suotuisaa ympäristöä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kehitykselle. Ne edistävät niin ikään merkityksellistä ja rakentavaa kansalaisvuoropuhelua. |
| --- | --- |

1.10

ETSK antaa arvoa valtiovallan toimille ja kansalaisyhteiskunnan kanssa tehtävää yhteistyötä koskevan hallitusstrategian hyväksymiselle. Ne ovat edistysaskel luotaessa suotuisaa ympäristöä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kehitykselle. Ne edistävät niin ikään merkityksellistä ja rakentavaa kansalaisvuoropuhelua.

| 1.11 | Kansalaisosallistumisen lisääntyessä olisi vahvistettava myös työmarkkina- ja kansalaisvuoropuhelun osapuolten toimintaedellytyksiä. Tässä yhteydessä on tärkeää kiinnittää huomiota entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian valtiovallan suoriin ja epäsuoriin taloudellisiin tukitoimiin. Lisäksi koulujen opetussuunnitelmiin olisi lisättävä erityisiä kansalaisyhteiskunnan roolia käsitteleviä kursseja. |
| --- | --- |

1.11

Kansalaisosallistumisen lisääntyessä olisi vahvistettava myös työmarkkina- ja kansalaisvuoropuhelun osapuolten toimintaedellytyksiä. Tässä yhteydessä on tärkeää kiinnittää huomiota entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian valtiovallan suoriin ja epäsuoriin taloudellisiin tukitoimiin. Lisäksi koulujen opetussuunnitelmiin olisi lisättävä erityisiä kansalaisyhteiskunnan roolia käsitteleviä kursseja.

2.   Johdanto

| 2.1 | Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia allekirjoitti 9. huhtikuuta 2001 ensimmäisenä Länsi-Balkanin maana vakautus- ja assosiaatiosopimuksen, joka tuli voimaan 1. huhtikuuta 2004. Sopimus tehtiin kirjeenvaihtona. |
| --- | --- |

2.1

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia allekirjoitti 9. huhtikuuta 2001 ensimmäisenä Länsi-Balkanin maana vakautus- ja assosiaatiosopimuksen, joka tuli voimaan 1. huhtikuuta 2004. Sopimus tehtiin kirjeenvaihtona.

| 2.2 | Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia anoi EU:n jäsenyyttä virallisesti 22. maaliskuuta 2004. Euroopan komissio antoi 9. marraskuuta 2005 hakemuksesta myönteisen lausunnon, ja Eurooppa-neuvosto päätti 16. joulukuuta 2005 myöntää entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle ehdokasvaltion aseman. |
| --- | --- |

2.2

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia anoi EU:n jäsenyyttä virallisesti 22. maaliskuuta 2004. Euroopan komissio antoi 9. marraskuuta 2005 hakemuksesta myönteisen lausunnon, ja Eurooppa-neuvosto päätti 16. joulukuuta 2005 myöntää entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle ehdokasvaltion aseman.

| 2.3 | EU:n ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian vakautus- ja assosiaationeuvoston 24. heinäkuuta 2007 pitämässä neljännessä kokouksessa todettiin vahva sitoutuminen uudistusvauhdin kiihdyttämiseen. Lisäksi vakautus- ja assosiaationeuvosto kannatti neuvoa-antavien sekakomiteoiden perustamista ETSK:n ja alueiden komitean kanssa. |
| --- | --- |

2.3

EU:n ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian vakautus- ja assosiaationeuvoston 24. heinäkuuta 2007 pitämässä neljännessä kokouksessa todettiin vahva sitoutuminen uudistusvauhdin kiihdyttämiseen. Lisäksi vakautus- ja assosiaationeuvosto kannatti neuvoa-antavien sekakomiteoiden perustamista ETSK:n ja alueiden komitean kanssa.

| 2.4 | Viimeisimmässä entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa koskevassa määräaikaiskertomuksessa, joka julkaistiin 6. marraskuuta 2007, arvioidaan monilla aloilla tapahtunutta kehitystä, mutta luetellaan myös ne mittavat haasteet, joihin maan on vielä vastattava. |
| --- | --- |

2.4

Viimeisimmässä entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa koskevassa määräaikaiskertomuksessa, joka julkaistiin 6. marraskuuta 2007, arvioidaan monilla aloilla tapahtunutta kehitystä, mutta luetellaan myös ne mittavat haasteet, joihin maan on vielä vastattava.

| 2.5 | Liittymisneuvottelujen aloittamista odoteltaessa ETSK korostaa tässä yhteydessä kansalaisyhteiskunnan keskeistä roolia. Näin ollen tässä lausunnossa keskitytään entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisyhteiskuntaan ja sen olosuhteisiin, mahdollisuuksiin ja haasteisiin, maassa käytävään työmarkkinaosapuolten ja kansalaisvuoropuheluun sekä maan suhteisiin EU:hun ja Länsi-Balkanin maihin. |
| --- | --- |

2.5

Liittymisneuvottelujen aloittamista odoteltaessa ETSK korostaa tässä yhteydessä kansalaisyhteiskunnan keskeistä roolia. Näin ollen tässä lausunnossa keskitytään entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisyhteiskuntaan ja sen olosuhteisiin, mahdollisuuksiin ja haasteisiin, maassa käytävään työmarkkinaosapuolten ja kansalaisvuoropuheluun sekä maan suhteisiin EU:hun ja Länsi-Balkanin maihin.

3.   Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisyhteiskunnan piirteitä

| 3.1 | Kansalaisyhteiskunta syntyi 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa ja vaikutti merkittävästi koko yhteiskunnan kehitykseen. Kirjallisuus- ja kulttuuripiirit, avustusjärjestöt ja muut kansalaisaloitteet olivat perusta erilaisten ammatillisten sekä kulttuuriin ja urheiluun liittyvien organisaatioiden kehittämiselle. Sosialistisella kaudella organisaatioita valvottiin poliittisesti. Vuonna 1990 saavutettu itsenäisyys sekä parlamentaariseen demokratiaan siirtyminen ovat edistäneet voimakkaasti kansalaisyhteiskunnan aseman vahvistumista entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa. |
| --- | --- |

3.1

Kansalaisyhteiskunta syntyi 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa ja vaikutti merkittävästi koko yhteiskunnan kehitykseen. Kirjallisuus- ja kulttuuripiirit, avustusjärjestöt ja muut kansalaisaloitteet olivat perusta erilaisten ammatillisten sekä kulttuuriin ja urheiluun liittyvien organisaatioiden kehittämiselle. Sosialistisella kaudella organisaatioita valvottiin poliittisesti. Vuonna 1990 saavutettu itsenäisyys sekä parlamentaariseen demokratiaan siirtyminen ovat edistäneet voimakkaasti kansalaisyhteiskunnan aseman vahvistumista entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa.

| 3.2 | Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisyhteiskunnan uuteen nousuun 1990-luvun alussa vaikutti voimakkaasti ja myönteisesti maassa tapahtunut poliittinen kehitys, joka mahdollisti riippumattoman, moniulotteisen ja palveluhenkisen kansalaisyhteiskunnan luomisen. Toinen erityispiirre on se, että maan kansalaisyhteiskunta perustuu arvoihin ja sitä säännellään erittäin normatiivisesti. |
| --- | --- |

3.2

Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisyhteiskunnan uuteen nousuun 1990-luvun alussa vaikutti voimakkaasti ja myönteisesti maassa tapahtunut poliittinen kehitys, joka mahdollisti riippumattoman, moniulotteisen ja palveluhenkisen kansalaisyhteiskunnan luomisen. Toinen erityispiirre on se, että maan kansalaisyhteiskunta perustuu arvoihin ja sitä säännellään erittäin normatiivisesti.

| 3.3 | Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisyhteiskuntaa leimaa kansalaisten osallistumisen vähyys ja pinnallisuus. Vaikka makedonialaisten puolueista riippumaton poliittinen toiminta on lisääntynyt, ainoastaan pieni osa väestöstä (alle 30 prosenttia) osallistuu kansalaisyhteiskunnan toimintaan (hyväntekeväisyys, kansalaisjärjestöjen jäsenyys, vapaaehtoistyö, naapurustotoiminta jne.). |
| --- | --- |

3.3

Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisyhteiskuntaa leimaa kansalaisten osallistumisen vähyys ja pinnallisuus. Vaikka makedonialaisten puolueista riippumaton poliittinen toiminta on lisääntynyt, ainoastaan pieni osa väestöstä (alle 30 prosenttia) osallistuu kansalaisyhteiskunnan toimintaan (hyväntekeväisyys, kansalaisjärjestöjen jäsenyys, vapaaehtoistyö, naapurustotoiminta jne.).

4.   Yleinen tausta

4.1   Poliittinen tausta: Ohridin puitesopimus ja oikeusvaltioperiaate

| 4.1.1 | Elokuussa 2001 allekirjoitettu Ohridin puitesopimus (1) sekä oikeusvaltioperiaate ovat entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian poliittisen vakauden keskeisiä tekijöitä. Ohridin puitesopimus on auttanut vastaamaan maan heterogeenisuuteen liittyviin haasteisiin. Lisäksi se on edesauttanut luomaan vakauden ja kehityksen perusteet ja rytmittänyt poliittista, sosiaalista, taloudellista ja etnisten ryhmien välistä toimintaa. |
| --- | --- |

4.1.1

Elokuussa 2001 allekirjoitettu Ohridin puitesopimus (1) sekä oikeusvaltioperiaate ovat entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian poliittisen vakauden keskeisiä tekijöitä. Ohridin puitesopimus on auttanut vastaamaan maan heterogeenisuuteen liittyviin haasteisiin. Lisäksi se on edesauttanut luomaan vakauden ja kehityksen perusteet ja rytmittänyt poliittista, sosiaalista, taloudellista ja etnisten ryhmien välistä toimintaa.

| 4.1.2 | Vuonna 2006 järjestettyjen parlamenttivaalien ja uuden keskustaoikeistolaisen hallituksen muodostamisen jälkeen piti löytää uusi tasapaino. Hallituksen on pitänyt sitoutua käymään poliittista vuoropuhelua sekä varmistaa, että kaikki poliittiset voimat tukevat valtion EU:hun liittyviä pyrkimyksiä. Perustavista ja kansallisesti tärkeistä asioista käytävässä rakentavassa poliittisessa vuoropuhelussa on edistytty. Prosessia saattavat kuitenkin vaikeuttaa jatkuvat poliittiset jännitteet, jotka hankaloittavat hallintotapojen parantamista ja toimivien demokraattisten instituutioiden luomista. |
| --- | --- |

4.1.2

Vuonna 2006 järjestettyjen parlamenttivaalien ja uuden keskustaoikeistolaisen hallituksen muodostamisen jälkeen piti löytää uusi tasapaino. Hallituksen on pitänyt sitoutua käymään poliittista vuoropuhelua sekä varmistaa, että kaikki poliittiset voimat tukevat valtion EU:hun liittyviä pyrkimyksiä. Perustavista ja kansallisesti tärkeistä asioista käytävässä rakentavassa poliittisessa vuoropuhelussa on edistytty. Prosessia saattavat kuitenkin vaikeuttaa jatkuvat poliittiset jännitteet, jotka hankaloittavat hallintotapojen parantamista ja toimivien demokraattisten instituutioiden luomista.

| 4.1.3 | Ohridin puitesopimuksen lainsäädäntöön liittyvän osion täytäntöönpanossa on edistytty merkittävästi, ja sopimuksen määräykset sisällytettiin perustuslakiin sen jälkeen, kun parlamentti oli hyväksynyt siihen tehdyt muutosehdotukset. Edistystä on tapahtunut myös yhteisöjen tasapuolisessa edustuksessa julkishallinnossa. Niiden henkilöiden osuus väestöstä, jotka pitävät etnisten ryhmien välisiä suhteita maansa merkittävimpänä ongelmana, on pienentynyt 41,1 prosentista (heinäkuu 2001) 1,4 prosenttiin (maaliskuu 2007). Vuoden 2005 tammikuussa 19,7 prosenttia kansalaisista piti etnisten ryhmien välisiä suhteita ”erittäin huonoina”. Maaliskuussa 2007 vastaava luku oli 7,6 prosenttia. (2) |
| --- | --- |

4.1.3

Ohridin puitesopimuksen lainsäädäntöön liittyvän osion täytäntöönpanossa on edistytty merkittävästi, ja sopimuksen määräykset sisällytettiin perustuslakiin sen jälkeen, kun parlamentti oli hyväksynyt siihen tehdyt muutosehdotukset. Edistystä on tapahtunut myös yhteisöjen tasapuolisessa edustuksessa julkishallinnossa. Niiden henkilöiden osuus väestöstä, jotka pitävät etnisten ryhmien välisiä suhteita maansa merkittävimpänä ongelmana, on pienentynyt 41,1 prosentista (heinäkuu 2001) 1,4 prosenttiin (maaliskuu 2007). Vuoden 2005 tammikuussa 19,7 prosenttia kansalaisista piti etnisten ryhmien välisiä suhteita ”erittäin huonoina”. Maaliskuussa 2007 vastaava luku oli 7,6 prosenttia. (2)

| 4.1.4 | Yhteisöjen koulutuksessa, tasapuolisessa edustuksessa ja hallinnon hajauttamisessa on havaittavissa edistystä. Koska sopimus edustaa ”puitteita”, siinä on tilaa niin tulkinnoille kuin mahdollisille lisätoimillekin. Uusia haasteita voivat aiheuttaa esimerkiksi eri kielien käyttö (kielilaki, Skopjen kaksikielisyys), entisten albaanitaistelijoiden asema, maan alueellinen organisointi (Kičevo, 2008) sekä pienten ja hajallaan olevien yhteisöjen asema. Tällaisia yhteisöjä ovat esimerkiksi turkkilaiset, romanit, serbit, bosnialaiset ja valakit, ja nämä ryhmät muodostavat 10,6 prosenttia maan väestöstä. |
| --- | --- |

4.1.4

Yhteisöjen koulutuksessa, tasapuolisessa edustuksessa ja hallinnon hajauttamisessa on havaittavissa edistystä. Koska sopimus edustaa ”puitteita”, siinä on tilaa niin tulkinnoille kuin mahdollisille lisätoimillekin. Uusia haasteita voivat aiheuttaa esimerkiksi eri kielien käyttö (kielilaki, Skopjen kaksikielisyys), entisten albaanitaistelijoiden asema, maan alueellinen organisointi (Kičevo, 2008) sekä pienten ja hajallaan olevien yhteisöjen asema. Tällaisia yhteisöjä ovat esimerkiksi turkkilaiset, romanit, serbit, bosnialaiset ja valakit, ja nämä ryhmät muodostavat 10,6 prosenttia maan väestöstä.

| 4.1.5 | Romaniyhteisön asema aiheuttaa edelleen huolta, vaikka entisen Jugoslavian tasavalta Makedonia osallistuukin aktiivisesti ”Romaniyhteisön osallistamisen vuosikymmen 2005–2015” -toimintasuunnitelman toteuttamiseen. |
| --- | --- |

4.1.5

Romaniyhteisön asema aiheuttaa edelleen huolta, vaikka entisen Jugoslavian tasavalta Makedonia osallistuukin aktiivisesti ”Romaniyhteisön osallistamisen vuosikymmen 2005–2015” -toimintasuunnitelman toteuttamiseen.

| 4.1.6 | Maa edistyi aiemmin (liian) hitaasti oikeusvaltioperiaatteen vahvistamisessa lähinnä lakien täytäntöönpanoon ja tuomioistuinjärjestelmään liittyvien rakenteellisten heikkouksien, politisoituneen ja heikon julkishallinnon, korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden vuoksi. Parhaillaan voidaan näillä aloilla havaita tiettyä edistymistä. Oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja tehokkuuden vahvistamiseen tähtäävät lainsäädäntöpuitteet ovat lähes valmiit, sillä perustuslakiin tehtiin muutoksia joulukuussa 2005. Korruption torjunta on entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian hallituksen asialistalla kärkipäässä. Toukokuussa 2007 hyväksyttiin uusi korruption ehkäisy- ja torjuntaohjelma. Tehokas korruption torjunta edellyttää silti edelleen vahvaa poliittista tahtoa. |
| --- | --- |

4.1.6

Maa edistyi aiemmin (liian) hitaasti oikeusvaltioperiaatteen vahvistamisessa lähinnä lakien täytäntöönpanoon ja tuomioistuinjärjestelmään liittyvien rakenteellisten heikkouksien, politisoituneen ja heikon julkishallinnon, korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden vuoksi. Parhaillaan voidaan näillä aloilla havaita tiettyä edistymistä. Oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja tehokkuuden vahvistamiseen tähtäävät lainsäädäntöpuitteet ovat lähes valmiit, sillä perustuslakiin tehtiin muutoksia joulukuussa 2005. Korruption torjunta on entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian hallituksen asialistalla kärkipäässä. Toukokuussa 2007 hyväksyttiin uusi korruption ehkäisy- ja torjuntaohjelma. Tehokas korruption torjunta edellyttää silti edelleen vahvaa poliittista tahtoa.

4.2   Sosiaalis-taloudellinen tausta: kasvu, joka ei luo työpaikkoja

| 4.2.1 | Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia oli kehittymättömämpi kuin muut entisen Jugoslavian liittovaltion tasavallat, ja itsenäistymistä edeltänyt talouden laskukausi kesti kuusi vuotta. Ensimmäisiä itsenäistymistä seuranneita vuosia leimasivat makrotaloudellinen epävakaisuus sekä julkisen talouden alijäämän kasvaminen. Aluetta kohdanneet kriisit, eli Kreikan kauppasaartotoimenpiteet, YK:n Jugoslavian liittovaltiolle asettamat sanktiot ja Kosovon kriisi, vaikuttivat maan taloudelliseen ja poliittiseen tilanteeseen kielteisesti ja olivat osaltaan suoranaisena syynä siihen, että maa ei pystynyt keskittymään omiin poliittisiin ja taloudellisiin uudistuksiinsa. |
| --- | --- |

4.2.1

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia oli kehittymättömämpi kuin muut entisen Jugoslavian liittovaltion tasavallat, ja itsenäistymistä edeltänyt talouden laskukausi kesti kuusi vuotta. Ensimmäisiä itsenäistymistä seuranneita vuosia leimasivat makrotaloudellinen epävakaisuus sekä julkisen talouden alijäämän kasvaminen. Aluetta kohdanneet kriisit, eli Kreikan kauppasaartotoimenpiteet, YK:n Jugoslavian liittovaltiolle asettamat sanktiot ja Kosovon kriisi, vaikuttivat maan taloudelliseen ja poliittiseen tilanteeseen kielteisesti ja olivat osaltaan suoranaisena syynä siihen, että maa ei pystynyt keskittymään omiin poliittisiin ja taloudellisiin uudistuksiinsa.

| 4.2.2 | Nyt maa on talouspolitiikkoja koskevan laajan yksimielisyyden ansiosta makrotaloudellisesti suhteellisen vakaa ja sen vapaakauppatoiminta lisääntyy (maa kuuluu sekä WTO:hon että CEFTA:an). Talous ei kuitenkaan edelleenkään kehity asianmukaisesti. |
| --- | --- |

4.2.2

Nyt maa on talouspolitiikkoja koskevan laajan yksimielisyyden ansiosta makrotaloudellisesti suhteellisen vakaa ja sen vapaakauppatoiminta lisääntyy (maa kuuluu sekä WTO:hon että CEFTA:an). Talous ei kuitenkaan edelleenkään kehity asianmukaisesti.

| 4.2.3 | Niinpä entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa on tänä päivänä paljon köyhyyttä: 29,8 prosenttia Makedonian väestöstä elää köyhyysrajan alapuolella. Köyhyys on suoraan verrannollinen erittäin korkeaan työttömyyteen (36 %). |
| --- | --- |

4.2.3

Niinpä entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa on tänä päivänä paljon köyhyyttä: 29,8 prosenttia Makedonian väestöstä elää köyhyysrajan alapuolella. Köyhyys on suoraan verrannollinen erittäin korkeaan työttömyyteen (36 %).

| 4.2.4 | Köyhyys, sosiaalinen syrjäytyminen ja korkea työttömyys sekä puutteellisesti toimivat työmarkkinat ovat matalan talouskasvun (noin 4 %), epäasianmukaisen yritysrakenteen (erityisesti pk-yritysten aliedustus), jähmeiden työmarkkinoiden, heikon koulutusjärjestelmän ja nopean väestönkasvun (kielteisiä) seurauksia. Tähän mennessä hallitus on usein käyttänyt köyhyyden hallintaan ainoastaan sosiaaliturvatoimia ilman aktiivista työllisyyspolitiikkaa. |
| --- | --- |

4.2.4

Köyhyys, sosiaalinen syrjäytyminen ja korkea työttömyys sekä puutteellisesti toimivat työmarkkinat ovat matalan talouskasvun (noin 4 %), epäasianmukaisen yritysrakenteen (erityisesti pk-yritysten aliedustus), jähmeiden työmarkkinoiden, heikon koulutusjärjestelmän ja nopean väestönkasvun (kielteisiä) seurauksia. Tähän mennessä hallitus on usein käyttänyt köyhyyden hallintaan ainoastaan sosiaaliturvatoimia ilman aktiivista työllisyyspolitiikkaa.

| 4.2.5 | Vuoden 2007 ensimmäisellä vuosineljänneksellä kirjattu BKT:n seitsemän prosentin kasvu saattaisi kuitenkin olla merkki kauan odotetun dynaamisemman talouskehityksen kauden alkamisesta. |
| --- | --- |

4.2.5

Vuoden 2007 ensimmäisellä vuosineljänneksellä kirjattu BKT:n seitsemän prosentin kasvu saattaisi kuitenkin olla merkki kauan odotetun dynaamisemman talouskehityksen kauden alkamisesta.

4.3   Sosiokulttuurinen tausta: yleinen luottamuspula

| 4.3.1 | Sosiaalisia suhteita leimaa yleinen luottamuksen, suvaitsevaisuuden ja yhteisvastuullisuuden puute. Luottamus julkisiin instituutioihin on heikkoa. Luottamus hallitukseen on kuitenkin viime vuoden aikana kasvanut. |
| --- | --- |

4.3.1

Sosiaalisia suhteita leimaa yleinen luottamuksen, suvaitsevaisuuden ja yhteisvastuullisuuden puute. Luottamus julkisiin instituutioihin on heikkoa. Luottamus hallitukseen on kuitenkin viime vuoden aikana kasvanut.

| 4.3.2 | World Values Surveyn indikaattorin suvaitsevaisuusarvo on 2,08, mikä tarkoittaa sitä, että suvaitsevaisuus on entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian yhteiskunnassa vähäistä. Suvaitsemattomuus marginaaliryhmiä kohtaan on erittäin suurta. Tällaisia ryhmiä ovat esimerkiksi huumeiden käyttäjät, alkoholistit, homoseksuaalit ja romanit. Yhteisvastuullisuutta mitattiin julkisista palveluista (liikenne, vesi jne.) aiheutuvien maksujen sekä verojen maksamatta jättämisellä sekä valtion myöntämien avustusten käytöllä, ja senkin todettiin olevan huonolla tolalla. |
| --- | --- |

4.3.2

World Values Surveyn indikaattorin suvaitsevaisuusarvo on 2,08, mikä tarkoittaa sitä, että suvaitsevaisuus on entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian yhteiskunnassa vähäistä. Suvaitsemattomuus marginaaliryhmiä kohtaan on erittäin suurta. Tällaisia ryhmiä ovat esimerkiksi huumeiden käyttäjät, alkoholistit, homoseksuaalit ja romanit. Yhteisvastuullisuutta mitattiin julkisista palveluista (liikenne, vesi jne.) aiheutuvien maksujen sekä verojen maksamatta jättämisellä sekä valtion myöntämien avustusten käytöllä, ja senkin todettiin olevan huonolla tolalla.

5.   Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisyhteiskunta

5.1   Oikeudellinen ympäristö

| 5.1.1 | Perustuslaissa (20 artikla) taataan järjestäytymisvapaus, ja siitä annetaan hallinnollisia määräyksiä vuonna 1998 hyväksytyssä kansalaisjärjestöjä ja säätiöitä koskevassa laissa. |
| --- | --- |

5.1.1

Perustuslaissa (20 artikla) taataan järjestäytymisvapaus, ja siitä annetaan hallinnollisia määräyksiä vuonna 1998 hyväksytyssä kansalaisjärjestöjä ja säätiöitä koskevassa laissa.

| 5.1.2 | Ammatti- ja työnantajajärjestöillä ei ole omia säännöksiä, vaan niistä säädetään vain muutamissa työlain ja yhtiölain pykälissä. Työmarkkinaosapuolille on pikaisesti luotava tasapuoliset toimintaedellytykset erityisesti niiden riippumattomuuden takaamiseksi. Kauppakamareista määrätään omassa laissaan. |
| --- | --- |

5.1.2

Ammatti- ja työnantajajärjestöillä ei ole omia säännöksiä, vaan niistä säädetään vain muutamissa työlain ja yhtiölain pykälissä. Työmarkkinaosapuolille on pikaisesti luotava tasapuoliset toimintaedellytykset erityisesti niiden riippumattomuuden takaamiseksi. Kauppakamareista määrätään omassa laissaan.

| 5.1.3 | Vaikka kansalaisyhteiskunnan organisaatioita koskevaa verolainsäädäntöä sekä hyväntekeväisyystoiminnan verokohtelua onkin parannettu (esim. lahjoituksia ja sponsorointia koskeva laki), ne ovat edelleen jatkokehityksen esteitä. |
| --- | --- |

5.1.3

Vaikka kansalaisyhteiskunnan organisaatioita koskevaa verolainsäädäntöä sekä hyväntekeväisyystoiminnan verokohtelua onkin parannettu (esim. lahjoituksia ja sponsorointia koskeva laki), ne ovat edelleen jatkokehityksen esteitä.

| 5.1.4 | Valmisteilla on uusi kansalaisjärjestöjä ja säätiöitä koskeva laki, jonka tärkeimmät odotettavissa olevat muutokset ovat kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden perustamisoikeuksien parantaminen edelleen, niiden taloudellisen toiminnan sääntely sekä yleishyödyllisen organisaation statuksen käyttöönotto. |
| --- | --- |

5.1.4

Valmisteilla on uusi kansalaisjärjestöjä ja säätiöitä koskeva laki, jonka tärkeimmät odotettavissa olevat muutokset ovat kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden perustamisoikeuksien parantaminen edelleen, niiden taloudellisen toiminnan sääntely sekä yleishyödyllisen organisaation statuksen käyttöönotto.

5.2   Yleiskatsaus entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisyhteiskuntaan

5.2.1   Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden monimuotoisuus ja edustavuus

| 5.2.1.1 | Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta koostuu ammattijärjestöistä, kansalaisjärjestöistä ja kauppakamareista sekä kirkkokunnista ja uskonnollisista yhteisöistä. Työnantajajärjestöt ovat Makedoniassa uusi ilmiö, ja kauppakamareita (joista kaksi, Makedonian kauppakamari (SKM) ja kauppakamarien liitto (USKM), toimivat kansallisella tasolla) pidetään edelleen yksityissektorin edustajina. |
| --- | --- |

5.2.1.1

Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta koostuu ammattijärjestöistä, kansalaisjärjestöistä ja kauppakamareista sekä kirkkokunnista ja uskonnollisista yhteisöistä. Työnantajajärjestöt ovat Makedoniassa uusi ilmiö, ja kauppakamareita (joista kaksi, Makedonian kauppakamari (SKM) ja kauppakamarien liitto (USKM), toimivat kansallisella tasolla) pidetään edelleen yksityissektorin edustajina.

| 5.2.1.2 | Työnantajajärjestöjen välisiä suhteita monimutkaistaa se seikka, että vain toinen niistä (Makedonian työnantajaliitto, ZRM) kuuluu entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian talous- ja sosiaalineuvostoon. Toinen työnantajajärjestö (Makedonian tasavallan työnantajien yhteisjärjestö, KRM) pyrkii siihen, että entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian talous- ja sosiaalineuvostosta tulisi avoimempi ja osallistavampi. |
| --- | --- |

5.2.1.2

Työnantajajärjestöjen välisiä suhteita monimutkaistaa se seikka, että vain toinen niistä (Makedonian työnantajaliitto, ZRM) kuuluu entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian talous- ja sosiaalineuvostoon. Toinen työnantajajärjestö (Makedonian tasavallan työnantajien yhteisjärjestö, KRM) pyrkii siihen, että entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian talous- ja sosiaalineuvostosta tulisi avoimempi ja osallistavampi.

| 5.2.1.3 | Ammattiliitot ovat ryhmittyneet neljään keskusjärjestöön: Makedonian ammattiyhdistysten liittoon (SSM), riippumattomien liittojen keskusjärjestöön (KNS), Makedonian ammattiliittojen keskusjärjestöön (KSS) sekä vapaiden ja autonomisten ammattiliittojen unioniin (UNS). Näiden liittojen välisiä suhteita leimaa keskinäinen kilpailu ja toisinaan jopa henkilökohtaisiin syihin perustuva vihamielisyys. Se heikentää merkittävästi niiden neuvotteluasemaa etenkin suhteessa valtiovaltaan. |
| --- | --- |

5.2.1.3

Ammattiliitot ovat ryhmittyneet neljään keskusjärjestöön: Makedonian ammattiyhdistysten liittoon (SSM), riippumattomien liittojen keskusjärjestöön (KNS), Makedonian ammattiliittojen keskusjärjestöön (KSS) sekä vapaiden ja autonomisten ammattiliittojen unioniin (UNS). Näiden liittojen välisiä suhteita leimaa keskinäinen kilpailu ja toisinaan jopa henkilökohtaisiin syihin perustuva vihamielisyys. Se heikentää merkittävästi niiden neuvotteluasemaa etenkin suhteessa valtiovaltaan.

| 5.2.1.4 | Makedoniassa oli vuonna 2003 kaikkiaan 5 289 rekisteröityä kansalaisyhteiskunnan organisaatiota. Kansalaisyhteiskunnassa on edustajia lähes kaikista sosiaaliryhmistä. Köyhät maaseutuyhteisöt sekä etniset yhteisöt, erityisesti entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian albaanit, ovat kuitenkin heikommin edustettuina. Merkittävä osa organisaatioista (43 %) on keskittynyt pääkaupunkiin Skopjeen, ja maaseutualueilla niitä on tuskin lainkaan. |
| --- | --- |

5.2.1.4

Makedoniassa oli vuonna 2003 kaikkiaan 5 289 rekisteröityä kansalaisyhteiskunnan organisaatiota. Kansalaisyhteiskunnassa on edustajia lähes kaikista sosiaaliryhmistä. Köyhät maaseutuyhteisöt sekä etniset yhteisöt, erityisesti entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian albaanit, ovat kuitenkin heikommin edustettuina. Merkittävä osa organisaatioista (43 %) on keskittynyt pääkaupunkiin Skopjeen, ja maaseutualueilla niitä on tuskin lainkaan.

5.2.2   Organisoitumisen taso ja suhteet

| 5.2.2.1 | Entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa on noin 200 kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kattojärjestöä. Suurin osa kansalaisyhteiskunnan organisaatioista kuuluu tyyppinsä tai kohderyhmänsä mukaiseen yhdistykseen, liittoon, foorumiin tai muunlaiseen kattojärjestöön. Kattojärjestöillä on tärkeä asema Makedonian kansalaisyhteiskunnan vahvistamisessa. |
| --- | --- |

5.2.2.1

Entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa on noin 200 kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kattojärjestöä. Suurin osa kansalaisyhteiskunnan organisaatioista kuuluu tyyppinsä tai kohderyhmänsä mukaiseen yhdistykseen, liittoon, foorumiin tai muunlaiseen kattojärjestöön. Kattojärjestöillä on tärkeä asema Makedonian kansalaisyhteiskunnan vahvistamisessa.

| 5.2.2.2 | Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisyhteiskunnan haasteena on keskittyä yhteydenpitoon, yhteensovittamiseen ja yhteistyöhön. Työnantajien, työntekijöiden ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden välillä ei ole käytännössä juurikaan vuorovaikutusta tai vuoropuhelua. Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisfoorumi, jossa on 29 jäsentä, näyttää kuitenkin tässä asiassa hyvää esimerkkiä. |
| --- | --- |

5.2.2.2

Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisyhteiskunnan haasteena on keskittyä yhteydenpitoon, yhteensovittamiseen ja yhteistyöhön. Työnantajien, työntekijöiden ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden välillä ei ole käytännössä juurikaan vuorovaikutusta tai vuoropuhelua. Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisfoorumi, jossa on 29 jäsentä, näyttää kuitenkin tässä asiassa hyvää esimerkkiä.

5.3   Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisyhteiskunnan vahvuudet ja heikkoudet

| 5.3.1 | Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisyhteiskunnan vahvuuksia ovat kansalaisten vaikutusvallan vahvistaminen sekä rauhan, sukupuolten tasa-arvon ja ekologisen kestävyyden arvostaminen. |
| --- | --- |

5.3.1

Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisyhteiskunnan vahvuuksia ovat kansalaisten vaikutusvallan vahvistaminen sekä rauhan, sukupuolten tasa-arvon ja ekologisen kestävyyden arvostaminen.

| 5.3.2 | Kansalaisyhteiskunta on saavuttanut merkittävimmät tuloksensa kansalaisten, erityisesti naisten ja marginaaliryhmien vaikutusvallan vahvistamisessa. Naisten osallistuminen yhteiskunnalliseen elämään (parlamentti, kunnat, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot) on lisääntynyt. |
| --- | --- |

5.3.2

Kansalaisyhteiskunta on saavuttanut merkittävimmät tuloksensa kansalaisten, erityisesti naisten ja marginaaliryhmien vaikutusvallan vahvistamisessa. Naisten osallistuminen yhteiskunnalliseen elämään (parlamentti, kunnat, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot) on lisääntynyt.

| 5.3.3 | Ympäristöjärjestöt olivat vuosina 1996–2001 todellinen lippulaiva, jolloin hallitus näiden järjestöjen aktiivisen esiintymisen ansiosta sisällytti ekologisen kestävyyden kaikkiin politiikkoihin hyvin tuloksin. Niillä on edelleen hyvät mahdollisuudet positiiviseen vaikuttamiseen tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

5.3.3

Ympäristöjärjestöt olivat vuosina 1996–2001 todellinen lippulaiva, jolloin hallitus näiden järjestöjen aktiivisen esiintymisen ansiosta sisällytti ekologisen kestävyyden kaikkiin politiikkoihin hyvin tuloksin. Niillä on edelleen hyvät mahdollisuudet positiiviseen vaikuttamiseen tulevaisuudessa.

| 5.3.4 | Kaikki entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan sidosryhmät ovat omaksuneet pluralismin ja soveltavat sitä, vaikka olisi syytä kehittää ja vahvistaa valmiuksia sektorienväliseen vuoropuheluun. |
| --- | --- |

5.3.4

Kaikki entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan sidosryhmät ovat omaksuneet pluralismin ja soveltavat sitä, vaikka olisi syytä kehittää ja vahvistaa valmiuksia sektorienväliseen vuoropuheluun.

| 5.3.5 | Kansalaisyhteiskunnan heikkoudet liittyvät köyhyyden poistamiseen, avoimuuteen ja itsesääntelyyn, demokratian soveltamiseen, kansalaisyhteiskunnan ja yksityissektorin keskinäiseen välinpitämättömyyteen sekä taloudellisten resurssien riittämättömyyteen ja yksipuolisuuteen (tätä nykyä kansalaisyhteiskunta on erittäin riippuvainen ulkomaisista avunantajista). |
| --- | --- |

5.3.5

Kansalaisyhteiskunnan heikkoudet liittyvät köyhyyden poistamiseen, avoimuuteen ja itsesääntelyyn, demokratian soveltamiseen, kansalaisyhteiskunnan ja yksityissektorin keskinäiseen välinpitämättömyyteen sekä taloudellisten resurssien riittämättömyyteen ja yksipuolisuuteen (tätä nykyä kansalaisyhteiskunta on erittäin riippuvainen ulkomaisista avunantajista).

| 5.3.6 | Menneisyyden taakka ja erilaiset näkökannat ja asenteet — jotka ovat usein tunnepitoisesti sävyttyneitä — kansalaisten välisissä suhteissa (ja suhteissa valtioon) vaikeuttavat vuoropuhelua ja toimintaa merkittävästi. |
| --- | --- |

5.3.6

Menneisyyden taakka ja erilaiset näkökannat ja asenteet — jotka ovat usein tunnepitoisesti sävyttyneitä — kansalaisten välisissä suhteissa (ja suhteissa valtioon) vaikeuttavat vuoropuhelua ja toimintaa merkittävästi.

| 5.3.7 | Kirkkokuntiin ja uskonnollisiin yhteisöihin luotetaan erittäin paljon, kansalaisjärjestöihin kohtuullisesti ja kauppakamareihin sekä ay-liikkeeseen vähän. Viimeksi mainitussa tapauksessa vähäinen luottamus johtuu siitä, että työntekijöiden asema on heikentynyt havaittavasti ja toiminta on puutteellista. |
| --- | --- |

5.3.7

Kirkkokuntiin ja uskonnollisiin yhteisöihin luotetaan erittäin paljon, kansalaisjärjestöihin kohtuullisesti ja kauppakamareihin sekä ay-liikkeeseen vähän. Viimeksi mainitussa tapauksessa vähäinen luottamus johtuu siitä, että työntekijöiden asema on heikentynyt havaittavasti ja toiminta on puutteellista.

6.   Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja kansalaisvuoropuhelu sekä neuvoa-antavan sekakomitean perustaminen ETSK:n kanssa

6.1   Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu

6.1.1   Taustaa

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia kuuluu ILO:hon ja on ratifioinut useimmat sen yleissopimuksista. Viimeksi Makedonia on ratifioidut sopimuksen nro 182 lapsityön pahimpien muotojen kieltämisestä ja välittömistä toimista niiden poistamiseksi (vuonna 2002) ja sopimuksen nro 144 kolmikantaneuvotteluista, joiden tarkoituksena on edistää työtä koskevien kansainvälisten normien noudattamista (vuonna 2005).

6.1.2   Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian talous- ja sosiaalineuvosto

Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun — ja erityisesti entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian talous- ja sosiaalineuvoston välityksellä käytävien kolmikantaneuvottelujen — institutionaalisten puitteiden kehittämisessä ollaan alkuvaiheessa. Vuonna 1996 perustettu talous- ja sosiaalineuvosto hoitaa (työntekijöiden, työnantajien ja hallituksen edustajien välisiä) kolmikantaneuvotteluja valtakunnallisella tasolla. Neuvoston osallistuminen on kuitenkin rajallista, sillä siinä on edustajia vain Makedonian ammattiyhdistysten liitosta (SSM) ja Makedonian työnantajaliitosta. Neuvoston puheenjohtajana toimii työ- ja sosiaaliministeri.

| 6.1.3 | Vallitsevalle tilanteelle asettavat vakavan haasteen ne työnantaja- ja työntekijäjärjestöt, jotka eivät kuulu talous- ja sosiaalineuvostoon ja arvostelevat sen työtä voimakkaasti. Entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa tunnutaan olevan yleisesti — myös valtiovallan näkökulmasta — yhtä mieltä siitä, että nykyisiä oikeudellisia puitteita olisi muutettava ja selkiytettävä määrittelemällä talous- ja sosiaalineuvostoon kuulumisen kriteerit. On kuitenkin odotettavissa, että tyydyttävän ratkaisun löytäminen sekä talous- ja sosiaalineuvoston uusien oikeudellisten puitteiden luominen edellyttää pitkiä keskusteluja. |
| --- | --- |

6.1.3

Vallitsevalle tilanteelle asettavat vakavan haasteen ne työnantaja- ja työntekijäjärjestöt, jotka eivät kuulu talous- ja sosiaalineuvostoon ja arvostelevat sen työtä voimakkaasti. Entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa tunnutaan olevan yleisesti — myös valtiovallan näkökulmasta — yhtä mieltä siitä, että nykyisiä oikeudellisia puitteita olisi muutettava ja selkiytettävä määrittelemällä talous- ja sosiaalineuvostoon kuulumisen kriteerit. On kuitenkin odotettavissa, että tyydyttävän ratkaisun löytäminen sekä talous- ja sosiaalineuvoston uusien oikeudellisten puitteiden luominen edellyttää pitkiä keskusteluja.

6.1.4   Työehtosopimusneuvottelut

Julkisella ja yksityisellä sektorilla on kaksi yleistä työehtosopimusta, joiden lisäksi on tehty noin 24 alakohtaista työehtosopimusta. Tämänhetkisten vaatimusten mukaan tietyn alan työvoiman järjestäytymisasteen on oltava 33 prosenttia, jotta ala voi olla sopimusosapuolena työmarkkinaosapuolten käymissä työehtosopimusneuvotteluissa. Monet ammattiliitot kritisoivat ankarasti tätä määräystä ja vaativat, että kynnystä on madallettava tuntuvasti. Lisäksi on osoittautunut hankalaksi todistaa selkeästi, että tietty organisaatio on ylittänyt kynnyksen.

6.2   Kansalaisvuoropuhelu hallituksen uuden strategian valossa

| 6.2.1 | Julkisen vallan ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden suhteiden alkutaivalta leimasi yhteydenpidon ja järjestelyjen väliaikaisuus. Ensimmäinen askel suhteiden vakinaistamista kohti otettiin marraskuussa 2004, jolloin hallituksen yhteyteen luotiin kansalaisyhteiskunta-yksikkö. |
| --- | --- |

6.2.1

Julkisen vallan ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden suhteiden alkutaivalta leimasi yhteydenpidon ja järjestelyjen väliaikaisuus. Ensimmäinen askel suhteiden vakinaistamista kohti otettiin marraskuussa 2004, jolloin hallituksen yhteyteen luotiin kansalaisyhteiskunta-yksikkö.

| 6.2.2 | Tammikuussa 2007 hyväksyttiin hallituksen ja kansalaisyhteiskunnan yhteistyötä koskeva strategia sekä sen täytäntöönpanoa koskeva toimintasuunnitelma. Hyväksytty asiakirja oli asianmukaisen kuulemisprosessin tulos. |
| --- | --- |

6.2.2

Tammikuussa 2007 hyväksyttiin hallituksen ja kansalaisyhteiskunnan yhteistyötä koskeva strategia sekä sen täytäntöönpanoa koskeva toimintasuunnitelma. Hyväksytty asiakirja oli asianmukaisen kuulemisprosessin tulos.

| 6.2.3 | Strategian päätavoitteet ovat kansalaisyhteiskunnan osallistuminen politiikan valmisteluun, kansalaisyhteiskunnan osallistuminen EU:n integraatioprosessiin, kansalaisyhteiskunnan toimintaedellytysten parantaminen, kansalaisyhteiskunnan toimintaedellytysten kehittämiseen tähtäävien oikeudellisten puitteiden ajantasaistaminen ja tehostaminen sekä instituutioiden välisen ja horisontaalisen yhteistyön käynnistäminen. |
| --- | --- |

6.2.3

Strategian päätavoitteet ovat kansalaisyhteiskunnan osallistuminen politiikan valmisteluun, kansalaisyhteiskunnan osallistuminen EU:n integraatioprosessiin, kansalaisyhteiskunnan toimintaedellytysten parantaminen, kansalaisyhteiskunnan toimintaedellytysten kehittämiseen tähtäävien oikeudellisten puitteiden ajantasaistaminen ja tehostaminen sekä instituutioiden välisen ja horisontaalisen yhteistyön käynnistäminen.

6.3   Neuvoa-antavan sekakomitean perustaminen ETSK:n kanssa

| 6.3.1 | Kaikki entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian sidosryhmät pitävät ETSK:n kanssa perustettavaa neuvoa-antavaa sekakomiteaa erittäin tärkeänä ja kehottavat perustamaan sen mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

6.3.1

Kaikki entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian sidosryhmät pitävät ETSK:n kanssa perustettavaa neuvoa-antavaa sekakomiteaa erittäin tärkeänä ja kehottavat perustamaan sen mahdollisimman pian.

| 6.3.2 | Asianmukaisesti muodostettu neuvoa-antava sekakomitea voi olla tehokas väline, jolla paitsi tuodaan maata ja sen kansalaisyhteiskuntaa lähemmäs EU:ta edistetään myös kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden vuoropuhelua kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

6.3.2

Asianmukaisesti muodostettu neuvoa-antava sekakomitea voi olla tehokas väline, jolla paitsi tuodaan maata ja sen kansalaisyhteiskuntaa lähemmäs EU:ta edistetään myös kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden vuoropuhelua kansallisella tasolla.

| 6.3.3 | Kaikkien asianomaisten tahojen on ponnisteltava tehokkaasti sen varmistamiseksi, että neuvoa-antavan sekakomitean makedonialaisjäsenet valitaan avoimesti ja demokraattisesti, niin että he edustavat kansalaisyhteiskuntaa asianmukaisesti ja kattavasti. |
| --- | --- |

6.3.3

Kaikkien asianomaisten tahojen on ponnisteltava tehokkaasti sen varmistamiseksi, että neuvoa-antavan sekakomitean makedonialaisjäsenet valitaan avoimesti ja demokraattisesti, niin että he edustavat kansalaisyhteiskuntaa asianmukaisesti ja kattavasti.

7.   Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Euroopan unioni ja Balkan

7.1   Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja EU:n suhteet

7.1.1   Ehdokasvaltio

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on ehdokasvaltio, ja se valmistautuu liittymisneuvottelujen käynnistämiseen EU:n kanssa. Se allekirjoitti huhtikuussa 2001 ensimmäisenä Länsi-Balkanin maana vakautus- ja assosiaatiosopimuksen. Thessalonikissa 19.–21. kesäkuuta 2003 järjestetyssä huippukokouksessa vahvistettiin EU:n tukea Länsi-Balkanin maiden liittymispyrkimyksille. Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian hallitus toimitti 14. helmikuuta 2005 vastauksensa Euroopan komission kyselyyn. Komissio antoi vastausten perusteella 9. marraskuuta 2005 myönteisen lausunnon, minkä jälkeen Eurooppa-neuvosto päätti 16. joulukuuta 2005 myöntää maalle ehdokasvaltion aseman.

7.1.2   Ulkomaankauppa EU:n kanssa

Vuonna 2006 viennin kokonaisarvo oli 1,43 miljardia euroa ja tuonnin kokonaisarvo 2,25 miljardia euroa. EU:n kanssa käytävä kauppa oli viennistä 51,85 prosenttia, ja 44 prosenttia tuonnista oli peräisin EU:n jäsenvaltioista. Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian viisi tärkeintä kauppakumppania EU:ssa ovat Saksa, Kreikka, Italia, Slovenia ja Puola.

Kaupankäyntiin liittyy seuraavia ratkaisua vaativia ongelmia: rajapalveluiden yhtenäisyyden puute, uusien teknologioiden ja sähköisen tulliympäristön puute, tuotteiden tullaus ja todistuksia myöntävien viitelaboratorioiden puute (erityisesti maataloustuotteiden yhteydessä).

7.1.3   Viisumit

Henkilöiden liikkuvuus erityisesti yrityskontaktien sekä koulutus- ja kulttuurivaihdon yhteydessä on erittäin tärkeää entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle sen rakentaessa yhteyksiä EU:hun. Viisumikäytäntöjen helpottamista ja takaisinoton toteuttamista koskeva sopimus EU:n kanssa allekirjoitettiin 18. syyskuuta 2007. Sopimus on välivaihe vastavuoroisen viisumivapaan matkustuksen mahdollistamisessa. Viisumivapaata matkustusta koskeva vuoropuhelu käynnistettiin 20. helmikuuta 2008.

7.1.4   EU:n tuki

EU myönsi entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle vuosina 1992–2006 tukea kaikkiaan 800 miljoonaa euroa. Vuosina 2007–2009 tukea on sitouduttu antamaan 210 miljoonaa euroa.

7.2   Kansalaisyhteiskunnan rooli EU:n integraatioprosessissa

| 7.2.1 | Euroopan yhdentyminen on merkittävä haaste entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisyhteiskunnalle. Euroopan yhdentyminen nopeuttaa liittymisprosessin myötä merkittävästi kansalaisyhteiskunnan kehitystä. Uudet arvot, kuten osallistava demokratia, osallisuus, yhdenvertaisuus, avoimuus ja vastuullisuus, leviävät kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kautta. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on tärkeä välittäjän rooli yritettäessä sovittaa yhteen perinteisiin nojaavaa, monikulttuurista ja monietnistä balkanilaista yhteiskuntaa ja postmodernia Eurooppaa. |
| --- | --- |

7.2.1

Euroopan yhdentyminen on merkittävä haaste entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisyhteiskunnalle. Euroopan yhdentyminen nopeuttaa liittymisprosessin myötä merkittävästi kansalaisyhteiskunnan kehitystä. Uudet arvot, kuten osallistava demokratia, osallisuus, yhdenvertaisuus, avoimuus ja vastuullisuus, leviävät kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kautta. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on tärkeä välittäjän rooli yritettäessä sovittaa yhteen perinteisiin nojaavaa, monikulttuurista ja monietnistä balkanilaista yhteiskuntaa ja postmodernia Eurooppaa.

| 7.2.2 | Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian hallitus on alkanut tiedostaa kansalaisyhteiskunnan merkitystä EU:n integraatioprosessissa, ja se sisällyttikin kansalaisyhteiskunnan strategisiin painopisteisiinsä. |
| --- | --- |

7.2.2

Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian hallitus on alkanut tiedostaa kansalaisyhteiskunnan merkitystä EU:n integraatioprosessissa, ja se sisällyttikin kansalaisyhteiskunnan strategisiin painopisteisiinsä.

| 7.2.3 | EU:n tuki kansalaisyhteiskunnalle on lisääntynyt vuonna 2001 käynnistetyn Cards-ohjelman myötä. EU on tukenut lukuisia kansalaisaloitteita, ja niistä esimerkkeinä voidaan mainita kansalaisyhteiskunnan kanssa tehtävää yhteistyötä koskevan hallitusstrategian laadintaan annettu tekninen tuki sekä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisfoorumin tukeminen. |
| --- | --- |

7.2.3

EU:n tuki kansalaisyhteiskunnalle on lisääntynyt vuonna 2001 käynnistetyn Cards-ohjelman myötä. EU on tukenut lukuisia kansalaisaloitteita, ja niistä esimerkkeinä voidaan mainita kansalaisyhteiskunnan kanssa tehtävää yhteistyötä koskevan hallitusstrategian laadintaan annettu tekninen tuki sekä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisfoorumin tukeminen.

7.3   Naapuruus ja verkostoituminen Balkanilla

| 7.3.1. | Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia tekee aktiivisesti alueellista yhteistyötä, sillä se on sitoutunut kehittämään kahdenvälisiä suhteita ja hyvää naapuruuspolitiikkaa. Se toimii aktiivisesti esimerkiksi seuraavissa alueellisissa hankkeissa: alueellisen yhteistyöneuvoston perustaminen (Kaakkois-Euroopan yhteistyöprosessi, SEECP), Energiayhteisön perustamissopimus, Euroopan yhteistä ilmailualuetta koskeva sopimus, Kaakkois-Euroopan yhteistyöaloite (SECI) ja Keski-Euroopan vapaakauppasopimus (CEFTA). Kansallisella ja paikallisella lehdistöllä on tässä yhteydessä erityinen vastuu edistää prosesseja. |
| --- | --- |

7.3.1.

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia tekee aktiivisesti alueellista yhteistyötä, sillä se on sitoutunut kehittämään kahdenvälisiä suhteita ja hyvää naapuruuspolitiikkaa. Se toimii aktiivisesti esimerkiksi seuraavissa alueellisissa hankkeissa: alueellisen yhteistyöneuvoston perustaminen (Kaakkois-Euroopan yhteistyöprosessi, SEECP), Energiayhteisön perustamissopimus, Euroopan yhteistä ilmailualuetta koskeva sopimus, Kaakkois-Euroopan yhteistyöaloite (SECI) ja Keski-Euroopan vapaakauppasopimus (CEFTA). Kansallisella ja paikallisella lehdistöllä on tässä yhteydessä erityinen vastuu edistää prosesseja.

| 7.3.2. | Alueellinen verkostoituminen ja vuorovaikutus lisääntyvät myös muilla aloilla, esimerkiksi kansalaisyhteiskunnassa. Jo nyt on nähtävissä positiivisia esimerkkejä yhteistoiminnasta, jossa on ollut mukana entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian työnantaja- ja ammattijärjestöjä ja muita kansalaisyhteiskunnan organisaatioita. |
| --- | --- |

7.3.2.

Alueellinen verkostoituminen ja vuorovaikutus lisääntyvät myös muilla aloilla, esimerkiksi kansalaisyhteiskunnassa. Jo nyt on nähtävissä positiivisia esimerkkejä yhteistoiminnasta, jossa on ollut mukana entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian työnantaja- ja ammattijärjestöjä ja muita kansalaisyhteiskunnan organisaatioita.

Bryssel 12. maaliskuuta 2008

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Vuoden 2001 alussa entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa tapahtui aseellisia yhteenottoja ja etnisten ryhmien välisissä suhteissa vallitsi kriisi. Poliittinen ratkaisu kriisiin saatiin aikaan 13. elokuuta 2001 Ohridissa solmitun puitesopimuksen avulla (tunnetaan myös Ohridin sopimuksena). Sopimus tehtiin neljän johtavan poliittisen puolueen kesken, ja sen takasivat tasavallan presidentti sekä kansainvälinen yhteisö (EU ja Yhdysvallat). Puitesopimuksen tavoitteena on säilyttää valtion koskemattomuus ja yhtenäisyys, edistää demokratiaa ja kehittää kansalaisyhteiskuntaa, edistää euroatlanttista yhdentymistä ja kehittää monikulttuurista yhteiskuntaa, jonka toimintaan etniset ryhmät voivat osallistua tasapuolisesti. Puitesopimuksen lainsäädäntöön liittyvä osio pantiin täytäntöön noin neljässä vuodessa, heinäkuuhun 2005 mennessä.

1

(2)  Early Warning Report — Former Yugoslav Republic of Macedonia, UNDP, Skopje, kesäkuu 2007.

2

Early Warning Report

Former Yugoslav Republic of Macedonia

---