# Euroopa Liidu C 185/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 185 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. köide22. juuli 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 185

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. köide22. juuli 2008

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Kontrollikoda |
| 2008/C 185/01 | Eriaruanne nr 4/2008 piimakvootide rakendamise kohta 1. mail 2004. aastal Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriikides koos komisjoni vastustega | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Kontrollikoda

2008/C 185/01

Eriaruanne nr 4/2008 piimakvootide rakendamise kohta 1. mail 2004. aastal Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriikides koos komisjoni vastustega

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Kontrollikoda

| 22.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 185/1

---

ERIARUANNE nr 4/2008

piimakvootide rakendamise kohta 1. mail 2004. aastal Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriikides koos komisjoni vastustega

(vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule)

(2008/C 185/01)

SISUKORD

LÜHENDID

| I–IX | KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE |
| --- | --- |

I–IX

| 1–7 | SISSEJUHATUS |
| --- | --- |

1–7

| 1–4 | Üldised tähelepanekud |
| --- | --- |

1–4

| 5–7 | Auditi ulatus ja lähenemisviis |
| --- | --- |

5–7

| 8–14 | ERIPÄRASED TOOTMISSTRUKTUURID |
| --- | --- |

8–14

| 8–9 | Mikroettevõtete paljusus pärast üleminekuperioodi |
| --- | --- |

8–9

| 10–11 | Laienemisega seoses on ELi piimatootjate arv kolmekordistunud, kuid toodang on suurenenud vähem kui 20 % |
| --- | --- |

10–11

| 12–14 | Tootmisüksuste suurus on suurenenud, kuid nende struktuur on jäänud erisuguseks |
| --- | --- |

12–14

| 15–26 | RIIKLIKE BAASKOGUSTE KINDLAKSMÄÄRAMINE (RIIKLIKUD KVOODID) |
| --- | --- |

15–26

| 15 | Komisjon kohaldas ühtset metoodikat |
| --- | --- |

15

| 16–17 | Usaldusväärne statistika riiklike tarnekvootide vastuvõtmiseks |
| --- | --- |

16–17

| 18–19 | Andmeid otseturustuse kohta on raske hinnata |
| --- | --- |

18–19

| 20–22 | Tootjate deklareeritud otseturustus oli pidevalt kõigist statistilistest hinnangutest madalam |
| --- | --- |

20–22

| 23–26 | Komisjon vabastas restruktureerimise erireservi teabe põhjal, mida oli raske kontrollida |
| --- | --- |

23–26

| 27–34 | INDIVIDUAALSETE BAASKOGUSTE MÄÄRAMINE (INDIVIDUAALSED KVOODID) |
| --- | --- |

27–34

| 27 | Sõltuvalt ühinemisaktidest on võrdlusperioodid erinevates liikmesriikides erinevad |
| --- | --- |

27

| 28–30 | Individuaalsete tarnekvootide esialgne määramine |
| --- | --- |

28–30

| 31 | Individuaalsete otseturustuskvootide esialgne määramine |
| --- | --- |

31

| 32–34 | Kvooti omavad tööstuslikud tootjad moodustavad poole kõigist piimatootjatest |
| --- | --- |

32–34

| 35–52 | KORRA KEHTESTAMINE JA HALDAMINE |
| --- | --- |

35–52

| 35–39 | Ühenduse õigusaktide vastuvõtmine |
| --- | --- |

35–39

| 40–43 | Liikmesriigid võtsid kasutusele süsteemid ettenähtud ajal, kuid need on erineva kvaliteediga ja vajavad täiustamist |
| --- | --- |

40–43

| 44–46 | Riigireservi täiendamine: valikud riigiti erinevad |
| --- | --- |

44–46

| 47 | Riigireservi kasutamine: erinevad menetlused |
| --- | --- |

47

| 48–49 | Suure hulga kasutamata otseturustuse baaskoguste ümberarvestamine |
| --- | --- |

48–49

| 50–52 | Tarnete rasvasisalduse määr: tähtis parameeter, mida mõnikord eiratakse |
| --- | --- |

50–52

| 53–61 | KONTROLLID |
| --- | --- |

53–61

| 55–59 | Liikmesriikide kontrollide kavandamine: hiline ja ebapiisav planeerimine |
| --- | --- |

55–59

| 60–61 | Kontrollide läbiviimine: hiline ja halvasti dokumenteeritud |
| --- | --- |

60–61

| 62–71 | ESIMESTE KVOODIAASTATE ÜLEVAADE |
| --- | --- |

62–71

| 62–66 | Riiklikud tarnete baaskogused on saavutatud, samas kui ei ole ära kasutatud täies mahus riiklikud otseturustuse baaskogused |
| --- | --- |

62–66

| 67–69 | Restruktureerimine uutes liikmesriikides jätkub |
| --- | --- |

67–69

| 70–71 | Laienemine on suurendanud piiriüleseid vedusid ja ei ole destabiliseerinud piima ühist turukorraldust |
| --- | --- |

70–71

| 72–80 | JÄRELDUSED JA SOOVITUSED |
| --- | --- |

72–80

| 73–74 | Kas komisjon valmistas ette ja teostas järelevalvet piimakvootide korra laienemise üle uutes liikmesriikides tõhusalt? |
| --- | --- |

73–74

| 75–76 | Kas uued liikmesriigid on loonud piimakvootide haldamiseks piisavad struktuurid? Kas korra haldus ja kontroll on kooskõlas ühenduse õigusaktidega? |
| --- | --- |

75–76

| 77 | Kas piimakvootide kord uutes liikmesriikides hõlmab kogu turustatud piima? |
| --- | --- |

77

| 78–80 | Kuidas on kvootide kasutuselevõtmine üldiselt mõjutanud riiklikke piimasektoreid? Kuidas on laienemine mõjutanud piima ühist turukorraldust? |
| --- | --- |

78–80

Komisjoni vastused

LÜHENDID





  AIRBC (ŽŪIKVC)

| AIRBC (ŽŪIKVC) | Põllumajandusliku teabe ja maaettevõtluse keskus Leedus |
| --- | --- |
| APA Slovakia | Põllumajanduse makseasutus Slovakkias |
| ARR | Agencja Rynku Rolnego, põllumajandussaaduste turustuse asutus Poolas |
| ARSKTRP | Sloveenia Vabariigi põllumajandusturgude ja maaeluarengu asutus |
| CVI | Ciltsdarba valsts inspekcija, Läti tõuaretuse inspektsioon |
| CY | Küpros |
| CZ | Tšehhi Vabariik |
| EE | Eesti |
| GUS | Główny Urząd Statystyczny, Poola statistikaamet |
| HU | Ungari |
| KIE-riigid | Kesk- ja Ida-Euroopa riigid |
| KSH | Központi Statisztikai Hivatal, Ungari statistikaamet |
| LDC | Lauksaimniecības Datu Centrs, Leedu põllumajandusandmete keskus |
| LT | Leedu |
| LV | Läti |
| MT | Malta |
| MVH | Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, Ungari põllumajanduse ja maaeluarengu asutus |
| NMA | Nacionalinė Mokėjimo Agentūra, riiklik makseasutus Leedus |
| OCM | Ühise turukorralduse organisatsioon |
| PL | Poola |
| PRIA | Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet Eestis, piimakvoote haldav makseasutus |
| SI | Sloveenia |
| SK | Slovakkia |
| SZIF | Riiklik põllumajandussekkumise fond Tšehhi Vabariigis |
| ZMP | Hinna- ja turuuuringute keskus Saksamaal |

Põllumajandusliku teabe ja maaettevõtluse keskus Leedus

APA Slovakia

Põllumajanduse makseasutus Slovakkias

ARR

Agencja Rynku Rolnego, põllumajandussaaduste turustuse asutus Poolas

ARSKTRP

Sloveenia Vabariigi põllumajandusturgude ja maaeluarengu asutus

CVI

Ciltsdarba valsts inspekcija, Läti tõuaretuse inspektsioon

CY

Küpros

CZ

Tšehhi Vabariik

EE

Eesti

GUS

Główny Urząd Statystyczny, Poola statistikaamet

HU

Ungari

KIE-riigid

Kesk- ja Ida-Euroopa riigid

KSH

Központi Statisztikai Hivatal, Ungari statistikaamet

LDC

Lauksaimniecības Datu Centrs, Leedu põllumajandusandmete keskus

LT

Leedu

LV

Läti

MT

Malta

MVH

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, Ungari põllumajanduse ja maaeluarengu asutus

NMA

Nacionalinė Mokėjimo Agentūra, riiklik makseasutus Leedus

OCM

Ühise turukorralduse organisatsioon

PL

Poola

PRIA

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet Eestis, piimakvoote haldav makseasutus

SI

Sloveenia

SK

Slovakkia

SZIF

Riiklik põllumajandussekkumise fond Tšehhi Vabariigis

ZMP

Hinna- ja turuuuringute keskus Saksamaal

KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE

| I. | Alates laienemise jõustumisest 1. mail 2004. aastal kohustusid kümme uut liikmesriiki kohaldama piimakvootide korda. Nimetatud kord kohustab liikmesriike järgima tootmise ülemmäärasid, mis määratakse neile eraldi piimatööstustele tarnitava ja tarbijatele otseturustatava piima kohta ning näeb nende ületamise puhul ette rahalise trahvi. |
| --- | --- |

I.

Alates laienemise jõustumisest 1. mail 2004. aastal kohustusid kümme uut liikmesriiki kohaldama piimakvootide korda. Nimetatud kord kohustab liikmesriike järgima tootmise ülemmäärasid, mis määratakse neile eraldi piimatööstustele tarnitava ja tarbijatele otseturustatava piima kohta ning näeb nende ületamise puhul ette rahalise trahvi.

| II. | Kontrollikoda auditeeris nimetatud uutes liikmesriikides piimakvootide korra kehtestamist, teostades kohapealset kontrolli neist kaheksas ja tuginedes komisjoni esitatud teabe süvendatud analüüsile. |
| --- | --- |

II.

Kontrollikoda auditeeris nimetatud uutes liikmesriikides piimakvootide korra kehtestamist, teostades kohapealset kontrolli neist kaheksas ja tuginedes komisjoni esitatud teabe süvendatud analüüsile.

| III. | Uute liikmesriikide piimasektoris on toimunud juba põhjalik ümberkujunemine, mille suunad on olnud kõikjal samad: piimakarja vähenemine, tootmisettevõtete suurenemine, tootlikkuse jätkuv kasv ja suurenenud tarned. Üleminekuperioodile järgnenud majandusareng ei ole siiski takistanud säilitada osalise elatustalupidamise või elatustalupidamise olulist põllumajandussektorit, mis aitab leevendada struktuurse tööpuuduse mõjusid. |
| --- | --- |

III.

Uute liikmesriikide piimasektoris on toimunud juba põhjalik ümberkujunemine, mille suunad on olnud kõikjal samad: piimakarja vähenemine, tootmisettevõtete suurenemine, tootlikkuse jätkuv kasv ja suurenenud tarned. Üleminekuperioodile järgnenud majandusareng ei ole siiski takistanud säilitada osalise elatustalupidamise või elatustalupidamise olulist põllumajandussektorit, mis aitab leevendada struktuurse tööpuuduse mõjusid.

| IV. | Sellises väga erilises olukorras, kus uutele liikmesriikidele määratud tarnekvoote hinnati tegelikele vajadustele lähedasel tasemel, on seevastu otseturustuskvoote suurel määral üle hinnatud, tuginedes väga hinnangulistele statistilistele andmetele. |
| --- | --- |

IV.

Sellises väga erilises olukorras, kus uutele liikmesriikidele määratud tarnekvoote hinnati tegelikele vajadustele lähedasel tasemel, on seevastu otseturustuskvoote suurel määral üle hinnatud, tuginedes väga hinnangulistele statistilistele andmetele.

| V. | Tootjatele individuaalsete kvootide määramisel täheldati kahes liikmesriigis tarnekvootide ülemäärast eraldamist. Lisaks tuleb kahe esimese kvoodiaasta puhul täheldada, et pooled piimatootmisettevõtetest ei ole kaasatud piimakvootide korda. Nimetatud välistamine ei tähenda seda, et ei oleks suudetud korda kehtestada, vaid kajastab pigem osalise elatustalupidamise põllumajandussektori tähtsust. |
| --- | --- |

V.

Tootjatele individuaalsete kvootide määramisel täheldati kahes liikmesriigis tarnekvootide ülemäärast eraldamist. Lisaks tuleb kahe esimese kvoodiaasta puhul täheldada, et pooled piimatootmisettevõtetest ei ole kaasatud piimakvootide korda. Nimetatud välistamine ei tähenda seda, et ei oleks suudetud korda kehtestada, vaid kajastab pigem osalise elatustalupidamise põllumajandussektori tähtsust.

| VI. | Ühinemiseelses etapis oli komisjonil oluline roll riiklike kvootide määramise läbirääkimistel. Kontrollikoda täheldas mõningaid puudusi komisjoni tegevuses perioodil 2004–2006. |
| --- | --- |

VI.

Ühinemiseelses etapis oli komisjonil oluline roll riiklike kvootide määramise läbirääkimistel. Kontrollikoda täheldas mõningaid puudusi komisjoni tegevuses perioodil 2004–2006.

| VII. | Piimakvootide rakendamine oli uutele liikmesriikidele märkimisväärne logistiline ülesanne. Nimetatud liikmesriigid on üldiselt teinud märkimisväärseid jõupingutusi, et haldus- ja kontrollisüsteemid toimiksid ajakavale vastavalt. Auditeerimise ajal olid süsteemid kvaliteedilt veel erinevad ja andsid põhjust kontrollikoja märkusteks, eelkõige seoses ühenduse õigusaktide ja riigireservi haldamise, kvootide ümberarvestamise eeskirjade ning kontrollide planeerimise ja läbiviimisega. |
| --- | --- |

VII.

Piimakvootide rakendamine oli uutele liikmesriikidele märkimisväärne logistiline ülesanne. Nimetatud liikmesriigid on üldiselt teinud märkimisväärseid jõupingutusi, et haldus- ja kontrollisüsteemid toimiksid ajakavale vastavalt. Auditeerimise ajal olid süsteemid kvaliteedilt veel erinevad ja andsid põhjust kontrollikoja märkusteks, eelkõige seoses ühenduse õigusaktide ja riigireservi haldamise, kvootide ümberarvestamise eeskirjade ning kontrollide planeerimise ja läbiviimisega.

| VIII. | Võib arvestada sellega, et enamik täheldatud puudustest esineb süsteemi käivitamise etapis. Komisjon ja liikmesriigid peavad jätkuvalt tagama asjakohaste parandusmeetmete rakendamise. Lisaks korra usaldusväärsele haldamisele ja tulevikku silmaspidavate ettepanekute väljatöötamisele on äärmiselt oluline, et komisjon saaks kasutada usaldusväärset ja ühtlustatud teavet, mis võimaldaks hinnata restruktureerimisprotsessi tegelikku ulatust ja kinnitada andmeid otseturustuse kohta. |
| --- | --- |

VIII.

Võib arvestada sellega, et enamik täheldatud puudustest esineb süsteemi käivitamise etapis. Komisjon ja liikmesriigid peavad jätkuvalt tagama asjakohaste parandusmeetmete rakendamise. Lisaks korra usaldusväärsele haldamisele ja tulevikku silmaspidavate ettepanekute väljatöötamisele on äärmiselt oluline, et komisjon saaks kasutada usaldusväärset ja ühtlustatud teavet, mis võimaldaks hinnata restruktureerimisprotsessi tegelikku ulatust ja kinnitada andmeid otseturustuse kohta.

| IX. | Pärast kahte esimest kvoodiaastat jätkub piimasektori restruktureerimine uutes liikmesriikides. Tarnete osa piimakogutoodangus on jätkuvalt suurenenud. Riiklikud tarnekvoodid olid peaaegu ammendunud või Tšehhi Vabariigis, Küprosel ja Poolas isegi ületatud. Otseturustuskvootide alakasutust leevendati suure hulga tarnekvootide otseturustuskvootideks ümberarvestamisega. Suund on tootmisüksuste kontsentratsioonile koos piimahinna tõusuga. Laienemine on võimaldanud laiendada piimatoodetega kauplemist Euroopa turutasakaalu ohustamata ja eelarvelisi kõrvalekaldumisi põhjustamata. |
| --- | --- |

IX.

Pärast kahte esimest kvoodiaastat jätkub piimasektori restruktureerimine uutes liikmesriikides. Tarnete osa piimakogutoodangus on jätkuvalt suurenenud. Riiklikud tarnekvoodid olid peaaegu ammendunud või Tšehhi Vabariigis, Küprosel ja Poolas isegi ületatud. Otseturustuskvootide alakasutust leevendati suure hulga tarnekvootide otseturustuskvootideks ümberarvestamisega. Suund on tootmisüksuste kontsentratsioonile koos piimahinna tõusuga. Laienemine on võimaldanud laiendada piimatoodetega kauplemist Euroopa turutasakaalu ohustamata ja eelarvelisi kõrvalekaldumisi põhjustamata.

SISSEJUHATUS

Üldised tähelepanekud

| 1. | Piimakvootide korda kohaldatakse Euroopa Liidus alates piimakvoodiaastast 1984–1985 ja kui õigusakte ei muudeta, siis säilitatakse seda vähemalt kvoodiaastani 2014–2015 (1). Oluline eesmärk on „vähendada piima- ja piimatooteturul pakkumise ja nõudmise tasakaalustamatust ja sellest tulenevaid struktuurilisi ülejääke, saavutades seeläbi parema turutasakaalu” (2). |
| --- | --- |

1.

Piimakvootide korda kohaldatakse Euroopa Liidus alates piimakvoodiaastast 1984–1985 ja kui õigusakte ei muudeta, siis säilitatakse seda vähemalt kvoodiaastani 2014–2015 (1). Oluline eesmärk on „vähendada piima- ja piimatooteturul pakkumise ja nõudmise tasakaalustamatust ja sellest tulenevaid struktuurilisi ülejääke, saavutades seeläbi parema turutasakaalu” (2).

| 2. | 1. mail 2004. aastal ühinesid Euroopa Liiduga Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia. Euroopa Ülemkogu Kopenhaageni kohtumisel 2002. aasta detsembris oli eelnevalt määratud kümne kandidaatriigi piimatoodangule kohaldatavad riiklikud baaskogused. Piimakvootide kord jõustus seega tõhusalt uutes liikmesriikides alates laienemise kuupäevast, välja arvatud Poolas ja Sloveenias, kus nende taotlusel anti korra lõplikuks rakendamiseks lisaaeg (3). |
| --- | --- |

2.

1. mail 2004. aastal ühinesid Euroopa Liiduga Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia. Euroopa Ülemkogu Kopenhaageni kohtumisel 2002. aasta detsembris oli eelnevalt määratud kümne kandidaatriigi piimatoodangule kohaldatavad riiklikud baaskogused. Piimakvootide kord jõustus seega tõhusalt uutes liikmesriikides alates laienemise kuupäevast, välja arvatud Poolas ja Sloveenias, kus nende taotlusel anti korra lõplikuks rakendamiseks lisaaeg (3).

| 3. | Iga liikmesriigi puhul, välja arvatud Küpros ja Malta, sisaldasid ühinemise tingimused piimasektori restruktureerimise erireservi loomist (4). Nimetatud reservi võis vabastada riikliku piimasektori restruktureerimise toetamiseks alates 1. aprillist 2006, ja eelkõige „üleminekuks ettevõtete omatarbimisele suunatud tootmiselt turule suunatud tootmisele” (5). |
| --- | --- |

3.

Iga liikmesriigi puhul, välja arvatud Küpros ja Malta, sisaldasid ühinemise tingimused piimasektori restruktureerimise erireservi loomist (4). Nimetatud reservi võis vabastada riikliku piimasektori restruktureerimise toetamiseks alates 1. aprillist 2006, ja eelkõige „üleminekuks ettevõtete omatarbimisele suunatud tootmiselt turule suunatud tootmisele” (5).

| 4. | Pärast 1. mai 2004. aasta laienemist moodustasid 25 liikmesriigi riiklikud baaskogused kokku 137,3 miljonit tonni. Kümne uue liikmesriigi käsutuses oli kokku 18,3 miljonit tonni ehk 13,3 % ühenduse kogumäärast (tabel 1).
  Tabel 1
  Uute liikmesriikide esialgsed piimakvoodid (1. mai 2004)









  (tonnides) |
| --- | --- |
| Liikmesriigid | Tarned | Otseturustus | Kokku | Erireserv |
| Tšehhi Vabariik | 2 613 239 | 68 904 | 2 682 143 | 55 788 |
| Eesti | 537 188 | 87 365 | 624 483 | 21 885 |
| Küpros | 141 337 | 3 863 | 145 200 | 0 |
| Läti | 468 943 | 226 452 | 695 395 | 33 253 |
| Leedu | 1 256 440 | 390 499 | 1 646 939 | 57 900 |
| Ungari | 1 782 650 | 164 630 | 1 947 280 | 42 780 |
| Malta | 48 698 | 0 | 48 698 | 0 |
| Poola | 8 500 000 | 464 017 | 8 964 017 | 416 126 |
| Sloveenia | 467 063 | 93 361 | 560 424 | 16 214 |
| Slovakkia | 990 810 | 22 506 | 1 013 316 | 27 472 |
| EL 10 | 16 806 368 | 1 521 597 | 18 327 895 | 671 418 |
| EL 15 | 117 771 708 | 1 241 943 | 119 013 651 | |
| EL 25 | 134 578 076 | 2 763 450 | 137 341 616 | |
| EL 10: Määruse (EÜ) nr 1788/2003 I lisa.
  EL 15: Määruse (EMÜ) nr 3950/92, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 739/2004, lisa. |

4.

Pärast 1. mai 2004. aasta laienemist moodustasid 25 liikmesriigi riiklikud baaskogused kokku 137,3 miljonit tonni. Kümne uue liikmesriigi käsutuses oli kokku 18,3 miljonit tonni ehk 13,3 % ühenduse kogumäärast (tabel 1).

Tabel 1

Uute liikmesriikide esialgsed piimakvoodid (1. mai 2004)

(tonnides)

Liikmesriigid

Tarned

Otseturustus

Kokku

Erireserv

Tšehhi Vabariik

2 613 239

68 904

2 682 143

55 788

Eesti

537 188

87 365

624 483

21 885

Küpros

141 337

3 863

145 200

0

Läti

468 943

226 452

695 395

33 253

Leedu

1 256 440

390 499

1 646 939

57 900

Ungari

1 782 650

164 630

1 947 280

42 780

Malta

48 698

0

48 698

0

Poola

8 500 000

464 017

8 964 017

416 126

Sloveenia

467 063

93 361

560 424

16 214

Slovakkia

990 810

22 506

1 013 316

27 472

EL 10

16 806 368

1 521 597

18 327 895

671 418

EL 15

117 771 708

1 241 943

119 013 651

EL 25

134 578 076

2 763 450

137 341 616

EL 10: Määruse (EÜ) nr 1788/2003 I lisa.

EL 15: Määruse (EMÜ) nr 3950/92, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 739/2004, lisa.

1. selgitus — Piimakvootide süsteemIgale liikmesriigile määratakse riiklik baaskogus, st riiklik tootmiskvoot, mis jaguneb riiklikuks tarnekvoodiks kokkuostjatele (peamiselt piimatööstusettevõtted) tarnitud piima ja riiklikuks otseturustuskvoodiks tootjate poolt tarbijatele otse müüdud või tarnitud piima ning tootjate poolt müüdud või tarnitud piimatoodete kohta. Tootjad saavad individuaalsed baaskogused tarnimiseks ja/või otseturustuseks riigisiseste ülemmäärade piires.Neist kummagi kvoodi ületamise korral peab liikmesriik maksma hoiataval tasemel kehtestatud „täiendavat” maksu (33,27 eurot 100 kilogrammi piima eest kvoodiaastal 2004–2005), mis määratakse eraldi kindlaks tarnetele ja otseturustusele. Igal aastal enne 1. septembrit teatavad liikmesriigid komisjonile nimetatud maksu arvutamiseks vajalikud andmed. Pärast kasutamata baaskoguste ümbermääramist peab iga liikmesriik seejärel jaotama talle kehtestatud maksu kõigi riikliku baaskoguse ületamisele kaasa aidanud tootjate vahel.Piimakvootide korraga kehtestatakse liikmesriikidele üldine raamistik ja juhised, mida tuleb jälgida maksu arvutamisel. Liikmesriikidel on siiski vabadus, eriti tootjate vahelise kvootide ülekandmise korra määratlemisel, hallata oma riiklikke baaskoguseid vastavalt oma majanduslikele ja sotsiaalsetele eesmärkidele. Näiteks seoses sellega, milliseid põllumajandusettevõtteid peetakse liikmesriikides otstarbekaks või kuidas jagunevad tootmisettevõtted territoriaalselt. Kompensatsioon ei ole võimalik nende liikmesriikide kvootide vahel, kus esineb üle- ja alatoodang.

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 5. | Auditi eesmärk oli kontrollida piimakvootide süsteemi rakendamist ja toimimist uutes liikmesriikides esimese kohaldamisaasta (1. mai 2004 – 31. märts 2005) lõpus (6). Auditi peamised küsimused olid järgmised:






  — | Kas komisjon pidas riiklike baaskoguste määramist käsitlevaid läbirääkimisi uutes liikmesriikides nõuetekohaselt? Kuidas komisjon toetas ja teostas järelevalvet korra laienemise üle uutesse liikmesriikidesse? |
| --- | --- | --- |

5.

Auditi eesmärk oli kontrollida piimakvootide süsteemi rakendamist ja toimimist uutes liikmesriikides esimese kohaldamisaasta (1. mai 2004 – 31. märts 2005) lõpus (6). Auditi peamised küsimused olid järgmised:

—

Kas komisjon pidas riiklike baaskoguste määramist käsitlevaid läbirääkimisi uutes liikmesriikides nõuetekohaselt? Kuidas komisjon toetas ja teostas järelevalvet korra laienemise üle uutesse liikmesriikidesse?

| — | Kas liikmesriigid on loonud piimakvootide haldamiseks piisavad struktuurid? Kas tootjate ja kokkuostjate tegevuse haldus ja kontroll on kooskõlas ühenduse õigusaktidega? Kas piimakvootide kord uutes liikmesriikides hõlmab kogu turustatud piima tootmist? Kuidas on kvootide kasutuselevõtmine mõjutanud riiklikke piimasektoreid? Milline on laienemise mõju piima ühisele turukorraldusele. |
| --- | --- |

—

Kas liikmesriigid on loonud piimakvootide haldamiseks piisavad struktuurid? Kas tootjate ja kokkuostjate tegevuse haldus ja kontroll on kooskõlas ühenduse õigusaktidega? Kas piimakvootide kord uutes liikmesriikides hõlmab kogu turustatud piima tootmist? Kuidas on kvootide kasutuselevõtmine mõjutanud riiklikke piimasektoreid? Milline on laienemise mõju piima ühisele turukorraldusele.

| 6. | Nimetatud küsimustele vastuse leidmiseks käsitlesid kontrollikoja tähelepanekud korra rakendamise iga etappi. Need on järgmised:






  — | uute liikmesriikide eripärased tootmisstruktuurid, mis mõjutasid otseselt piimakvootide süsteemi rakendamist (punktid 8–14); |
| --- | --- | --- |

6.

Nimetatud küsimustele vastuse leidmiseks käsitlesid kontrollikoja tähelepanekud korra rakendamise iga etappi. Need on järgmised:

—

uute liikmesriikide eripärased tootmisstruktuurid, mis mõjutasid otseselt piimakvootide süsteemi rakendamist (punktid 8–14);

| — | riiklike kvootide määramine (punktid 15–26); |
| --- | --- |

—

riiklike kvootide määramine (punktid 15–26);

| — | individuaalsete kvootide määramine (punktid 27–34); |
| --- | --- |

—

individuaalsete kvootide määramine (punktid 27–34);

| — | korra kehtestamine ja haldamine (punktid 35–52); |
| --- | --- |

—

korra kehtestamine ja haldamine (punktid 35–52);

| — | kontrollide korraldamine ja teostamine (punktid 53–61); |
| --- | --- |

—

kontrollide korraldamine ja teostamine (punktid 53–61);

| — | esimeste kvoodiaastate ülevaade (punktid 62–71). |
| --- | --- |

—

esimeste kvoodiaastate ülevaade (punktid 62–71).

| 7. | Kontrollikoda tegi auditikäigud kaheksasse liikmesriiki (Tšehhi Vabariik, Eesti, Läti, Leedu, Ungari, Slovakkia) 2005. aastal ja kahte liikmesriiki (Poola, Sloveenia) 2006. aastal. Kohapeal auditeeritud liikmesriigid olid seega Kesk- ja Ida-Euroopa riigid, kes olid kommunismijärgselt korralt üle läinud turumajandusele ja omasid kokku ligikaudu 99 % kümnele uuele liikmesriigile määratud baaskogustest. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda tegi auditikäigud kaheksasse liikmesriiki (Tšehhi Vabariik, Eesti, Läti, Leedu, Ungari, Slovakkia) 2005. aastal ja kahte liikmesriiki (Poola, Sloveenia) 2006. aastal. Kohapeal auditeeritud liikmesriigid olid seega Kesk- ja Ida-Euroopa riigid, kes olid kommunismijärgselt korralt üle läinud turumajandusele ja omasid kokku ligikaudu 99 % kümnele uuele liikmesriigile määratud baaskogustest.

ERIPÄRASED TOOTMISSTRUKTUURID

Mikroettevõtete paljusus pärast üleminekuperioodi

| 8. | 1990ndatel aastatel pärast kommunistliku süsteemi kokkuvarisemist toimus Kesk- ja Ida-Euroopa kandidaatriikides põhjalik restruktureerimine. Nimetatud restruktureerimisest hoolimata säilisid laienemise ajal märkimisväärsed tootlikkuse erinevused kandidaatriikide ja EL 15 vahel. Põllumajandussektoris tuli ületada ebasoodne olukord, mille ulatus oli riigiti erinev ja mis tulenes peamiselt investeeringute vähesusest, sisendressursside madalast tootlikkusest ja põllumajandusliku toidusektori mahajäänud arengust (7). |
| --- | --- |

8.

1990ndatel aastatel pärast kommunistliku süsteemi kokkuvarisemist toimus Kesk- ja Ida-Euroopa kandidaatriikides põhjalik restruktureerimine. Nimetatud restruktureerimisest hoolimata säilisid laienemise ajal märkimisväärsed tootlikkuse erinevused kandidaatriikide ja EL 15 vahel. Põllumajandussektoris tuli ületada ebasoodne olukord, mille ulatus oli riigiti erinev ja mis tulenes peamiselt investeeringute vähesusest, sisendressursside madalast tootlikkusest ja põllumajandusliku toidusektori mahajäänud arengust (7).

| 9. | Põllumajandussektori suhteline nõrkus ja struktuurse tööpuuduse kõrge tase on otseselt mõjutanud suure arvu elatustalupidamise või osalise elatustalupidamise vormis tegutsevate individuaalsete väikeettevõtete säilimist või loomist.

  2. selgitus – Osalise elatustalupidamisena loodud põllumajandusettevõttedPuudub standardne määratlemine. Üldise määratluse järgi on osalise elatustalupidamisena loodud põllumajandusettevõtted need, mis toodavad peamiselt omatarbeks, kuid osaliselt ka turustavad. Ühenduse õigusaktides kasutatav määratlus, millega nähakse ette üleminekutoetuse menetlused uute liikmesriikide maaelu arendamises (8).Osalise elatustalupidamisena loodud põllumajandusettevõttes saab ettevõtja tulu oma põllumajandustoodangust, kuid suur osa tulust koosneb sageli sotsiaalkindlustustoetustest, nagu pensionid või palgad ja mittepõllumajanduslikust tegevusest saadud tulust. Loonustulu esineb toidu omatarbimise ning jooksvate ja fikseeritud sisendite hankimise vormis (9).Piimatootmise restruktureerimine Euroopa Liidu kontekstis eeldab kaubanduslikult elujõuliste üksuste arendamist. Uuringud näitavad siiski, et traditsioonilised ettevõtted, mis keskenduvad osalisele elatustalupidamisele, aitavad mõnes Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriigis oluliselt kaasa struktuurilise tööpuuduse leevendamisele ja seega võivad need säilitada oma jätkusuutlikkuse. |
| --- | --- |

9.

Põllumajandussektori suhteline nõrkus ja struktuurse tööpuuduse kõrge tase on otseselt mõjutanud suure arvu elatustalupidamise või osalise elatustalupidamise vormis tegutsevate individuaalsete väikeettevõtete säilimist või loomist.

2. selgitus – Osalise elatustalupidamisena loodud põllumajandusettevõttedPuudub standardne määratlemine. Üldise määratluse järgi on osalise elatustalupidamisena loodud põllumajandusettevõtted need, mis toodavad peamiselt omatarbeks, kuid osaliselt ka turustavad. Ühenduse õigusaktides kasutatav määratlus, millega nähakse ette üleminekutoetuse menetlused uute liikmesriikide maaelu arendamises (8).Osalise elatustalupidamisena loodud põllumajandusettevõttes saab ettevõtja tulu oma põllumajandustoodangust, kuid suur osa tulust koosneb sageli sotsiaalkindlustustoetustest, nagu pensionid või palgad ja mittepõllumajanduslikust tegevusest saadud tulust. Loonustulu esineb toidu omatarbimise ning jooksvate ja fikseeritud sisendite hankimise vormis (9).Piimatootmise restruktureerimine Euroopa Liidu kontekstis eeldab kaubanduslikult elujõuliste üksuste arendamist. Uuringud näitavad siiski, et traditsioonilised ettevõtted, mis keskenduvad osalisele elatustalupidamisele, aitavad mõnes Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriigis oluliselt kaasa struktuurilise tööpuuduse leevendamisele ja seega võivad need säilitada oma jätkusuutlikkuse.

Laienemisega seoses on ELi piimatootjate arv kolmekordistunud, kuid toodang on suurenenud vähem kui 20 %

| 10. | Väikestruktuuride arvu tõttu tähendas laienemine kümnes uues liikmeriigis, et EL 15 juba tegutsevale 500 000 tootjale lisandus veidi üle miljoni piimatootja. |
| --- | --- |

10.

Väikestruktuuride arvu tõttu tähendas laienemine kümnes uues liikmeriigis, et EL 15 juba tegutsevale 500 000 tootjale lisandus veidi üle miljoni piimatootja.

| 11. | Üks miljon uut ühenduse piimatootjat tootsid 2004. aastal siiski ainult 21,7 miljonit tonni piima, samal ajal kui EL 15 riigid tootsid 121,3 miljonit tonni (tabel 2). Esialgses uurimises osutatud andmed näitestavad piisavalt vanade ja uute piimatootjate vahelist keskmise tootlikkuse erinevust ühinemise ajal. Samuti tuleks märkida, et neli uut liikmesriiki moodustasid kümne uue liikmesriigi piimatoodangust 84 %: Poola (54 %), Tšehhi Vabariik (12 %), Leedu (9 %) ja Ungari (9 %).
  Tabel 2
  Piimatoodang Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikides (1991–2005)
















  (1000 tonni) |
| --- | --- |
| | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK | EL-10 | EL-15 | EL-25 |
| 1991 | 4 248 | 1 093 | 1 771 | 2 916 | 2 620 | 14 022 | 643 | 1 573 | 29 014 | 122 797 | 151 811 |
| 2000 | 2 708 | 630 | 823 | 1 725 | 2 080 | 11 900 | 649 | 1 099 | 21 807 | 121 197 | 143 005 |
| 2001 | 2 702 | 687 | 848 | 1 730 | 2 080 | 12 030 | 653 | 1 114 | 22 032 | 121 398 | 143 430 |
| 2002 | 2 801 | 612 | 814 | 1 771 | 2 068 | 11 776 | 728 | 1 163 | 21 921 | 122 188 | 144 108 |
| 2003 | 2 717 | 647 | 786 | 1 796 | 1 977 | 11 892 | 755 | 1 109 | 21 869 | 122 625 | 144 494 |
| 2004 | 2 673 | 640 | 786 | 1 850 | 1 939 | 11 810 | 815 | 1 047 | 21 745 | 121 307 | 143 052 |
| 2005 | 2 770 | 670 | 800 | 1 900 | 1 839 | 11 905 | 810 | 1 068 | 21 950 | 121 515 | 143 464 |
| Allikas:
  ZMP-Marktbilanz Milch 2006, ZMP alusel. |

11.

Üks miljon uut ühenduse piimatootjat tootsid 2004. aastal siiski ainult 21,7 miljonit tonni piima, samal ajal kui EL 15 riigid tootsid 121,3 miljonit tonni (tabel 2). Esialgses uurimises osutatud andmed näitestavad piisavalt vanade ja uute piimatootjate vahelist keskmise tootlikkuse erinevust ühinemise ajal. Samuti tuleks märkida, et neli uut liikmesriiki moodustasid kümne uue liikmesriigi piimatoodangust 84 %: Poola (54 %), Tšehhi Vabariik (12 %), Leedu (9 %) ja Ungari (9 %).

Tabel 2

Piimatoodang Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikides (1991–2005)

(1000 tonni)

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

EL-10

EL-15

EL-25

1991

4 248

1 093

1 771

2 916

2 620

14 022

643

1 573

29 014

122 797

151 811

2000

2 708

630

823

1 725

2 080

11 900

649

1 099

21 807

121 197

143 005

2001

2 702

687

848

1 730

2 080

12 030

653

1 114

22 032

121 398

143 430

2002

2 801

612

814

1 771

2 068

11 776

728

1 163

21 921

122 188

144 108

2003

2 717

647

786

1 796

1 977

11 892

755

1 109

21 869

122 625

144 494

2004

2 673

640

786

1 850

1 939

11 810

815

1 047

21 745

121 307

143 052

2005

2 770

670

800

1 900

1 839

11 905

810

1 068

21 950

121 515

143 464

Allikas:
  ZMP-Marktbilanz Milch 2006, ZMP alusel.

Tootmisüksuste suurus on suurenenud, kuid nende struktuur on jäänud erisuguseks

| 12. | Arvestamata iga uue liikmesriigi eripära, olid põhilised piimasektori arengusuunad ajavahemikul 2000–2005 järgmised: piimalehmade arvu vähenemine, mida korvas piimatoodangu kasv ja põllumajandusettevõtete keskmise suuruse suurenemine, mis seostus nende arvu pideva vähenemisega (joonis 1). |
| --- | --- |

12.

Arvestamata iga uue liikmesriigi eripära, olid põhilised piimasektori arengusuunad ajavahemikul 2000–2005 järgmised: piimalehmade arvu vähenemine, mida korvas piimatoodangu kasv ja põllumajandusettevõtete keskmise suuruse suurenemine, mis seostus nende arvu pideva vähenemisega (joonis 1).

Image

| 13. | Kesk- ja Ida-Euroopa riigid võib jagada kahte üsna erinevasse kategooriasse:






  — | Tšehhi Vabariigis, Eestis, Ungaris ja Slovakkias annavad olulise osa piimatoodangust suured põllumajandusettevõtted (s.o 50 lehma või rohkem), mis tekkisid üldiselt endiste ühisfarmide põhjal. Nimetatud liikmesriikides saab põllumajandusettevõtete keskmist piimakarja võrrelda piimakarjaga mõnes EL 15 piirkonnas; Tšehhi Vabariigis on see isegi EL 15 keskmisest palju suurem. Piimatööstusettevõtetele tarnitud piima osa käsitletakse piimasektori industrialiseerimise taseme üldise näitajana, kuna tarnitud piima puhul peab järgima rangeid tervishoiu eeskirju (10). Riigid, kus suured ja keskmise suurusega struktuurid moodustavad olulise osa, on need, mille tarnemäär on väga sarnane (Tšehhi Vabariik, Ungari, Slovakkia) või üsna sarnane (Eesti) EL 15 keskmisele. Nimetatud liikmesriikides on ka suurimad keskmised tarnekvoodid ja suurim tootlikkus; |
| --- | --- | --- |

13.

Kesk- ja Ida-Euroopa riigid võib jagada kahte üsna erinevasse kategooriasse:

—

Tšehhi Vabariigis, Eestis, Ungaris ja Slovakkias annavad olulise osa piimatoodangust suured põllumajandusettevõtted (s.o 50 lehma või rohkem), mis tekkisid üldiselt endiste ühisfarmide põhjal. Nimetatud liikmesriikides saab põllumajandusettevõtete keskmist piimakarja võrrelda piimakarjaga mõnes EL 15 piirkonnas; Tšehhi Vabariigis on see isegi EL 15 keskmisest palju suurem. Piimatööstusettevõtetele tarnitud piima osa käsitletakse piimasektori industrialiseerimise taseme üldise näitajana, kuna tarnitud piima puhul peab järgima rangeid tervishoiu eeskirju (10). Riigid, kus suured ja keskmise suurusega struktuurid moodustavad olulise osa, on need, mille tarnemäär on väga sarnane (Tšehhi Vabariik, Ungari, Slovakkia) või üsna sarnane (Eesti) EL 15 keskmisele. Nimetatud liikmesriikides on ka suurimad keskmised tarnekvoodid ja suurim tootlikkus;

| — | Seevastu Poolas, kus põllumajanduse kollektiviseerimine ei olnud ulatuslik, ning Lätis ja Leedus, kus likvideeriti suured riiklikud põllumajandusfarmid, ei ole keskmine piimakari suurem kui neli lehma. Sloveenias on see arv kusagil vahepeal. |
| --- | --- |

—

Seevastu Poolas, kus põllumajanduse kollektiviseerimine ei olnud ulatuslik, ning Lätis ja Leedus, kus likvideeriti suured riiklikud põllumajandusfarmid, ei ole keskmine piimakari suurem kui neli lehma. Sloveenias on see arv kusagil vahepeal.

| 14. | Vaatamata tootmisstruktuuride erinevustele uutes liikmesriikides, on väikestel ja väga väikestel üksustel, mis tegutsevad elatustalupidamise või osalise elatustalupidamisena, siiski jätkuvalt domineeriv osa kogu piimatootjate koguarvust. Ainult need, mis turustavad oma toodangut tarnete või otseturustuse teel, olid kohustatud võtma kasutusele piimakvootide korra. Iga uue liikmesriigi peamine ülesanne oli kindlaks määrata asjaomased tootjad ja kohustada need ühinema uue korraga. |
| --- | --- |

14.

Vaatamata tootmisstruktuuride erinevustele uutes liikmesriikides, on väikestel ja väga väikestel üksustel, mis tegutsevad elatustalupidamise või osalise elatustalupidamisena, siiski jätkuvalt domineeriv osa kogu piimatootjate koguarvust. Ainult need, mis turustavad oma toodangut tarnete või otseturustuse teel, olid kohustatud võtma kasutusele piimakvootide korra. Iga uue liikmesriigi peamine ülesanne oli kindlaks määrata asjaomased tootjad ja kohustada need ühinema uue korraga.

RIIKLIKE BAASKOGUSTE KINDLAKSMÄÄRAMINE (RIIKLIKUD KVOODID)

Komisjon kohaldas ühtset metoodikat

| 15. | Riiklike baaskoguste määramine oli pingeliste läbirääkimiste tulemus. Kesk- ja Ida-Euroopa kandidaatriigid, välja arvatud Sloveenia, väitsid, et nende piimatoodang langes turumajandusele ülemineku perioodil oluliselt. Üleminekuperioodile eelneva perioodi tootmise statistika osutus siiski mitteusaldusväärseks. Lisaks oleks selle arvessevõtmine läinud lahku põhiprintsiibist, et kvoodid peavad põhinema kõige hilisema tootmisperioodi kättesaadavatel andmetel. Välja arvatud erandjuhtumid, (11) lähtuti läbirääkimistel perioodi 1997–1999 keskmisest piimatoodangust, et vastu võtta riiklikud baaskogused detsembris 2002. |
| --- | --- |

15.

Riiklike baaskoguste määramine oli pingeliste läbirääkimiste tulemus. Kesk- ja Ida-Euroopa kandidaatriigid, välja arvatud Sloveenia, väitsid, et nende piimatoodang langes turumajandusele ülemineku perioodil oluliselt. Üleminekuperioodile eelneva perioodi tootmise statistika osutus siiski mitteusaldusväärseks. Lisaks oleks selle arvessevõtmine läinud lahku põhiprintsiibist, et kvoodid peavad põhinema kõige hilisema tootmisperioodi kättesaadavatel andmetel. Välja arvatud erandjuhtumid, (11) lähtuti läbirääkimistel perioodi 1997–1999 keskmisest piimatoodangust, et vastu võtta riiklikud baaskogused detsembris 2002.

Usaldusväärne statistika riiklike tarnekvootide vastuvõtmiseks

| 16. | Kandidaatriigid suutsid esitada oma riikliku kogutoodangu statistika vastavalt kariloomade arvu ja piimatoodangu hinnangule ning täpsed andmed tarnete kohta piimatööstusettevõtetele, mida võeti arvesse võrdlusperioodi jooksul. Laienemise ettevalmistusperioodi ajal kooskõlastas komisjon (laienemise peadirektoraat) piimakvootide kehtestamise edusammudega seonduvaid vastastikuse eksperthinnangu toiminguid. Ei kaheldud nende andmete usaldusväärsuses, mis käsitlesid kandidaatriikide piimatarneid kokkuostjatele. |
| --- | --- |

16.

Kandidaatriigid suutsid esitada oma riikliku kogutoodangu statistika vastavalt kariloomade arvu ja piimatoodangu hinnangule ning täpsed andmed tarnete kohta piimatööstusettevõtetele, mida võeti arvesse võrdlusperioodi jooksul. Laienemise ettevalmistusperioodi ajal kooskõlastas komisjon (laienemise peadirektoraat) piimakvootide kehtestamise edusammudega seonduvaid vastastikuse eksperthinnangu toiminguid. Ei kaheldud nende andmete usaldusväärsuses, mis käsitlesid kandidaatriikide piimatarneid kokkuostjatele.

| 17. | Läbirääkimiste tulemusena määrati üldiselt võttes riiklikud tarnekvoodid, mis sarnanesid vahetult enne ühinemist täheldatud olukorrale. Ükski uus liikmesriik ei saanud esialgset tarnekvooti, mis oli madalam nendest kogustest, mida tarniti ühinemiseelse viieaastase perioodi igal aastal. Ainult Poola ja Leedu said tarnekvoodid, mis olid nende esialgsest taotlusest oluliselt madalamad ehk vastavalt 65 % ja 75 % eeldatud kvootidest (joonis 2). |
| --- | --- |

17.

Läbirääkimiste tulemusena määrati üldiselt võttes riiklikud tarnekvoodid, mis sarnanesid vahetult enne ühinemist täheldatud olukorrale. Ükski uus liikmesriik ei saanud esialgset tarnekvooti, mis oli madalam nendest kogustest, mida tarniti ühinemiseelse viieaastase perioodi igal aastal. Ainult Poola ja Leedu said tarnekvoodid, mis olid nende esialgsest taotlusest oluliselt madalamad ehk vastavalt 65 % ja 75 % eeldatud kvootidest (joonis 2).

Image

Andmeid otseturustuse kohta on raske hinnata

| 18. | 2000. aastale eelnevatel aastatel ei koostatud kandidaatriikides konkreetset statistikat otseturustuse ja omatarbimiseks toodetud piima kohta. Komisjon ei võtnud arvesse otseturustuse andmeid, mida kandidaatriigid esitasid põhjendusega, et need ei olnud täielikud (Läti, Leedu, Sloveenia, Slovakkia) või olid liiga ligikaudsed (Ungari, Poola). Nimetatud riikide otseturustuse statistika kehtestati sel viisil, et kogutoodangu mahust lahutati tarnitud kogused ja omatarbimisele suunatud hinnangulised kogused. Komisjon võttis arutelu aluseks ainult Tšehhi Vabariigi ja Eesti esialgselt taotletud kogused. |
| --- | --- |

18.

2000. aastale eelnevatel aastatel ei koostatud kandidaatriikides konkreetset statistikat otseturustuse ja omatarbimiseks toodetud piima kohta. Komisjon ei võtnud arvesse otseturustuse andmeid, mida kandidaatriigid esitasid põhjendusega, et need ei olnud täielikud (Läti, Leedu, Sloveenia, Slovakkia) või olid liiga ligikaudsed (Ungari, Poola). Nimetatud riikide otseturustuse statistika kehtestati sel viisil, et kogutoodangu mahust lahutati tarnitud kogused ja omatarbimisele suunatud hinnangulised kogused. Komisjon võttis arutelu aluseks ainult Tšehhi Vabariigi ja Eesti esialgselt taotletud kogused.

| 19. | Tabelis 3 esitatud andmed näitavad, et Kesk- ja Ida-Euroopa kandidaatriigid, välja arvatud Poola, olid esitanud esialgse kvooditaotluse toetuseks otseturustuse andmed, mis olid komisjoni hinnangutest oluliselt suuremad.
  Tabel 3
  Piima- ja piimatoodete otseturustuse andmed














  (tonnides) |
| --- | --- |
| | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK | Kokku |
| Esialgne taotlus (1) | 155 000 | 90 000 | 300 000 | 550 000 | 200 000 | 564 000 | 139 000 | 61 800 | 2 059 800 |
| 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Komisjoni seisukoht (2) | 26 686 | 77 833 | 84 307 | 284 667 | 156 333 | 1 918 867 | 92 875 | 14 000 | 2 655 568 |
| 17 | 86 | 28 | 52 | 78 | 340 | 67 | 23 | 129 |
| Heakskiidetud kvoot (3) | 68 904 | 87 365 | 226 452 | 390 499 | 164 630 | 464 017 | 93 361 | 22 506 | 1 517 734 |
| 44 | 97 | 75 | 71 | 82 | 82 | 67 | 36 | 74 |
| Kvoodi kasutus kvoodiaastal 2004/2005 (4) | 2 776 | 9 585 | 11 380 | 76 301 | 25 978 | 308 934 | 20 278 | 6 803 | 462 906 |
| 2 | 11 | 4 | 14 | 13 | 55 | 15 | 11 | 22 |
| Kvoodi kasutus kvoodiaastal 2005/2006 (5) | 2 600 | 8 565 | 10 748 | 55 985 | 19 313 | 195 038 | 20 085 | 3 657 | 315 991 |
| 2 | 10 | 4 | 10 | 10 | 35 | 14 | 6 | 15 |
| 1) ja 2) | Komisjoni dokument SEK(2002) 95 (lõplik), 30.1.2002 ja dokumendid CONF-H 21/02, CONF- 45/02 ja CONF-SI 21/02, 20.6.2002. |

19.

Tabelis 3 esitatud andmed näitavad, et Kesk- ja Ida-Euroopa kandidaatriigid, välja arvatud Poola, olid esitanud esialgse kvooditaotluse toetuseks otseturustuse andmed, mis olid komisjoni hinnangutest oluliselt suuremad.

Tabel 3

Piima- ja piimatoodete otseturustuse andmed

(tonnides)

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Kokku

Esialgne taotlus (1)

155 000

90 000

300 000

550 000

200 000

564 000

139 000

61 800

2 059 800

100

100

100

100

100

100

100

100

100

Komisjoni seisukoht (2)

26 686

77 833

84 307

284 667

156 333

1 918 867

92 875

14 000

2 655 568

17

86

28

52

78

340

67

23

129

Heakskiidetud kvoot (3)

68 904

87 365

226 452

390 499

164 630

464 017

93 361

22 506

1 517 734

44

97

75

71

82

82

67

36

74

Kvoodi kasutus kvoodiaastal 2004/2005 (4)

2 776

9 585

11 380

76 301

25 978

308 934

20 278

6 803

462 906

2

11

4

14

13

55

15

11

22

Kvoodi kasutus kvoodiaastal 2005/2006 (5)

2 600

8 565

10 748

55 985

19 313

195 038

20 085

3 657

315 991

2

10

4

10

10

35

14

6

15

1) ja 2)

Komisjoni dokument SEK(2002) 95 (lõplik), 30.1.2002 ja dokumendid CONF-H 21/02, CONF- 45/02 ja CONF-SI 21/02, 20.6.2002.

| 3) | Määruse (EÜ) nr 1788/2003 I lisa. |
| --- | --- |

3)

Määruse (EÜ) nr 1788/2003 I lisa.

| 4) | Liikmesriikide vastused määruse (EÜ) nr 595/2004 artikliga 26 ettenähtud küsimustikule (11 kuu andmete ekstrapoleerimine 12 kuule, välja arvatud Eesti) ning Poola (ARR) ja Sloveenia (ARSKTRP) vastused. |
| --- | --- |

4)

Liikmesriikide vastused määruse (EÜ) nr 595/2004 artikliga 26 ettenähtud küsimustikule (11 kuu andmete ekstrapoleerimine 12 kuule, välja arvatud Eesti) ning Poola (ARR) ja Sloveenia (ARSKTRP) vastused.

| 5) | Liikmesriikide vastused määruse (EÜ) nr 595/2004 artikliga 26 ettenähtud küsimustikule. |
| --- | --- |

5)

Liikmesriikide vastused määruse (EÜ) nr 595/2004 artikliga 26 ettenähtud küsimustikule.

Tootjate deklareeritud otseturustus oli pidevalt kõigist statistilistest hinnangutest madalam

| 20. | Tabelis 3 esitatud andmete kohaselt moodustab deklareeritud otseturustus kahel esimesel kvoodiaastal (2004–2005 ja 2005–2006) protsentuaalselt ainult väikese osa määratud kvootidest. Kaheksa Kesk- ja Ida-Euroopa riigi puhul on erinevus kokku üle miljoni tonni koguste vahel, mis hõlmavad deklareeritud otseturustust ja määratud baaskoguseid. Nimetatud nähtust selgitab vähemalt osaliselt asjaolu, et statistiliste andmete puudumise tõttu andis otseturustuse mahu hindamiseks kasutatud meetod tulemused, mis olid tegelikust olukorrast väga kaugel, mille tulemusel olid tulevaste liikmesriikide otseturustuskvootide taotlused suurel määral ülehinnatud. Osutatud ülehindamine tuli seejärel kasuks professionaalsetele tootjatele, kes teostasid ainult tarneid, kuid kellel lubati taotleda otseturustuskvoote enne nende tarnekvootideks ümberarvestamist. |
| --- | --- |

20.

Tabelis 3 esitatud andmete kohaselt moodustab deklareeritud otseturustus kahel esimesel kvoodiaastal (2004–2005 ja 2005–2006) protsentuaalselt ainult väikese osa määratud kvootidest. Kaheksa Kesk- ja Ida-Euroopa riigi puhul on erinevus kokku üle miljoni tonni koguste vahel, mis hõlmavad deklareeritud otseturustust ja määratud baaskoguseid. Nimetatud nähtust selgitab vähemalt osaliselt asjaolu, et statistiliste andmete puudumise tõttu andis otseturustuse mahu hindamiseks kasutatud meetod tulemused, mis olid tegelikust olukorrast väga kaugel, mille tulemusel olid tulevaste liikmesriikide otseturustuskvootide taotlused suurel määral ülehinnatud. Osutatud ülehindamine tuli seejärel kasuks professionaalsetele tootjatele, kes teostasid ainult tarneid, kuid kellel lubati taotleda otseturustuskvoote enne nende tarnekvootideks ümberarvestamist.

| 21. | Hiljutiste otseturustuse statistiliste andmete võrdlemine deklareeritud kogustega kahel esimesel kvoodiaastal (tabel 4) näitab, et kvoote haldavad asutused ei ole teadlikud oluliselt suurest otseturustuse osast ja et seda ei arvestatud riiklike baaskoguste hulka. Deklareerimata otseturustus moodustas rohkem kui 80 % otseturustusest Eestis ja Ungaris, 60 %–70 % Sloveenias, 60 %–65 % Poolas ja alla 40 % Leedus. Kontrollikoja auditi ajal tunnistasid Eesti, Leedu, Ungari ja Sloveenia ametiasutused, et otseturustuse kogumahtu ei deklareerinud.
  Tabel 4
  Statistika otseturustuse ja deklareeritud otseturustuse kohta













  (1000 tonni) |
| --- | --- |
| Otseturustus | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK |
| Statistilised andmed kalendriaasta kohta |
| 1997 | ei kohaldata | 74 | 467 | ei kohaldata | 146 | 1 663 | ei kohaldata | 59 |
| 1998 | ei kohaldata | 75 | 345 | ei kohaldata | 150 | 1 953 | ei kohaldata | 62 |
| 1999 | ei kohaldata | 85 | 294 | ei kohaldata | 148 | 2 141 | ei kohaldata | 65 |
| 2000 | 22 | 97 | 309 | ei kohaldata | 147 | 1 700 | 91 | ei kohaldata |
| 2001 | 21 | 120 | 330 | 192 | 85 | 1 239 | 84 | ei kohaldata |
| 2002 | 13 | 63 | ei kohaldata | 142 | 77 | 1 141 | 119 | 31 |
| 2003 | 4 | 53 | ei kohaldata | 124 | 168 | 1 318 | 78 | 32 |
| 2004 | 2 | 67 | ei kohaldata | 76 | 116 | 869 | 65 | 13 |
| 2005 | 4 | 66 | ei kohaldata | 91 | 159 | 484 | 58 | 7 |
| Deklareeritud kogused kvoodiaasta kohta |
| 2004/2005 | 3 | 10 | 11 | 76 | 26 | 309 | 20 | 7 |
| 2005/2006 | 3 | 9 | 11 | 56 | 19 | 195 | 21 | 4 |
| CZ: Aruanne komisjonile restruktureerimisreservi vabastamise kohta (2000–2005)
  EE: Põllumajandusministeerium (1997–2003) ja aruanne komisjonile restruktureerimisreservi vabastamise kohta (1998–2005). 2005. aasta 9 kuu andmete ekstrapoleerimine 12 kuule.
  LV: Täiendav teave Läti Vabariigi positsiooni käsitlevale dokumendile (CONF_LV 26/02).)
  LT: Põllumajandusministeerium (2001–2004) ja aruanne komisjonile restruktureerimisreservi vabastamise kohta (2005).
  HU: Ungari Statistikaamet (KSH).
  PL: Poola Statistikaamet (1997–1999) ja aruanne komisjonile restruktureerimisreservi vabastamise kohta (2000–2005).
  SI: Aruanne komisjonile restruktureerimisreservi vabastamise kohta.
  SK: Makseasutus APA (1997–1999) ja aruanne komisjonile restruktureerimisreservi vabastamise kohta (2002–2005).
  Vastused määruse (EÜ) nr 595/2004 artikliga 26 ettenähtud küsimustikule ja makseasutuste esitatud teave (PL ja SI). Ajavahemiku 2004/2005 kohta (11 kuu andmete ekstrapoleerimine 12 kuule (CZ, LV, LT, HU ja SK). |

21.

Hiljutiste otseturustuse statistiliste andmete võrdlemine deklareeritud kogustega kahel esimesel kvoodiaastal (tabel 4) näitab, et kvoote haldavad asutused ei ole teadlikud oluliselt suurest otseturustuse osast ja et seda ei arvestatud riiklike baaskoguste hulka. Deklareerimata otseturustus moodustas rohkem kui 80 % otseturustusest Eestis ja Ungaris, 60 %–70 % Sloveenias, 60 %–65 % Poolas ja alla 40 % Leedus. Kontrollikoja auditi ajal tunnistasid Eesti, Leedu, Ungari ja Sloveenia ametiasutused, et otseturustuse kogumahtu ei deklareerinud.

Tabel 4

Statistika otseturustuse ja deklareeritud otseturustuse kohta

(1000 tonni)

Otseturustus

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Statistilised andmed kalendriaasta kohta

1997

ei kohaldata

74

467

ei kohaldata

146

1 663

ei kohaldata

59

1998

ei kohaldata

75

345

ei kohaldata

150

1 953

ei kohaldata

62

1999

ei kohaldata

85

294

ei kohaldata

148

2 141

ei kohaldata

65

2000

22

97

309

ei kohaldata

147

1 700

91

ei kohaldata

2001

21

120

330

192

85

1 239

84

ei kohaldata

2002

13

63

ei kohaldata

142

77

1 141

119

31

2003

4

53

ei kohaldata

124

168

1 318

78

32

2004

2

67

ei kohaldata

76

116

869

65

13

2005

4

66

ei kohaldata

91

159

484

58

7

Deklareeritud kogused kvoodiaasta kohta

2004/2005

3

10

11

76

26

309

20

7

2005/2006

3

9

11

56

19

195

21

4

CZ: Aruanne komisjonile restruktureerimisreservi vabastamise kohta (2000–2005)

EE: Põllumajandusministeerium (1997–2003) ja aruanne komisjonile restruktureerimisreservi vabastamise kohta (1998–2005). 2005. aasta 9 kuu andmete ekstrapoleerimine 12 kuule.

LV: Täiendav teave Läti Vabariigi positsiooni käsitlevale dokumendile (CONF_LV 26/02).)

LT: Põllumajandusministeerium (2001–2004) ja aruanne komisjonile restruktureerimisreservi vabastamise kohta (2005).

HU: Ungari Statistikaamet (KSH).

PL: Poola Statistikaamet (1997–1999) ja aruanne komisjonile restruktureerimisreservi vabastamise kohta (2000–2005).

SI: Aruanne komisjonile restruktureerimisreservi vabastamise kohta.

SK: Makseasutus APA (1997–1999) ja aruanne komisjonile restruktureerimisreservi vabastamise kohta (2002–2005).

Vastused määruse (EÜ) nr 595/2004 artikliga 26 ettenähtud küsimustikule ja makseasutuste esitatud teave (PL ja SI). Ajavahemiku 2004/2005 kohta (11 kuu andmete ekstrapoleerimine 12 kuule (CZ, LV, LT, HU ja SK).

| 22. | Kvootide korra lõppeesmärk on, et liikmesriikide pädevad ametiasutused peaksid kontrollima, et kvoodiomanikud deklareerivad oma otseturustuse täies mahus. Seetõttu peab neil olema vajalik teave kinnitamaks, kas või ligikaudselt, et ei turustata tootjate kvoodita piimatoodangut, teisisõnu, et seda kasutatakse täielikult omatarbeks. |
| --- | --- |

22.

Kvootide korra lõppeesmärk on, et liikmesriikide pädevad ametiasutused peaksid kontrollima, et kvoodiomanikud deklareerivad oma otseturustuse täies mahus. Seetõttu peab neil olema vajalik teave kinnitamaks, kas või ligikaudselt, et ei turustata tootjate kvoodita piimatoodangut, teisisõnu, et seda kasutatakse täielikult omatarbeks.

Komisjon vabastas restruktureerimise erireservi teabe põhjal, mida oli raske kontrollida

| 23. | Kesk- ja Ida-Euroopa uued liikmesriigid olid kohustatud esitama komisjonile hiljemalt 31. detsembriks 2005 aruande, milles kirjeldati üksikasjalikult restruktureerimisprotsessi tulemusi ja suundi nende piimasektoris (12). Restruktureerimise erireservi oli võimalik vabastada alates 1. aprillist 2006, kuivõrd piima ja piimatoodete ettevõtjate omatarbimine neist igas riigis oli vähenenud alates 1998. aastast Eestis ja Lätis ning alates 2000. aastast Tšehhi Vabariigis, Leedus, Ungaris, Poolas, Sloveenias ja Slovakkias. |
| --- | --- |

23.

Kesk- ja Ida-Euroopa uued liikmesriigid olid kohustatud esitama komisjonile hiljemalt 31. detsembriks 2005 aruande, milles kirjeldati üksikasjalikult restruktureerimisprotsessi tulemusi ja suundi nende piimasektoris (12). Restruktureerimise erireservi oli võimalik vabastada alates 1. aprillist 2006, kuivõrd piima ja piimatoodete ettevõtjate omatarbimine neist igas riigis oli vähenenud alates 1998. aastast Eestis ja Lätis ning alates 2000. aastast Tšehhi Vabariigis, Leedus, Ungaris, Poolas, Sloveenias ja Slovakkias.

| 24. | Eespool osutatud aruannete põhjal vabastas komisjon asjaomaste liikmesriikide kogu restruktureerimise erireservi ehk kokku 671 418 tonni, lubades neile liikmesriikidele esialgselt määratud riiklike baaskoguste suurendamist 3,7 % võrra (13). |
| --- | --- |

24.

Eespool osutatud aruannete põhjal vabastas komisjon asjaomaste liikmesriikide kogu restruktureerimise erireservi ehk kokku 671 418 tonni, lubades neile liikmesriikidele esialgselt määratud riiklike baaskoguste suurendamist 3,7 % võrra (13).

| 25. | Olgugi et otseturustuse ja omatarbimise arvnäitajad olid mitteusaldusväärsed, kuna oli raske jaotada turustamata piimakogused kahe statistilise kategooria vahel, kasutas komisjon peamise hindamiskriteeriumina liikmesriikide aruannetes esitatud muutusi omatarbimises ja ei seadnud kahtluse alla liikmesriikide ametiasutuste esitatud andmeid isegi pärast ristkontrolli piimakvootide rakendamist käsitlevate küsimustike vastuste üle. Kõik liikmesriigid, välja arvatud Leedu, märkisid oma aruannetes piima ja piimatoodete omatarbimise langust oma riigi territooriumil. |
| --- | --- |

25.

Olgugi et otseturustuse ja omatarbimise arvnäitajad olid mitteusaldusväärsed, kuna oli raske jaotada turustamata piimakogused kahe statistilise kategooria vahel, kasutas komisjon peamise hindamiskriteeriumina liikmesriikide aruannetes esitatud muutusi omatarbimises ja ei seadnud kahtluse alla liikmesriikide ametiasutuste esitatud andmeid isegi pärast ristkontrolli piimakvootide rakendamist käsitlevate küsimustike vastuste üle. Kõik liikmesriigid, välja arvatud Leedu, märkisid oma aruannetes piima ja piimatoodete omatarbimise langust oma riigi territooriumil.

| 26. | Komisjonile esitatud teabe usaldusväärsus on siiski kaheldav. Näiteks toimus omatarbimise järsk langus Tšehhi Vabariigis ajavahemikul 2000–2004 peamiselt piimatootmise vähenemise tõttu; turustamiseks ettenähtud toodang suurenes ainult 0,8 % võrra. Läti ja Slovakkia ametiasutused esitasid omatarbimist käsitleva statistika, mis erineb oluliselt nende ajavahemike andmetest, mida kasutati ühinemisläbirääkimistel. Leedule ettenähtud erireserv vabastati täielikult, kuigi riiklike ametiasutuste esitatud statistikas ei näidatud omatarbimise olulist langust. Eesti, Ungari, Poola ja Sloveenia puhul näitasid statistilised ristkontrollid (tabel 5), et liikmesriikide aruannetes esitatud omatarbimist alahinnati ja/või otseturustust ei deklareeritud täielikult.
  Tabel 5
  Võrdlus omatarbimiseks ettenähtud ja turustamata piimakoguste vahel















  (1000 tonni) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Lähenemisviis (1)
  Liikmesriikide esitatud aruanne omatarbimise kohta | Lähenemisviis (2)
  Hinnanguline omatarbimine (toodetud ja deklareerimata kogused) |
| 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2004/2005 | 2005/2006 |
| CZ | | | 199 | 174 | 197 | 114 | 70 | 70 | 63 | 72 |
| EE | 108 | 122 | 111 | 122 | 43 | 66 | 63 | 37 | 123 | 93 |
| LV | 381 | 349 | 357 | 343 | 350 | 302 | 268 | 251 | 271 | 232 |
| LT | ei kohal-data | ei kohal-data | ei kohal-data | 554 | 663 | 629 | 632 | 614 | 563 | 615 |
| HU | 68 | 63 | 53 | 65 | 28 | 26 | 22 | 20 | 284 | 344 |
| PL | | | 3 408 | 3 409 | 3 296 | 3 039 | 2 802 | 2 625 | 3 167 | 2 814 |
| SI | | | 99 | 96 | 119 | 85 | 82 | 79 | 131 | 120 |
| SK | 234 | 176 | 169 | 167 | 163 | 134 | 128 | 102 | 123 | 87 |
| Lähenemisviis (1): Aruanded komisjonile restruktureerimisreservi vabastamise kohta. Võrdlusaastad on alla kriipsutatud.
  Lähenemisviis (2): Erinevus kalendriaasta toodangu (aruanded komisjonile restruktureerimisreservi vabastamise kohta) ja makseasutustele deklareeritud koguste vahel (vastused määruse (EÜ) nr 595/2004 artikliga 26 ettenähtud küsimustikule). |

26.

Komisjonile esitatud teabe usaldusväärsus on siiski kaheldav. Näiteks toimus omatarbimise järsk langus Tšehhi Vabariigis ajavahemikul 2000–2004 peamiselt piimatootmise vähenemise tõttu; turustamiseks ettenähtud toodang suurenes ainult 0,8 % võrra. Läti ja Slovakkia ametiasutused esitasid omatarbimist käsitleva statistika, mis erineb oluliselt nende ajavahemike andmetest, mida kasutati ühinemisläbirääkimistel. Leedule ettenähtud erireserv vabastati täielikult, kuigi riiklike ametiasutuste esitatud statistikas ei näidatud omatarbimise olulist langust. Eesti, Ungari, Poola ja Sloveenia puhul näitasid statistilised ristkontrollid (tabel 5), et liikmesriikide aruannetes esitatud omatarbimist alahinnati ja/või otseturustust ei deklareeritud täielikult.

Tabel 5

Võrdlus omatarbimiseks ettenähtud ja turustamata piimakoguste vahel

(1000 tonni)

Liikmesriik

Lähenemisviis (1)

Liikmesriikide esitatud aruanne omatarbimise kohta

Lähenemisviis (2)

Hinnanguline omatarbimine (toodetud ja deklareerimata kogused)

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2004/2005

2005/2006

CZ

199

174

197

114

70

70

63

72

EE

108

122

111

122

43

66

63

37

123

93

LV

381

349

357

343

350

302

268

251

271

232

LT

ei kohal-data

ei kohal-data

ei kohal-data

554

663

629

632

614

563

615

HU

68

63

53

65

28

26

22

20

284

344

PL

3 408

3 409

3 296

3 039

2 802

2 625

3 167

2 814

SI

99

96

119

85

82

79

131

120

SK

234

176

169

167

163

134

128

102

123

87

Lähenemisviis (1): Aruanded komisjonile restruktureerimisreservi vabastamise kohta. Võrdlusaastad on alla kriipsutatud.

Lähenemisviis (2): Erinevus kalendriaasta toodangu (aruanded komisjonile restruktureerimisreservi vabastamise kohta) ja makseasutustele deklareeritud koguste vahel (vastused määruse (EÜ) nr 595/2004 artikliga 26 ettenähtud küsimustikule).

INDIVIDUAALSETE BAASKOGUSTE MÄÄRAMINE (INDIVIDUAALSED KVOODID)

Sõltuvalt ühinemisaktidest on võrdlusperioodid erinevates liikmesriikides erinevad

| 27. | Riiklikud ametiasutused teavitasid tootjaid individuaalsetest baaskogustest enne esimese kvoodiaasta algust. Poolas ja Sloveenias, kus individuaalsete baaskoguste kohaldamise kohustus lükati edasi kuni 1. aprillini 2005, tuli siiski määrata individuaalsed kvoodid kvoodiaastaks 2004–2005 ja neid pikendada kvoodiaastaks 2005–2006. |
| --- | --- |

27.

Riiklikud ametiasutused teavitasid tootjaid individuaalsetest baaskogustest enne esimese kvoodiaasta algust. Poolas ja Sloveenias, kus individuaalsete baaskoguste kohaldamise kohustus lükati edasi kuni 1. aprillini 2005, tuli siiski määrata individuaalsed kvoodid kvoodiaastaks 2004–2005 ja neid pikendada kvoodiaastaks 2005–2006.

Individuaalsete tarnekvootide esialgne määramine

| 28. | Tarnete individuaalsete baaskoguste määramisel ei võtnud Ungari ja Slovakkia arvesse ühenduse õigusaktides märgitud ülemmäära; (14) osutatud riigid määrasid tarnekvoodid, mis ületasid üldkoguse ülemmäära (15). Ülemmäära ületavate kvootide määramisega tekkis oht, et kasutada olev riiklik baaskogus kasutatakse kiiremini ära, ergutades tootjaid rohkem piima tootma. |
| --- | --- |

28.

Tarnete individuaalsete baaskoguste määramisel ei võtnud Ungari ja Slovakkia arvesse ühenduse õigusaktides märgitud ülemmäära; (14) osutatud riigid määrasid tarnekvoodid, mis ületasid üldkoguse ülemmäära (15). Ülemmäära ületavate kvootide määramisega tekkis oht, et kasutada olev riiklik baaskogus kasutatakse kiiremini ära, ergutades tootjaid rohkem piima tootma.

| 29. | Ungari puhul lahendati ära liiga suurte kvootide määramise probleem alles kvoodiaasta 2006–2007 jooksul, kui nõukogu andis liikmesriikide taotlusel komisjonile loa arvestada kvoodiaasta 2005–2006 riigireservi otseturustuskogused ümber tarnekogusteks (16). |
| --- | --- |

29.

Ungari puhul lahendati ära liiga suurte kvootide määramise probleem alles kvoodiaasta 2006–2007 jooksul, kui nõukogu andis liikmesriikide taotlusel komisjonile loa arvestada kvoodiaasta 2005–2006 riigireservi otseturustuskogused ümber tarnekogusteks (16).

| 30. | Slovakkia ametiasutused võtsid meetmed tagamaks, et individuaalsed tarnekvoodid ei ületaks enam riiklikku baaskogust kvoodiaasta 2004–2005 lõpus. Osutatud tasakaalu saavutamiseks kasutatud meetod ei olnud siiski kooskõlas ühenduse õigusaktidega (17). Komisjon kiitis heaks Slovakkia ametiasutuste ettepaneku riiklike baaskoguste lõpliku jaotuse kohta tarne- ja turustuskvootideks kvoodiaastaks 2004–2005, kuigi vastavalt nimetatud ettepanekule olid täiendavad tarnekogused tootjatele ümberarvestatud kogustest suuremad. |
| --- | --- |

30.

Slovakkia ametiasutused võtsid meetmed tagamaks, et individuaalsed tarnekvoodid ei ületaks enam riiklikku baaskogust kvoodiaasta 2004–2005 lõpus. Osutatud tasakaalu saavutamiseks kasutatud meetod ei olnud siiski kooskõlas ühenduse õigusaktidega (17). Komisjon kiitis heaks Slovakkia ametiasutuste ettepaneku riiklike baaskoguste lõpliku jaotuse kohta tarne- ja turustuskvootideks kvoodiaastaks 2004–2005, kuigi vastavalt nimetatud ettepanekule olid täiendavad tarnekogused tootjatele ümberarvestatud kogustest suuremad.

Individuaalsete otseturustuskvootide esialgne määramine

| 31. | Otseturustuse puhul määrasid liikmesriigid individuaalsed kvootide üldkogused, mis olid üldiselt riiklikest baaskogustest palju madalamad (tabel 6). Poola oli erand. Poolale määratud riiklik otseturustuse baaskogus (464 017 tonni) osutus tootjate taotlusest (715 921 tonni) palju väiksemaks. Poola ametiasutused kehtestasid seejärel määratud kogustele ülemmäära, mis moodustas tootjate taotletud kogustest 64 %.
  Tabel 6
  Individuaalsete otseturustuskvootide määramine (2004–2005 piimakvoodiaasta)













  (tonnides) |
| --- | --- |
| Kogused | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK |
| Otseturustuse ülemmäär
  (1) | 68 904 | 87 365 | 226 452 | 390 499 | 164 630 | 464 017 | 93 361 | 22 506 |
| Esialgselt määratud kogused kokku
  (2) | 4 360 | 11 585 | 96 580 | 115 698 | 20 018 | 458 190 | 69 446 | 11 250 |
| (2)/(1) | 6 % | 13 % | 43 % | 30 % | 12 % | 99 % | 74 % | 50 % |
| (1): Määrus (EÜ) nr 1788/2003.
  (2): Tootjatele määratud individuaalsed baaskogused kvoodiaasta 2004–2005 alguses (makseasutuste esitatud andmed). |

31.

Otseturustuse puhul määrasid liikmesriigid individuaalsed kvootide üldkogused, mis olid üldiselt riiklikest baaskogustest palju madalamad (tabel 6). Poola oli erand. Poolale määratud riiklik otseturustuse baaskogus (464 017 tonni) osutus tootjate taotlusest (715 921 tonni) palju väiksemaks. Poola ametiasutused kehtestasid seejärel määratud kogustele ülemmäära, mis moodustas tootjate taotletud kogustest 64 %.

Tabel 6

Individuaalsete otseturustuskvootide määramine (2004–2005 piimakvoodiaasta)

(tonnides)

Kogused

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Otseturustuse ülemmäär

(1)

68 904

87 365

226 452

390 499

164 630

464 017

93 361

22 506

Esialgselt määratud kogused kokku

(2)

4 360

11 585

96 580

115 698

20 018

458 190

69 446

11 250

(2)/(1)

6 %

13 %

43 %

30 %

12 %

99 %

74 %

50 %

(1): Määrus (EÜ) nr 1788/2003.

(2): Tootjatele määratud individuaalsed baaskogused kvoodiaasta 2004–2005 alguses (makseasutuste esitatud andmed).

Kvooti omavad tööstuslikud tootjad moodustavad poole kõigist piimatootjatest

| 32. | Piimatootjad ühinevad piimakvootide korraga omal algatusel. Baaskogused jaotatakse neile vastavalt nende taotlusele kooskõlas riiklike ametisutuste heakskiidetud korraga. Enamikus uutes Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikides jääb ligikaudu pool tootjatest kvoodisüsteemist välja (tabel 7 ja 3. selgitus). Hinnanguliselt on kvootide korrast osalemise määr eriti madal Slovakkias (6 %), Eestis (vähem kui 20 %) ja Ungaris (30 ja 40 % vahel). Kontrollikoja hinnangul ei ole kvootide korraga hõlmatud ligikaudu 3,6 miljonit tonni piimatoodangut (18) kaheksas uues Kesk- ja Ida- Euroopa liikmesriigis, s.o 17 % nende kogutoodangust.
  Tabel 7
  Piimatööstusettevõtete ja kvoodiomanike arv (2004–2005 ja 2005–2006)














  2004–2005 | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005–2006 |
| (1)
  Piimatööstusette-võtted | 8 450 | 12 400 | 61 239 | 195 231 | 22 000 | 734 112 | 17 190 | 14 230 | 1 064 852 |
| 6 780 | 9 210 | 50 900 | 170 790 | 16 250 | 727 100 | 19 710 | 13 460 | 1 014 199 |
| (2)
  Tarned (tootjad) | 2 950 | 1 585 | 24 409 | 99 384 | 5 194 | 310 460 | 10 148 | 800 | 454 930 |
| 2 871 | 1 525 | 22 919 | 86 601 | 4 821 | 284 475 | 9 509 | 740 | 413 461 |
| (3)
  Otseturustus (tootjad) | 252 | 443 | 2 253 | 22 516 | 1 284 | 76 014 | 2 624 | 99 | 105 485 |
| 264 | 437 | 1 808 | 16 027 | 1 561 | 52 837 | 2 509 | 100 | 75 543 |
| (4)
  Kokku | 2 991 | 1 859 | 25 457 | 112 073 | 6 076 | 374 000 | 10 575 | 814 | 533 845 |
| 2 903 | 1 752 | 24 039 | 98 387 | 5 980 | 330 019 | 9 956 | 766 | 473 802 |
| (5)
  Piimatööstus-ettevõtted väljaspool kvoodisüsteemi | 5 459 | 10 541 | 35 782 | 83 158 | 15 924 | 360 112 | 6 615 | 13 416 | 531 007 |
| 65 % | 85 % | 58 % | 43 % | 72 % | 49 % | 39 % | 94 % | 50 % |
| 3 877 | 7 458 | 26 861 | 72 403 | 10 270 | 397 081 | 9 754 | 12 694 | 540 397 |
| 57 % | 81 % | 53 % | 42 % | 63 % | 55 % | 50 % | 94 % | 53 % |
| (1) 2004–2005 piimakvoodiaasta: Eurostati 2003 andmed kõigi liikmesriikide kohta, välja arvatud LV (Läti Statistikaameti 2004. aasta andmed), LT (AIRBC 2004. aasta andmed) ja PL (ARR 2004. aasta andmed); 2005–2006 piimakvoodiaasta: Eurostati 2005. aasta andmed.
  (2), (3) ja (4) Vastused määruse (EÜ) nr 595/2004 artikliga 26 ettenähtud küsimustikule ja makseasutuste esitatud teave (PL ja SI kvoodiaasta 2004–2005 kohta). |

32.

Piimatootjad ühinevad piimakvootide korraga omal algatusel. Baaskogused jaotatakse neile vastavalt nende taotlusele kooskõlas riiklike ametisutuste heakskiidetud korraga. Enamikus uutes Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikides jääb ligikaudu pool tootjatest kvoodisüsteemist välja (tabel 7 ja 3. selgitus). Hinnanguliselt on kvootide korrast osalemise määr eriti madal Slovakkias (6 %), Eestis (vähem kui 20 %) ja Ungaris (30 ja 40 % vahel). Kontrollikoja hinnangul ei ole kvootide korraga hõlmatud ligikaudu 3,6 miljonit tonni piimatoodangut (18) kaheksas uues Kesk- ja Ida- Euroopa liikmesriigis, s.o 17 % nende kogutoodangust.

Tabel 7

Piimatööstusettevõtete ja kvoodiomanike arv (2004–2005 ja 2005–2006)

2004–2005

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Kokku

2005–2006

(1)

Piimatööstusette-võtted

8 450

12 400

61 239

195 231

22 000

734 112

17 190

14 230

1 064 852

6 780

9 210

50 900

170 790

16 250

727 100

19 710

13 460

1 014 199

(2)

Tarned (tootjad)

2 950

1 585

24 409

99 384

5 194

310 460

10 148

800

454 930

2 871

1 525

22 919

86 601

4 821

284 475

9 509

740

413 461

(3)

Otseturustus (tootjad)

252

443

2 253

22 516

1 284

76 014

2 624

99

105 485

264

437

1 808

16 027

1 561

52 837

2 509

100

75 543

(4)

Kokku

2 991

1 859

25 457

112 073

6 076

374 000

10 575

814

533 845

2 903

1 752

24 039

98 387

5 980

330 019

9 956

766

473 802

(5)

Piimatööstus-ettevõtted väljaspool kvoodisüsteemi

5 459

10 541

35 782

83 158

15 924

360 112

6 615

13 416

531 007

65 %

85 %

58 %

43 %

72 %

49 %

39 %

94 %

50 %

3 877

7 458

26 861

72 403

10 270

397 081

9 754

12 694

540 397

57 %

81 %

53 %

42 %

63 %

55 %

50 %

94 %

53 %

(1) 2004–2005 piimakvoodiaasta: Eurostati 2003 andmed kõigi liikmesriikide kohta, välja arvatud LV (Läti Statistikaameti 2004. aasta andmed), LT (AIRBC 2004. aasta andmed) ja PL (ARR 2004. aasta andmed); 2005–2006 piimakvoodiaasta: Eurostati 2005. aasta andmed.

(2), (3) ja (4) Vastused määruse (EÜ) nr 595/2004 artikliga 26 ettenähtud küsimustikule ja makseasutuste esitatud teave (PL ja SI kvoodiaasta 2004–2005 kohta).

| 33. | Tootjate madal osalemise määr ei ole siiski piisav näitaja, et kahelda uute liikmesriikide haldussuutlikkuses rakendada piimakvootide süsteemi. On märkimisväärne, et üldiselt 70 % piimatootmisettevõtetel uutes Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikides ei ole üle kahe lehma ja seetõttu võivad need kuuluda osalise või täieliku elatustalupidamise sektorisse. Selliste mikroettevõtete arv kokku (680 000) moodustab üle 25 % kvoodita ettevõtete üldarvust ja sellest võib järeldada, et enamik kvoodita ettevõtteid ei tegele üldse turustusega või tegelevad sellega osaliselt. |
| --- | --- |

33.

Tootjate madal osalemise määr ei ole siiski piisav näitaja, et kahelda uute liikmesriikide haldussuutlikkuses rakendada piimakvootide süsteemi. On märkimisväärne, et üldiselt 70 % piimatootmisettevõtetel uutes Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikides ei ole üle kahe lehma ja seetõttu võivad need kuuluda osalise või täieliku elatustalupidamise sektorisse. Selliste mikroettevõtete arv kokku (680 000) moodustab üle 25 % kvoodita ettevõtete üldarvust ja sellest võib järeldada, et enamik kvoodita ettevõtteid ei tegele üldse turustusega või tegelevad sellega osaliselt.

| 34. | Tootjate osaluse tase on erinevates liikmesriikides märkimisväärselt erinev. Mõni liikmesriik lubas ja innustas kvootide jaotust väikesteks ja väga väikesteks. Seega tootjad, kes said kvoodid esimeseks kvoodiaastaks alla 1 000 kg (tarne- või otseturustuskvoodid), moodustavad kvoodiomanikest 12 % Lätis ja 6 % Leedus. Seevastu alla 1 000 kg suuruseid kvoote omavad tootjad moodustasid kvoodiomanikest vähem kui 2 % Poolas, Eestis, Ungaris, Sloveenias ja Tšehhi Vabariigis. Slovakkias ei saanud mitte ükski tootja kvooti alla 1 000 kg. Tšehhi Vabariigis ja Slovakkias oli kvootide jaotamise poliitika suunatud selgelt suurtele professionaalsetele tootjatele. Nimetatud liikmesriikides on ligikaudu 75 % tarnekvoodi omanikel karja suuruseks rohkem kui 50 lehma.

  3. selgitus – Piimakvoote mitteomavad tootjad – Leedu ja Slovakkia juhtumid43 % piimatootjaid Leedus ei saanud kvoote.Ühinemise ajal jagunes jätkuvalt piimatoodang suure arvu tootjate vahel (195 231), kellel peaaegu kõigil (95 %) oli kas viis lehma või vähem. Struktuuride kontsentratsiooniprotsess on aeglane, kuid tajutav, kui näiteks võtta arvesse ajavahemikul 2001–2005 nende ettevõtete arvu kasvu, kus oli kuus või rohkem lehma (4 501 ettevõttest 2001. aastal, s.o 2 % ettevõtetest kuni 11 242 ettevõtteni 2005. aastal, s.o 6,2 % ettevõtetest. Maa erastamise tõttu langes paralleelselt väga väikeste struktuuride arv, kuid need on ikka veel olulised arvulises tähenduses.Audit näitas, et kõigile tootjatele suunatud olulise teabekampaania teemaks olid piimakvoodid. Piimasektori olemus Leedus annab alust järeldada, et Leedu ametiasutuste saavutatud 57 % osaluse tase esimesel kvoodiaastal on piisav.Kvoodiaastal 2004–2005 said ainult ühte või kahte lehma omavad 77 484 tootjat kvoodi, kuigi nende üldarv oli 138 591 (19). Erinevuse (s.o 61 107) moodustab suurem osa kvoodita tootjate populatsioonist (63 723). On tõenäoline, et kvoote mitteomavad ja ühe või kahe lehma omanikud tegelevad täieliku või osalise elatustalupidamisega. Haldusasutuste ülesanne on kontrollida, et nimetatud tootjad ei teosta deklareerimata turustust.94 % piimatootjatest Slovakkias ei saanud ühtegi kvooti.Slovakkia põllumajanduse saab selgelt jagada kahte ossa. Suur hulk perefarmidest (2001. aastal 15 586, 2005. aastal 9 853) tegutseb koos piiratud arvul turustusüksustena loodud farmidega (2001. aastal 2 087, 2005. aastal 1 696). 2005. aastal oli 89 protsendil pereettevõtetest ainult üks lehm; 10 protsendil oli kaks või kolm lehma. Turustusettevõtete puhul oli 38 protsendil neist rohkem kui 50 lehma. Pereettevõtetele kuulus ainult 6 % piimakarjast ja turustusettevõtetele 94 %.Slovakkias kohaldati piimakvootide süsteemi enne ühinemist; otseturustuskvoote siiski ei olnud ja tarnekvoote määrati ainult tootjatele, kes tarnisid üle 20 000 liitri piima aastas. 2002. aastal oli 950 ettevõtjal kvoodid ja ligikaudu 1 000 väiketootjat (20) tegelesid otseturustuse või tarnetega alla 20 000 liitri aastas.Slovakkia ametiasutused, kes määrasid esimeseks kvoodiaastaks (2004–2005) ainult 814 tarne- ja otseturustuskvooti, kaasasid kvootide süsteemi eelistatult turustusüksused. Vastavalt audiitorite hinnangule oli 78 % tarnekvootide omanikel vähemalt 50 lehma, kuna samas 21 protsendil neist oli kaks kuni 49 lehma. Väga väikeste kvootide omanikud, kellel oli vähem kui kaks lehma, moodustasid üldarvust 1 %. |
| --- | --- |

34.

Tootjate osaluse tase on erinevates liikmesriikides märkimisväärselt erinev. Mõni liikmesriik lubas ja innustas kvootide jaotust väikesteks ja väga väikesteks. Seega tootjad, kes said kvoodid esimeseks kvoodiaastaks alla 1 000 kg (tarne- või otseturustuskvoodid), moodustavad kvoodiomanikest 12 % Lätis ja 6 % Leedus. Seevastu alla 1 000 kg suuruseid kvoote omavad tootjad moodustasid kvoodiomanikest vähem kui 2 % Poolas, Eestis, Ungaris, Sloveenias ja Tšehhi Vabariigis. Slovakkias ei saanud mitte ükski tootja kvooti alla 1 000 kg. Tšehhi Vabariigis ja Slovakkias oli kvootide jaotamise poliitika suunatud selgelt suurtele professionaalsetele tootjatele. Nimetatud liikmesriikides on ligikaudu 75 % tarnekvoodi omanikel karja suuruseks rohkem kui 50 lehma.

3. selgitus – Piimakvoote mitteomavad tootjad – Leedu ja Slovakkia juhtumid43 % piimatootjaid Leedus ei saanud kvoote.Ühinemise ajal jagunes jätkuvalt piimatoodang suure arvu tootjate vahel (195 231), kellel peaaegu kõigil (95 %) oli kas viis lehma või vähem. Struktuuride kontsentratsiooniprotsess on aeglane, kuid tajutav, kui näiteks võtta arvesse ajavahemikul 2001–2005 nende ettevõtete arvu kasvu, kus oli kuus või rohkem lehma (4 501 ettevõttest 2001. aastal, s.o 2 % ettevõtetest kuni 11 242 ettevõtteni 2005. aastal, s.o 6,2 % ettevõtetest. Maa erastamise tõttu langes paralleelselt väga väikeste struktuuride arv, kuid need on ikka veel olulised arvulises tähenduses.Audit näitas, et kõigile tootjatele suunatud olulise teabekampaania teemaks olid piimakvoodid. Piimasektori olemus Leedus annab alust järeldada, et Leedu ametiasutuste saavutatud 57 % osaluse tase esimesel kvoodiaastal on piisav.Kvoodiaastal 2004–2005 said ainult ühte või kahte lehma omavad 77 484 tootjat kvoodi, kuigi nende üldarv oli 138 591 (19). Erinevuse (s.o 61 107) moodustab suurem osa kvoodita tootjate populatsioonist (63 723). On tõenäoline, et kvoote mitteomavad ja ühe või kahe lehma omanikud tegelevad täieliku või osalise elatustalupidamisega. Haldusasutuste ülesanne on kontrollida, et nimetatud tootjad ei teosta deklareerimata turustust.94 % piimatootjatest Slovakkias ei saanud ühtegi kvooti.Slovakkia põllumajanduse saab selgelt jagada kahte ossa. Suur hulk perefarmidest (2001. aastal 15 586, 2005. aastal 9 853) tegutseb koos piiratud arvul turustusüksustena loodud farmidega (2001. aastal 2 087, 2005. aastal 1 696). 2005. aastal oli 89 protsendil pereettevõtetest ainult üks lehm; 10 protsendil oli kaks või kolm lehma. Turustusettevõtete puhul oli 38 protsendil neist rohkem kui 50 lehma. Pereettevõtetele kuulus ainult 6 % piimakarjast ja turustusettevõtetele 94 %.Slovakkias kohaldati piimakvootide süsteemi enne ühinemist; otseturustuskvoote siiski ei olnud ja tarnekvoote määrati ainult tootjatele, kes tarnisid üle 20 000 liitri piima aastas. 2002. aastal oli 950 ettevõtjal kvoodid ja ligikaudu 1 000 väiketootjat (20) tegelesid otseturustuse või tarnetega alla 20 000 liitri aastas.Slovakkia ametiasutused, kes määrasid esimeseks kvoodiaastaks (2004–2005) ainult 814 tarne- ja otseturustuskvooti, kaasasid kvootide süsteemi eelistatult turustusüksused. Vastavalt audiitorite hinnangule oli 78 % tarnekvootide omanikel vähemalt 50 lehma, kuna samas 21 protsendil neist oli kaks kuni 49 lehma. Väga väikeste kvootide omanikud, kellel oli vähem kui kaks lehma, moodustasid üldarvust 1 %.

KORRA KEHTESTAMINE JA HALDAMINE

Ühenduse õigusaktide vastuvõtmine

| 35. | Ühisele põllumajanduspoliitikale omase ühise haldamise raames võtavad liikmesriigid asjakohased meetmed, et rakendada määrused, millega kehtestatakse tasu piima- ja piimatootesektoris (1. selgitus). Liikmesriigid on kohustatud esitama komisjonile piiratud hulgal teavet. Igal aastal enne 1. septembrit esitavad liikmesriigid komisjonile täidetud küsimustiku, mis võimaldab arvutada maksu (21). Lisaks on liikmesriigid kohustatud esitama komisjonile 1. septembriks 2004 (22) kokkuvõtliku aruande riiklike baaskoguste haldussüsteemi kohta (23). Pärast komisjoni meeldetuletuskirja esitasid Malta ja Sloveenia ametiasutused nimetatud aruande veebruaris 2007 ja seejärel Poola ametiasutused märtsis 2007. |
| --- | --- |

35.

Ühisele põllumajanduspoliitikale omase ühise haldamise raames võtavad liikmesriigid asjakohased meetmed, et rakendada määrused, millega kehtestatakse tasu piima- ja piimatootesektoris (1. selgitus). Liikmesriigid on kohustatud esitama komisjonile piiratud hulgal teavet. Igal aastal enne 1. septembrit esitavad liikmesriigid komisjonile täidetud küsimustiku, mis võimaldab arvutada maksu (21). Lisaks on liikmesriigid kohustatud esitama komisjonile 1. septembriks 2004 (22) kokkuvõtliku aruande riiklike baaskoguste haldussüsteemi kohta (23). Pärast komisjoni meeldetuletuskirja esitasid Malta ja Sloveenia ametiasutused nimetatud aruande veebruaris 2007 ja seejärel Poola ametiasutused märtsis 2007.

| 36. | Kuigi ühenduse õigusakte tuleb kohaldada otse, võtsid kõik uued liikmesriigid ühenduse õigusaktides käsitletud piimakvoodid üle oma riiklikesse õigusaktidesse või haldussätetesse. Allpool esitatud märkuste põhjuseks oli Ungari, Leedu ja Slovakkia riiklike ametiasutuste vastuvõetud reguleeriv raamistik. |
| --- | --- |

36.

Kuigi ühenduse õigusakte tuleb kohaldada otse, võtsid kõik uued liikmesriigid ühenduse õigusaktides käsitletud piimakvoodid üle oma riiklikesse õigusaktidesse või haldussätetesse. Allpool esitatud märkuste põhjuseks oli Ungari, Leedu ja Slovakkia riiklike ametiasutuste vastuvõetud reguleeriv raamistik.

| 37. | Kuna määruses (EÜ) nr 1788/2003 ei ole sätestatud tarnete määratlust, otsustasid Leedu ametiasutused, et tarne tähendab piima, „mida saab müüa ostjale”. Nimetatud tingimustel ei tuleks lugeda tarneks mistahes tootja poolt tasuta juhuslikku loovutust. On oht, et tootja, kes on ületanud oma kvoodi, võib loovutada oma piima tasuta, et vältida maksu tasumist. Ühenduse õigusaktide kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et kogu tarnitud piim, isegi kui seda on tehtud tasuta, deklareeritakse. |
| --- | --- |

37.

Kuna määruses (EÜ) nr 1788/2003 ei ole sätestatud tarnete määratlust, otsustasid Leedu ametiasutused, et tarne tähendab piima, „mida saab müüa ostjale”. Nimetatud tingimustel ei tuleks lugeda tarneks mistahes tootja poolt tasuta juhuslikku loovutust. On oht, et tootja, kes on ületanud oma kvoodi, võib loovutada oma piima tasuta, et vältida maksu tasumist. Ühenduse õigusaktide kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et kogu tarnitud piim, isegi kui seda on tehtud tasuta, deklareeritakse.

| 38. | Ungaris võib piimakooperatiivi moodustavate tootjate individuaalsete baaskoguste summat käsitleda, nagu see oleks üks kogukvoot. Kui mõni kooperatiivi tootja ületab oma individuaalse kvoodi, saab kooperatiiv kompensatsiooni. Kui maksu tuleb tasuda riiklikul tasandil, siis ei ole kooperatiiv kohustatud seda maksma, kuna ei ole ületatud kooperatiivi kuuluvate tootjate kogukvooti. Ühenduse õigusaktide kohaselt on individuaalsete baaskoguste ühendamise tingimus, et kooperatiiv on heakskiidetud kokkuostja. Auditi käigus kinnitasid Ungari ametiasutused vajadust muuta riiklikke õigusakte seoses piimakooperatiividega, mis ei ole heakskiidetud kokkuostjad. |
| --- | --- |

38.

Ungaris võib piimakooperatiivi moodustavate tootjate individuaalsete baaskoguste summat käsitleda, nagu see oleks üks kogukvoot. Kui mõni kooperatiivi tootja ületab oma individuaalse kvoodi, saab kooperatiiv kompensatsiooni. Kui maksu tuleb tasuda riiklikul tasandil, siis ei ole kooperatiiv kohustatud seda maksma, kuna ei ole ületatud kooperatiivi kuuluvate tootjate kogukvooti. Ühenduse õigusaktide kohaselt on individuaalsete baaskoguste ühendamise tingimus, et kooperatiiv on heakskiidetud kokkuostja. Auditi käigus kinnitasid Ungari ametiasutused vajadust muuta riiklikke õigusakte seoses piimakooperatiividega, mis ei ole heakskiidetud kokkuostjad.

| 39. | Ungari ja Slovakkia võimaldasid olla heakskiidetud kokkuostja ja tootja samal ajal. Kokkuostja ja tootja rollide ühendamine toob kaasa erilised riskid, mida tuleks arvesse võtta riskianalüüsis ja kohapealsetes kontrollides. Asjaolu, et kogu dokumentide ahelat (registrid, deklaratsioonid, tõendavad dokumendid, analüüside tulemused) haldab üks osapool, võib tekitada andmetega manipuleerimise ohu riikliku baaskoguse ületamise ja maksu kehtestamise puhul. Sellise võimaliku oletuse puhul peaksid tootjad/kokkuostjad esitama andmed selle maksu arvutamiseks, mida need ise peaksid tasuma. |
| --- | --- |

39.

Ungari ja Slovakkia võimaldasid olla heakskiidetud kokkuostja ja tootja samal ajal. Kokkuostja ja tootja rollide ühendamine toob kaasa erilised riskid, mida tuleks arvesse võtta riskianalüüsis ja kohapealsetes kontrollides. Asjaolu, et kogu dokumentide ahelat (registrid, deklaratsioonid, tõendavad dokumendid, analüüside tulemused) haldab üks osapool, võib tekitada andmetega manipuleerimise ohu riikliku baaskoguse ületamise ja maksu kehtestamise puhul. Sellise võimaliku oletuse puhul peaksid tootjad/kokkuostjad esitama andmed selle maksu arvutamiseks, mida need ise peaksid tasuma.

Liikmesriigid võtsid kasutusele süsteemid ettenähtud ajal, kuid need on erineva kvaliteediga ja vajavad täiustamist

| 40. | Kontrollikoja külastatud uued liikmesriigid (kaasa arvatud Poola ja Sloveenia) olid loonud olulised struktuurid, mis võimaldasid süsteemi käivitamist ja piimakvootide süsteemi jooksvat haldamist alates 1. maist 2004. Haldajatel olid tegevusfunktsioonid ettenähtud ajal, et tagada kvoodiomanike ja kokkuostjate toimikute haldamine, deklareeritud koguste maksustamine vastavalt baaskogustele, riigireservi kasutamine, kvooditehingute haldamine (ost, liisimine/rentimine, üleandmine, pärimine, toodangu loovutamine) ja tarnitud koguste kohandamine rasvasisalduse põhjal. |
| --- | --- |

40.

Kontrollikoja külastatud uued liikmesriigid (kaasa arvatud Poola ja Sloveenia) olid loonud olulised struktuurid, mis võimaldasid süsteemi käivitamist ja piimakvootide süsteemi jooksvat haldamist alates 1. maist 2004. Haldajatel olid tegevusfunktsioonid ettenähtud ajal, et tagada kvoodiomanike ja kokkuostjate toimikute haldamine, deklareeritud koguste maksustamine vastavalt baaskogustele, riigireservi kasutamine, kvooditehingute haldamine (ost, liisimine/rentimine, üleandmine, pärimine, toodangu loovutamine) ja tarnitud koguste kohandamine rasvasisalduse põhjal.

| 41. | Selline üldtulemus väärib märkimist, niivõrd kui see vastandub pikale ebakindluse perioodile, mis järgnes piimakvootide kasutuselevõtmisele mõnes vanas liikmesriigis pärast 1984. aastat, seoses halduskorra eiramise ning pikaleveninud arvukate ja keeruliste kohtumenetlustega (24). |
| --- | --- |

41.

Selline üldtulemus väärib märkimist, niivõrd kui see vastandub pikale ebakindluse perioodile, mis järgnes piimakvootide kasutuselevõtmisele mõnes vanas liikmesriigis pärast 1984. aastat, seoses halduskorra eiramise ning pikaleveninud arvukate ja keeruliste kohtumenetlustega (24).

| 42. | Uute liikmesriikide süsteemid näisid siiski sisekontrolli puhul olevat kvaliteedi poolest erinevad. Audit tõi esile ebapiisavalt jälgitavad tehingud, nagu viivitused kvootide andmebaaside ajakohastamises Tšehhi Vabariigis, Eestis, Leedus, Ungaris, Poolas ja Sloveenias. Esialgselt loodud elektrooniline süsteem Slovakkias oli lünklik; integreeritud andmebaasi puudumisel koostasid makseasutuse APA juhid kvoodiaasta alguses arvutustabeli, mis sisaldas individuaalseid määratud kvoote ja kvoodiaasta lõpus veel ühe faili, milles loetleti teostatud tarned ja individuaalne otseturustus. Vahepeal ei olnud APA-l teavet tootjate olukorra muutuste kohta. |
| --- | --- |

42.

Uute liikmesriikide süsteemid näisid siiski sisekontrolli puhul olevat kvaliteedi poolest erinevad. Audit tõi esile ebapiisavalt jälgitavad tehingud, nagu viivitused kvootide andmebaaside ajakohastamises Tšehhi Vabariigis, Eestis, Leedus, Ungaris, Poolas ja Sloveenias. Esialgselt loodud elektrooniline süsteem Slovakkias oli lünklik; integreeritud andmebaasi puudumisel koostasid makseasutuse APA juhid kvoodiaasta alguses arvutustabeli, mis sisaldas individuaalseid määratud kvoote ja kvoodiaasta lõpus veel ühe faili, milles loetleti teostatud tarned ja individuaalne otseturustus. Vahepeal ei olnud APA-l teavet tootjate olukorra muutuste kohta.

| 43. | Kontrollikoja auditi ajal ei olnud komisjon veel teostanud ühtegi üksikasjalikku kohapealset kontrolli uutes liikmesriikides, et kontrollida korra tõrgeteta toimimist ja õigusaktidega ettenähtud kontrollide läbiviimist tagamaks, et tuvastatud vead oleksid parandatud vastastikuse eksperthinnangu menetlustes. Auditikäigud, mida komisjon tegi uutesse liikmesriikidesse 2005. aastal seoses raamatupidamisarvestuse kontrollimisega, ei andnud põhjust teha konkreetseid märkusi piimakvootide kohta. |
| --- | --- |

43.

Kontrollikoja auditi ajal ei olnud komisjon veel teostanud ühtegi üksikasjalikku kohapealset kontrolli uutes liikmesriikides, et kontrollida korra tõrgeteta toimimist ja õigusaktidega ettenähtud kontrollide läbiviimist tagamaks, et tuvastatud vead oleksid parandatud vastastikuse eksperthinnangu menetlustes. Auditikäigud, mida komisjon tegi uutesse liikmesriikidesse 2005. aastal seoses raamatupidamisarvestuse kontrollimisega, ei andnud põhjust teha konkreetseid märkusi piimakvootide kohta.

Riigireservi täiendamine: valikud riigiti erinevad

| 44. | Piimakvootide korraga nähakse ette riigireservi loomine tarnetele ja otseturustusele eraldi. Liikmesriigid võivad täiendada riigireservi, võttes tagasi kasutamata baaskogused, säilitades osaliselt üleandmised või vähendades piiriüleseid kvoote. |
| --- | --- |

44.

Piimakvootide korraga nähakse ette riigireservi loomine tarnetele ja otseturustusele eraldi. Liikmesriigid võivad täiendada riigireservi, võttes tagasi kasutamata baaskogused, säilitades osaliselt üleandmised või vähendades piiriüleseid kvoote.

| 45. | Liikmesriikidel on seetõttu lubatud tagastada kvootide kasutamata osa kas osaliselt või täielikult, kui tootja ei turusta vähemalt 70 % oma individuaalsest baaskogusest 12kuulise ajavahemiku jooksul (25). Uutes liikmesriikides on võetud kasutusele erinev praktika. Tootjatele, kes ei kasutanud neile määratud kvoote täielikult ära esimese kvoodiaasta jooksul, ei määratud karistust Lätis, Leedus, Ungaris ja Tšehhi Vabariigis, kuna kvoodiaasta koosnes 12 kuu asemel 11 kuust. Eesti ametiasutused ei arvestanud nimetatud asjaolu ja vähendasid kvoote. Slovakkia ametiasutused rakendasid esimese kvoodiaasta jooksul (2004–2005) karistussüsteemi, mis oli kehtinud enne ühinemist (26) ja mis oli ühenduse õigusaktides ettenähtud süsteemist rangem. |
| --- | --- |

45.

Liikmesriikidel on seetõttu lubatud tagastada kvootide kasutamata osa kas osaliselt või täielikult, kui tootja ei turusta vähemalt 70 % oma individuaalsest baaskogusest 12kuulise ajavahemiku jooksul (25). Uutes liikmesriikides on võetud kasutusele erinev praktika. Tootjatele, kes ei kasutanud neile määratud kvoote täielikult ära esimese kvoodiaasta jooksul, ei määratud karistust Lätis, Leedus, Ungaris ja Tšehhi Vabariigis, kuna kvoodiaasta koosnes 12 kuu asemel 11 kuust. Eesti ametiasutused ei arvestanud nimetatud asjaolu ja vähendasid kvoote. Slovakkia ametiasutused rakendasid esimese kvoodiaasta jooksul (2004–2005) karistussüsteemi, mis oli kehtinud enne ühinemist (26) ja mis oli ühenduse õigusaktides ettenähtud süsteemist rangem.

| 46. | Vääramatu jõu või nõuetekohaselt põhjendatud olukordade puhul ei kohaldata sätteid, mis on seotud nende koguste tagasivõtmisega, mis kuuluvad osaliselt või täielikult tegevusetutele tootjatele (27). Poolas tehti 2005. ja 2006. aastal otsus tagasivõtmise kohta nende tootjate puhul, kes olid tegevusetud või olid ära kasutanud oma kvoodist vähem kui 70 %. Umbes 3 900 tootjat ehk üks sajast olid ajavahemikul 2004–2005 tegevusetud. Pärast makseasutusele kaebuse esitamist säilitasid nad siiski oma kvoodid kvoodiaastaks 2005–2006. Makseasutuse (ARR) piirkondlikud direktorid hindavad kaebusi ja võtavad vastu otsuse, kuigi puuduvad siseriiklikud sätted tagamaks selliste kaebuste ühtse käsitlemise. |
| --- | --- |

46.

Vääramatu jõu või nõuetekohaselt põhjendatud olukordade puhul ei kohaldata sätteid, mis on seotud nende koguste tagasivõtmisega, mis kuuluvad osaliselt või täielikult tegevusetutele tootjatele (27). Poolas tehti 2005. ja 2006. aastal otsus tagasivõtmise kohta nende tootjate puhul, kes olid tegevusetud või olid ära kasutanud oma kvoodist vähem kui 70 %. Umbes 3 900 tootjat ehk üks sajast olid ajavahemikul 2004–2005 tegevusetud. Pärast makseasutusele kaebuse esitamist säilitasid nad siiski oma kvoodid kvoodiaastaks 2005–2006. Makseasutuse (ARR) piirkondlikud direktorid hindavad kaebusi ja võtavad vastu otsuse, kuigi puuduvad siseriiklikud sätted tagamaks selliste kaebuste ühtse käsitlemise.

Riigireservi kasutamine: erinevad menetlused

| 47. | Riigireservi eesmärk on riiklike ametiasutuste vastuvõetud objektiivsete kriteeriumide alusel määrata kvoodid uutele tootjatele või täiendavad kogused juba tegutsevatele tootjate. Mõnes uues liikmesriigis kohaldatud määramise kriteeriumid on tahtlikult välistanud mõned taotlejad. Mõni liikmesriik on kasutanud riigireservi ka suures ulatuses otseturustuseks kasutada olevate koguste ümberarvestamiseks tarnekvootideks (vt 4. selgitus).

  4. selgitus – Kvootide määramine riigireservistRiiklike õigusaktide kohaselt ei lubatud uutel tootjatel Poolas saada kvoote riigireservist. Seevastu olemasolevatele tootjatele eraldatud kvoote ei piiratud tootjate taotletud kvootidega. Seetõttu määrati mõnele tootjale taotletust suuremad baaskogused, mille tulemusel ammendus kiiresti tarnete riigireserv.Leedu tootjatel, kellel oli vähem kui viis lehma, ei lubatud saada kvoote riigireservist kvoodiaastal 2004–2005.Eestis ja Ungaris määrati pidevalt kahel esimesel kvoodiaastal riigireservist otseturustuskvoote tootjatele, kes ei teinud ega kavatsenud tegeleda otseturustusega. Nimetatud praktikat kinnitavad kohaldatud määramiskriteeriumid Eestis (kogukvoodi täitmismäär) ja Ungaris (ebapiisavad tarnekvoodid).Ungari ja Slovakkia jätkasid täiendavate turustuskvootide määramist kvoodiaastaks 2004–2005, sellal kui tarnete riigireservis oli juba puudujääk. |
| --- | --- |

47.

Riigireservi eesmärk on riiklike ametiasutuste vastuvõetud objektiivsete kriteeriumide alusel määrata kvoodid uutele tootjatele või täiendavad kogused juba tegutsevatele tootjate. Mõnes uues liikmesriigis kohaldatud määramise kriteeriumid on tahtlikult välistanud mõned taotlejad. Mõni liikmesriik on kasutanud riigireservi ka suures ulatuses otseturustuseks kasutada olevate koguste ümberarvestamiseks tarnekvootideks (vt 4. selgitus).

4. selgitus – Kvootide määramine riigireservistRiiklike õigusaktide kohaselt ei lubatud uutel tootjatel Poolas saada kvoote riigireservist. Seevastu olemasolevatele tootjatele eraldatud kvoote ei piiratud tootjate taotletud kvootidega. Seetõttu määrati mõnele tootjale taotletust suuremad baaskogused, mille tulemusel ammendus kiiresti tarnete riigireserv.Leedu tootjatel, kellel oli vähem kui viis lehma, ei lubatud saada kvoote riigireservist kvoodiaastal 2004–2005.Eestis ja Ungaris määrati pidevalt kahel esimesel kvoodiaastal riigireservist otseturustuskvoote tootjatele, kes ei teinud ega kavatsenud tegeleda otseturustusega. Nimetatud praktikat kinnitavad kohaldatud määramiskriteeriumid Eestis (kogukvoodi täitmismäär) ja Ungaris (ebapiisavad tarnekvoodid).Ungari ja Slovakkia jätkasid täiendavate turustuskvootide määramist kvoodiaastaks 2004–2005, sellal kui tarnete riigireservis oli juba puudujääk.

Suure hulga kasutamata otseturustuse baaskoguste ümberarvestamine

| 48. | Kahel esimesel piimakvoodiaastal märgiti uutes liikmesriikides riigireservi tarnekvootide puhul kvootide puudust, sellal kui jäid kasutamata olulised riigireservi otseturustuse kvoodid. Eespool (vt punkt 20 jne) on märgitud kahte probleemi seoses uute liikmesriikide otseturustuskvootide taotluste ülehindamise ja otseturustuse osalise deklareerimata jätmisega. |
| --- | --- |

48.

Kahel esimesel piimakvoodiaastal märgiti uutes liikmesriikides riigireservi tarnekvootide puhul kvootide puudust, sellal kui jäid kasutamata olulised riigireservi otseturustuse kvoodid. Eespool (vt punkt 20 jne) on märgitud kahte probleemi seoses uute liikmesriikide otseturustuskvootide taotluste ülehindamise ja otseturustuse osalise deklareerimata jätmisega.

| 49. | Selleks et suurendada kasutada olevaid tarnekvoote, lubati uutel liikmesriikidel teha tootja nõuetekohaselt põhjendatud taotluse alusel otseturustuse baaskoguste ümberarvestamist tarnete baaskogusteks ja vastupidi (28). Kõigis uutes liikmesriikides kohaldati rangelt nimetatud sätteid. Otseturustuskvootide ümbermuutmine tarnekvootideks oli eriti ulatuslik Tšehhi Vabariigis ja Balti riikides (joonis 3). |
| --- | --- |

49.

Selleks et suurendada kasutada olevaid tarnekvoote, lubati uutel liikmesriikidel teha tootja nõuetekohaselt põhjendatud taotluse alusel otseturustuse baaskoguste ümberarvestamist tarnete baaskogusteks ja vastupidi (28). Kõigis uutes liikmesriikides kohaldati rangelt nimetatud sätteid. Otseturustuskvootide ümbermuutmine tarnekvootideks oli eriti ulatuslik Tšehhi Vabariigis ja Balti riikides (joonis 3).

Image

Tarnete rasvasisalduse määr: tähtis parameeter, mida mõnikord eiratakse

| 50. | Piimakvootidega piiratakse turustatud piima koguseid, kuid tarnete puhul ka rasva tootmist. Igale tarnekvoodile omistatakse seetõttu ka tootja varasemate andmete alusel baasrasvasisaldus või individuaalne baasrasvasisaldus. Iga tootja puhul kohandatakse tarnekvoote suuremaks või vähemaks, tuginedes tegeliku rasvasisalduse ja individuaalse baasrasvasisalduse määra erinevusele. Viimasena nimetatud on seetõttu tähtis parameeter tarnitud koguste lõpliku aruande koostamisel. |
| --- | --- |

50.

Piimakvootidega piiratakse turustatud piima koguseid, kuid tarnete puhul ka rasva tootmist. Igale tarnekvoodile omistatakse seetõttu ka tootja varasemate andmete alusel baasrasvasisaldus või individuaalne baasrasvasisaldus. Iga tootja puhul kohandatakse tarnekvoote suuremaks või vähemaks, tuginedes tegeliku rasvasisalduse ja individuaalse baasrasvasisalduse määra erinevusele. Viimasena nimetatud on seetõttu tähtis parameeter tarnitud koguste lõpliku aruande koostamisel.

| 51. | Eestis, Leedus, Ungaris ja Slovakkias tarnisid kvoodiaastal 2004–2005 tootjad, kellele ei määratud kvoote ega baasrasvasisaldust. Poolas ei avastata süsteemi kaudu tootjaid, kellele oli määratud ebareaalne baasrasvasisaldus, st erinevalt määrast 30–50 g/kg. Kvoodiaastal 2004–2005 tuvastas kontrollikoda tootjad, kellele oli määratud ebanormaalselt madalad või suured baaskogused. |
| --- | --- |

51.

Eestis, Leedus, Ungaris ja Slovakkias tarnisid kvoodiaastal 2004–2005 tootjad, kellele ei määratud kvoote ega baasrasvasisaldust. Poolas ei avastata süsteemi kaudu tootjaid, kellele oli määratud ebareaalne baasrasvasisaldus, st erinevalt määrast 30–50 g/kg. Kvoodiaastal 2004–2005 tuvastas kontrollikoda tootjad, kellele oli määratud ebanormaalselt madalad või suured baaskogused.

| 52. | Kui otseturustuskogused arvestatakse ümber tarnekogusteks, on ümberarvestatud kvootide puhul baasrasvasisalduseks 38 g/kg (29). Tarnete puhul võib baasrasvasisaldus jääda samaks ainult juhul, kui tootja esitab tõendavad dokumendid, mida asjakohane ametiasutus loeb rahuldavaks. Tšehhi, Leedu ja Slovakkia ametiasutused ei võtnud nimetatud piirangut arvesse, hoidudes pidevalt muutmast nende tootjate baasrasvasisaldust, kes olid teinud ümberarvestuse. |
| --- | --- |

52.

Kui otseturustuskogused arvestatakse ümber tarnekogusteks, on ümberarvestatud kvootide puhul baasrasvasisalduseks 38 g/kg (29). Tarnete puhul võib baasrasvasisaldus jääda samaks ainult juhul, kui tootja esitab tõendavad dokumendid, mida asjakohane ametiasutus loeb rahuldavaks. Tšehhi, Leedu ja Slovakkia ametiasutused ei võtnud nimetatud piirangut arvesse, hoidudes pidevalt muutmast nende tootjate baasrasvasisaldust, kes olid teinud ümberarvestuse.

KONTROLLID

| 53. | Ühenduse õigusaktides nõutakse teatava arvu kontrollide läbiviimist (30). Liikmesriigid on kohustatud kontrollima tootjate ja kokkuostjate deklaratsioonide täpsust ja tagama vajaduse korral, et tegelik maks määratakse tootjatele, kes on kaasa aidanud riiklike baaskoguste ületamisele. |
| --- | --- |

53.

Ühenduse õigusaktides nõutakse teatava arvu kontrollide läbiviimist (30). Liikmesriigid on kohustatud kontrollima tootjate ja kokkuostjate deklaratsioonide täpsust ja tagama vajaduse korral, et tegelik maks määratakse tootjatele, kes on kaasa aidanud riiklike baaskoguste ületamisele.

| 54. | Audit näitas, et kontrollide planeerimist ja teostamist saaks oluliselt parandada. |
| --- | --- |

54.

Audit näitas, et kontrollide planeerimist ja teostamist saaks oluliselt parandada.

Liikmesriikide kontrollide kavandamine: hiline ja ebapiisav planeerimine

| 55. | Pädevad riiklikud ametiasutused peavad riskianalüüsi põhjal välja töötama kontrolliprogrammi iga 12-kuulise ajavahemiku kohta. Kontrollid (ettevõttes piima transportimise ajal ja kokkuostja juures) tuleb teostada kvoodiaasta jooksul ja pärast seda, kuid mitte hiljem kui 18 kuud pärast asjaomase kvoodiaasta lõppu. |
| --- | --- |

55.

Pädevad riiklikud ametiasutused peavad riskianalüüsi põhjal välja töötama kontrolliprogrammi iga 12-kuulise ajavahemiku kohta. Kontrollid (ettevõttes piima transportimise ajal ja kokkuostja juures) tuleb teostada kvoodiaasta jooksul ja pärast seda, kuid mitte hiljem kui 18 kuud pärast asjaomase kvoodiaasta lõppu.

| 56. | Mõnes liikmesriigis, nagu Lätis, Leedus ja Poolas, avaldati kontrolliplaan liiga hilja. Lisaks peab kontrolliplaan sisaldama valitud kokkuostjate ja tootjate loetelu, mida ei tehtud Slovakkias ja Ungaris kvoodiaastal 2004–2005. |
| --- | --- |

56.

Mõnes liikmesriigis, nagu Lätis, Leedus ja Poolas, avaldati kontrolliplaan liiga hilja. Lisaks peab kontrolliplaan sisaldama valitud kokkuostjate ja tootjate loetelu, mida ei tehtud Slovakkias ja Ungaris kvoodiaastal 2004–2005.

| 57. | Riskianalüüs kvoodiaasta 2004–2005 kontrollide kohta oli ülevaatlik Ungaris ja Slovakkias. Tšehhi Vabariigis ja Lätis sai riskianalüüs kättesaadavaks alles märtsis 2005 ehk kvoodiaasta lõpus. Poolas ei põhinenud kvoodiaastal 2005–2006 läbiviidud kontrollid riskianalüüsil. Seda tehti pärast kvoodiaasta lõppu. |
| --- | --- |

57.

Riskianalüüs kvoodiaasta 2004–2005 kontrollide kohta oli ülevaatlik Ungaris ja Slovakkias. Tšehhi Vabariigis ja Lätis sai riskianalüüs kättesaadavaks alles märtsis 2005 ehk kvoodiaasta lõpus. Poolas ei põhinenud kvoodiaastal 2005–2006 läbiviidud kontrollid riskianalüüsil. Seda tehti pärast kvoodiaasta lõppu.

| 58. | Tuleb pidada meeles, et ligikaudu 17 % uute liikmesriikide piimatoodangust tuleb kvoote mitteomavatelt tootjatelt, kellest enamus on väiketootjad, kelle kari ei ole suurem kui neli lehma. Ristkontrollide statistika näitab, et teatav osa kvoodita tootjatest siiski turustavad piima peamiselt otseturustuse teel. Uute liikmesriikide riskianalüüsis ei võeta üldreeglina arvesse kvoote mitteomavaid tootjaid. Arvestades, et nimetatud tootjaid ei kontrollita praktiliselt kunagi, siis riiklikel ametiasutustel ei ole piisavat kindlust, et kõik tootjad deklareerivad nõuetekohaselt piimakogused, mida need turustavad. Tarnete puhul on deklareerimata jätmise oht väiksem kui otseturustuse puhul. Tegelikult on väga raske kontrollida, kas kvootideta otseturustust on nõuetekohaselt deklareeritud. Seevastu saab kvoote mitteomavate tootjate tarneid kontrollida kokkuostjate raamatupidamise põhjal. Kontrollikoda on tuvastanud peamiselt Eestis, Leedus, Ungaris ja Slovakkias tootjad, (31) kes tarnisid kvoodita või individuaalse baasrasvasisalduseta piima. |
| --- | --- |

58.

Tuleb pidada meeles, et ligikaudu 17 % uute liikmesriikide piimatoodangust tuleb kvoote mitteomavatelt tootjatelt, kellest enamus on väiketootjad, kelle kari ei ole suurem kui neli lehma. Ristkontrollide statistika näitab, et teatav osa kvoodita tootjatest siiski turustavad piima peamiselt otseturustuse teel. Uute liikmesriikide riskianalüüsis ei võeta üldreeglina arvesse kvoote mitteomavaid tootjaid. Arvestades, et nimetatud tootjaid ei kontrollita praktiliselt kunagi, siis riiklikel ametiasutustel ei ole piisavat kindlust, et kõik tootjad deklareerivad nõuetekohaselt piimakogused, mida need turustavad. Tarnete puhul on deklareerimata jätmise oht väiksem kui otseturustuse puhul. Tegelikult on väga raske kontrollida, kas kvootideta otseturustust on nõuetekohaselt deklareeritud. Seevastu saab kvoote mitteomavate tootjate tarneid kontrollida kokkuostjate raamatupidamise põhjal. Kontrollikoda on tuvastanud peamiselt Eestis, Leedus, Ungaris ja Slovakkias tootjad, (31) kes tarnisid kvoodita või individuaalse baasrasvasisalduseta piima.

| 59. | Mitte üheski uues külastatud liikmesriigis, välja arvatud Leedus, ei tehtud piimakvootide andmebaasi süstemaatilist ristkontrolli vastavalt loomade identifitseerimise andmebaasile. Selline ristkontroll võimaldaks siiski kindlaks määrata süsteemiga seonduvad selged ohud, näiteks piimalehmi mitteomavad kvoodiomanikud, kvoote mitteomavad piimalehmade omanikud ja määratud kvoodid või deklareeritud kogused, kui puudub aruanne karja suuruse ja koostise kohta. Mõned liikmesriigid on teavitanud kontrollikoda, et auditite tulemusena teostatakse ristkontrolle. |
| --- | --- |

59.

Mitte üheski uues külastatud liikmesriigis, välja arvatud Leedus, ei tehtud piimakvootide andmebaasi süstemaatilist ristkontrolli vastavalt loomade identifitseerimise andmebaasile. Selline ristkontroll võimaldaks siiski kindlaks määrata süsteemiga seonduvad selged ohud, näiteks piimalehmi mitteomavad kvoodiomanikud, kvoote mitteomavad piimalehmade omanikud ja määratud kvoodid või deklareeritud kogused, kui puudub aruanne karja suuruse ja koostise kohta. Mõned liikmesriigid on teavitanud kontrollikoda, et auditite tulemusena teostatakse ristkontrolle.

Kontrollide läbiviimine: hiline ja halvasti dokumenteeritud

| 60. | Leedus järgiti formaalselt põhimõtet, et osa kontrollidest tuleb läbi viia kvoodiaasta jooksul, (32) formaalselt, kuna nelja tootjat kontrolliti 31. märtsil 2005. aastal. Peaaegu kõik kontrollid viidi seetõttu läbi aasta lõpus. Ungaris ei kontrollitud kvoodiaasta 2004–2005 jooksul ühtegi tootjat, seda tehti hiljem 2006. aasta septembris. |
| --- | --- |

60.

Leedus järgiti formaalselt põhimõtet, et osa kontrollidest tuleb läbi viia kvoodiaasta jooksul, (32) formaalselt, kuna nelja tootjat kontrolliti 31. märtsil 2005. aastal. Peaaegu kõik kontrollid viidi seetõttu läbi aasta lõpus. Ungaris ei kontrollitud kvoodiaasta 2004–2005 jooksul ühtegi tootjat, seda tehti hiljem 2006. aasta septembris.

| 61. | Kontrollikoja audit tõi kohapealsetes kontrollides esile rea puudusi:






  — | Tšehhi Vabariigis (kvoodiaasta 2004–2005) ja Sloveenias (kvoodiaasta 2005–2006) ei olnud kontrollimenetlused piisavalt täpsed ja ei garanteeritud, et kontrollid viidi läbi ühtlustatud viisil. Nimetatud kaks liikmesriiki on teavitanud kontrollikoda, et teiseks kvoodiaastaks on välja antud oluliste parandustega kontrollijuhised / kontrollimise juhised; |
| --- | --- | --- |

61.

Kontrollikoja audit tõi kohapealsetes kontrollides esile rea puudusi:

—

Tšehhi Vabariigis (kvoodiaasta 2004–2005) ja Sloveenias (kvoodiaasta 2005–2006) ei olnud kontrollimenetlused piisavalt täpsed ja ei garanteeritud, et kontrollid viidi läbi ühtlustatud viisil. Nimetatud kaks liikmesriiki on teavitanud kontrollikoda, et teiseks kvoodiaastaks on välja antud oluliste parandustega kontrollijuhised / kontrollimise juhised;

| — | Eestis kontrolliti turustatud koguste ja tootlikkuse vastavust (33) registripidamise abil, kuid ei kontrollitud siiski registri ajakohastamist, kuna menetlustega ei nähtud ette loomade füüsilist kontrolli. Alates 2006. aastast on uus infotehnoloogiasüsteem võimaldanud kvootide andmebaasi põhjal teha piimakarja registri ristkontrollimist. |
| --- | --- |

—

Eestis kontrolliti turustatud koguste ja tootlikkuse vastavust (33) registripidamise abil, kuid ei kontrollitud siiski registri ajakohastamist, kuna menetlustega ei nähtud ette loomade füüsilist kontrolli. Alates 2006. aastast on uus infotehnoloogiasüsteem võimaldanud kvootide andmebaasi põhjal teha piimakarja registri ristkontrollimist.

| — | Poolas ei säilitatud aruannete lisasid tootjate juures kvoodiaastal teostatud kontrollide kohta, mistõttu ei olnud võimalik teostada järelevalvet kontrollide üle. Kontrollikoja ühes külastatud piimatööstusettevõttes erinesid akrediteeritud laboratooriumi poolt kehtestatud tegelikud rasvasisaldused keskmisest ja kõikusid aja jooksul oluliselt. Inspektorid ei olnud taotlenud ühtegi täiendavat kontrolli, olgugi et seda nähakse ette siseriiklike eeskirjadega. Inspektorite hinnangud tootmisvõimsuse kohta olid pidevalt ekslikud, kuna need põhinesid mitterepresentatiivsele piimasaagile, mis oli liiga madal; märgitud eiramiste arv oli seetõttu liialt suur (34). |
| --- | --- |

—

Poolas ei säilitatud aruannete lisasid tootjate juures kvoodiaastal teostatud kontrollide kohta, mistõttu ei olnud võimalik teostada järelevalvet kontrollide üle. Kontrollikoja ühes külastatud piimatööstusettevõttes erinesid akrediteeritud laboratooriumi poolt kehtestatud tegelikud rasvasisaldused keskmisest ja kõikusid aja jooksul oluliselt. Inspektorid ei olnud taotlenud ühtegi täiendavat kontrolli, olgugi et seda nähakse ette siseriiklike eeskirjadega. Inspektorite hinnangud tootmisvõimsuse kohta olid pidevalt ekslikud, kuna need põhinesid mitterepresentatiivsele piimasaagile, mis oli liiga madal; märgitud eiramiste arv oli seetõttu liialt suur (34).

| — | Slovakkias suutsid vastutavad ametiasutused esitada kvoodiaasta 2004–2005 kohta üldise rikkumiste määra (44 % kontrollidest), kuid puudus statistika täheldatud kõrvalekallete liigi ja sageduse kohta. |
| --- | --- |

—

Slovakkias suutsid vastutavad ametiasutused esitada kvoodiaasta 2004–2005 kohta üldise rikkumiste määra (44 % kontrollidest), kuid puudus statistika täheldatud kõrvalekallete liigi ja sageduse kohta.

ESIMESTE KVOODIAASTATE ÜLEVAADE

Riiklikud tarnete baaskogused on saavutatud, samas kui ei ole ära kasutatud täies mahus riiklikud otseturustuse baaskogused

| 62. | Esimesel kvoodiaastal 2004–2005 ei täheldatud uutes liikmesriikides (tabel 8 ja 9) ühtegi riiklike baaskoguste ületamise juhtumit. Tarnekvoodid olid siiski peaaegu ammendatud, sellal kui otseturustuskvoodid jäid suurel määral kasutamata. |
| --- | --- |

62.

Esimesel kvoodiaastal 2004–2005 ei täheldatud uutes liikmesriikides (tabel 8 ja 9) ühtegi riiklike baaskoguste ületamise juhtumit. Tarnekvoodid olid siiski peaaegu ammendatud, sellal kui otseturustuskvoodid jäid suurel määral kasutamata.

| 63. | Teisel kvoodiaastal 2005–2006 (tabelid 8 ja 9) märgati tarnete suurenemist kõigis uutes liikmesriikides, välja arvatud Ungaris ja Maltal, kus need jäid stabiilsele tasemele. Tšehhi Vabariik, Küpros ja Poola olid kohustatud oma riiklike tarnekvootide ületamise tõttu tasuma maksu (35) üldsummas 67,7 miljonit eurot. |
| --- | --- |

63.

Teisel kvoodiaastal 2005–2006 (tabelid 8 ja 9) märgati tarnete suurenemist kõigis uutes liikmesriikides, välja arvatud Ungaris ja Maltal, kus need jäid stabiilsele tasemele. Tšehhi Vabariik, Küpros ja Poola olid kohustatud oma riiklike tarnekvootide ületamise tõttu tasuma maksu (35) üldsummas 67,7 miljonit eurot.

| 64. | Otseturustuse maht stabiliseerus või taandus, eriti Poolas. Otseturustuskvootide kasutusmäära üldine tõus tulenes asjaolust, et kasutada olevad riiklikud kogused vähenesid ümberarvestamise tõttu oluliselt. |
| --- | --- |

64.

Otseturustuse maht stabiliseerus või taandus, eriti Poolas. Otseturustuskvootide kasutusmäära üldine tõus tulenes asjaolust, et kasutada olevad riiklikud kogused vähenesid ümberarvestamise tõttu oluliselt.

| 65. | Küprosel kasutati peaaegu ära riiklik otseturustuse baaskogus, sellest jäi puudu ligikaudu üks kilogramm (36). |
| --- | --- |

65.

Küprosel kasutati peaaegu ära riiklik otseturustuse baaskogus, sellest jäi puudu ligikaudu üks kilogramm (36).

| 66. | Alates 1. aprillist 2006 vähendasid restruktureerimise erireservist vabakslastud kogused kvoodiaasta 2006–2007 tarnekvootide ületamise ohtu Tšehhi Vabariigis ja Poolas. Küprosel ületati riiklik baaskogus nii tarnete kui ka otseturustuse puhul; tarnete puhul on sissenõutav tasu ligikaudu 180 000 eurot ja otseturustuse puhul 16 000 eurot.
  Tabel 8
  Riiklike tarnete baaskoguste kasutus uutes liikmesriikides (2004–2005 ja 2005–2006)
















  (1000 tonni) |
| --- | --- |
| Aasta | Kogused | CZ | EE | CY | LV | LT | HU | MT | PL | SI | SK |
| 2004–2005 | Tarned
  (1) | 2 608 | 520 | 141 | 502 | 1 209 | 1 589 | 46 | 8 347 | 499 | 949 |
| Kasutada olev kvoot
  (2) | 2 616 | 554 | 141 | 632 | 1 280 | 1 783 | 49 | 8 500 | 516 | 1 003 |
| Tarne kvoodi kasutus
  (1)/(2) | 99,7 % | 93,9 % | 99,9 % | 79,3 % | 94,5 % | 89,1 % | 93,8 % | 98,2 % | 96,7 % | 94,6 % |
| 2005–2006 | Tarned
  (1) | 2 696 | 569 | 144 | 568 | 1 250 | 1 581 | 41 | 8 931 | 509 | 981 |
| Kasutada olev kvoot
  (2) | 2 679 | 605 | 142 | 678 | 1 520 | 1 835 | 49 | 8 730 | 536 | 1 005 |
| Tarne kvoodi kasutus
  (1)/(2) | 100,6 % | 94,1 % | 100,9 % | 83,7 % | 82,2 % | 86,1 % | 84,6 % | 102,3 % | 95,0 % | 97,6 % |
| 2004–2005 aasta: Vastused määruse (EÜ) nr 595/2004 artikliga 26 ettenähtud küsimustikule (11 kuu andmed on ekstrapoleeritud 12 kuule, välja arvatud Eesti) ning Poola makseasutus (ARR) ja Sloveenia makseasutus (ARSKTRP).
  2005–2006 aasta: Vastused määruse (EÜ) nr 595/2004 artikliga 26 ettenähtud küsimustikule.
  Kvoodid pärast ümberarvestust (esialgsed ja lõplikud). |

66.

Alates 1. aprillist 2006 vähendasid restruktureerimise erireservist vabakslastud kogused kvoodiaasta 2006–2007 tarnekvootide ületamise ohtu Tšehhi Vabariigis ja Poolas. Küprosel ületati riiklik baaskogus nii tarnete kui ka otseturustuse puhul; tarnete puhul on sissenõutav tasu ligikaudu 180 000 eurot ja otseturustuse puhul 16 000 eurot.

Tabel 8

Riiklike tarnete baaskoguste kasutus uutes liikmesriikides (2004–2005 ja 2005–2006)

(1000 tonni)

Aasta

Kogused

CZ

EE

CY

LV

LT

HU

MT

PL

SI

SK

2004–2005

Tarned

(1)

2 608

520

141

502

1 209

1 589

46

8 347

499

949

Kasutada olev kvoot

(2)

2 616

554

141

632

1 280

1 783

49

8 500

516

1 003

Tarne kvoodi kasutus

(1)/(2)

99,7 %

93,9 %

99,9 %

79,3 %

94,5 %

89,1 %

93,8 %

98,2 %

96,7 %

94,6 %

2005–2006

Tarned

(1)

2 696

569

144

568

1 250

1 581

41

8 931

509

981

Kasutada olev kvoot

(2)

2 679

605

142

678

1 520

1 835

49

8 730

536

1 005

Tarne kvoodi kasutus

(1)/(2)

100,6 %

94,1 %

100,9 %

83,7 %

82,2 %

86,1 %

84,6 %

102,3 %

95,0 %

97,6 %

2004–2005 aasta: Vastused määruse (EÜ) nr 595/2004 artikliga 26 ettenähtud küsimustikule (11 kuu andmed on ekstrapoleeritud 12 kuule, välja arvatud Eesti) ning Poola makseasutus (ARR) ja Sloveenia makseasutus (ARSKTRP).

2005–2006 aasta: Vastused määruse (EÜ) nr 595/2004 artikliga 26 ettenähtud küsimustikule.

Kvoodid pärast ümberarvestust (esialgsed ja lõplikud).

Tabel 9

Riiklike otseturustuse baaskoguste kasutus uutes liikmesriikides (2004–2005 ja 2005–2006)

| (1000 tonni) |
| --- |
| Aasta | Kogused | CZ | EE | CY | LV | LT | HU | MT | PL | SI | SK |
| 2004–2005 | Otseturustus
  (1) | 3 | 10 | 2 | 11 | 76 | 26 | 0 | 309 | 20 | 7 |
| Kasutada olev kvoot
  (2) | 67 | 70 | 4 | 63 | 367 | 165 | 0 | 464 | 45 | 10 |
| Otseturustuskvoodi kasutus
  (1)/(2) | 4,2 % | 13,6 % | 61,7 % | 18 % | 20,8 % | 15,8 % | | 66,6 % | 45,4 % | 66,3 % |
| 2005–2006 | Otseturustus
  (1) | 3 | 9 | 3 | 11 | 56 | 19 | 0 | 195 | 21 | 4 |
| Kasutada olev kvoot
  (2) | 3 | 19 | 3 | 17 | 127 | 112 | 0 | 234 | 25 | 8 |
| Otseturustuskvoodi kasutus
  (1)/(2) | 81 % | 44,3 % | 100 % | 63,3 % | 44,2 % | 17,2 % | | 83,2 % | 83,5 % | 44,6 % |
| 2004–2005 aasta: Vastused määruse (EÜ) nr 595/2004 artikliga 26 ettenähtud küsimustikule (11 kuu andmed on ekstrapoleeritud 12 kuule, välja arvatud Eesti) ning Poola makseasutus (ARR) ja Sloveenia makseasutus (ARSKTRP).
  2005–2006 aasta: Vastused määruse (EÜ) nr 595/2004 artikliga 26 ettenähtud küsimustikule.
  Kvoodid pärast ümberarvestust (esialgsed ja lõplikud). |

(1000 tonni)

Aasta

Kogused

CZ

EE

CY

LV

LT

HU

MT

PL

SI

SK

2004–2005

Otseturustus

(1)

3

10

2

11

76

26

0

309

20

7

Kasutada olev kvoot

(2)

67

70

4

63

367

165

0

464

45

10

Otseturustuskvoodi kasutus

(1)/(2)

4,2 %

13,6 %

61,7 %

18 %

20,8 %

15,8 %

66,6 %

45,4 %

66,3 %

2005–2006

Otseturustus

(1)

3

9

3

11

56

19

0

195

21

4

Kasutada olev kvoot

(2)

3

19

3

17

127

112

0

234

25

8

Otseturustuskvoodi kasutus

(1)/(2)

81 %

44,3 %

100 %

63,3 %

44,2 %

17,2 %

83,2 %

83,5 %

44,6 %

2004–2005 aasta: Vastused määruse (EÜ) nr 595/2004 artikliga 26 ettenähtud küsimustikule (11 kuu andmed on ekstrapoleeritud 12 kuule, välja arvatud Eesti) ning Poola makseasutus (ARR) ja Sloveenia makseasutus (ARSKTRP).

2005–2006 aasta: Vastused määruse (EÜ) nr 595/2004 artikliga 26 ettenähtud küsimustikule.

Kvoodid pärast ümberarvestust (esialgsed ja lõplikud).

Restruktureerimine uutes liikmesriikides jätkub

| 67. | Professionaalse piimasektori põhjalik restruktureerimine uutes liikmesriikides algas palju varem enne laienemist (vt punkt 8 jne). Piimakvootide kasutuselevõtmine ei muutnud seetõttu radikaalselt tootmissüsteemi, mis jätkas oma järkjärgulist arengut, et jõuda vanade liikmesriikide tehniliste ja majanduslike standardite tasemele. |
| --- | --- |

67.

Professionaalse piimasektori põhjalik restruktureerimine uutes liikmesriikides algas palju varem enne laienemist (vt punkt 8 jne). Piimakvootide kasutuselevõtmine ei muutnud seetõttu radikaalselt tootmissüsteemi, mis jätkas oma järkjärgulist arengut, et jõuda vanade liikmesriikide tehniliste ja majanduslike standardite tasemele.

| 68. | Kõige hilisemad ulatuslikumad andmed uute liikmesriikide piimakarja kohta pärinevad aastast 2005. Vastavalt esialgsetele andmetele on piimalehmade arv uutes liikmesriikides veelgi vähenenud ligikaudu 366 000 isendi võrra ajavahemikul 2005–2007 ehk 8 % (37). Restruktureerimise tõttu väheneb ka piimatööstuses heakskiidetud kokkuostjate arv, mis langes 935-lt (kvoodiaasta 2004–2005) 895-le (kvoodiaasta 2006–2007). Uute liikmesriikide piimatööstus on muutnud oma turgu. Nimetatud piimatööstuses toodetakse rohkem juustu ja vähem teisi madala lisaväärtusega piimatooteid (lõss, piimapulber ja või). |
| --- | --- |

68.

Kõige hilisemad ulatuslikumad andmed uute liikmesriikide piimakarja kohta pärinevad aastast 2005. Vastavalt esialgsetele andmetele on piimalehmade arv uutes liikmesriikides veelgi vähenenud ligikaudu 366 000 isendi võrra ajavahemikul 2005–2007 ehk 8 % (37). Restruktureerimise tõttu väheneb ka piimatööstuses heakskiidetud kokkuostjate arv, mis langes 935-lt (kvoodiaasta 2004–2005) 895-le (kvoodiaasta 2006–2007). Uute liikmesriikide piimatööstus on muutnud oma turgu. Nimetatud piimatööstuses toodetakse rohkem juustu ja vähem teisi madala lisaväärtusega piimatooteid (lõss, piimapulber ja või).

| 69. | Piimakvootide kasutuselevõtmisega algas samaaegselt üldine piimahindade tõus. Tootjatele makstud hind jääb uutes liikmesriikides EL 15 tootjatele makstavast hinnast madalamaks, kuid see vahe järjest väheneb. Hinnamuutus on ergutanud piimatootjaid suurendama oma tarneid otseturustuse arvelt. Uute liikmesriikide tarnemäär läheneb jätkuvalt teiste liikmesriikide omale, kuid säilib märkimisväärne lõhe riikide vahel, kus toimub suur piimatootmise kontsentreerumine (Tšehhi Vabariik, Ungari, Slovakkia) ja kus toodang jääb veel killustatuks (Leedu, Poola). |
| --- | --- |

69.

Piimakvootide kasutuselevõtmisega algas samaaegselt üldine piimahindade tõus. Tootjatele makstud hind jääb uutes liikmesriikides EL 15 tootjatele makstavast hinnast madalamaks, kuid see vahe järjest väheneb. Hinnamuutus on ergutanud piimatootjaid suurendama oma tarneid otseturustuse arvelt. Uute liikmesriikide tarnemäär läheneb jätkuvalt teiste liikmesriikide omale, kuid säilib märkimisväärne lõhe riikide vahel, kus toimub suur piimatootmise kontsentreerumine (Tšehhi Vabariik, Ungari, Slovakkia) ja kus toodang jääb veel killustatuks (Leedu, Poola).

Laienemine on suurendanud piiriüleseid vedusid ja ei ole destabiliseerinud piima ühist turukorraldust

| 70. | Euroopa Liiduga ühinemisest saadik on uued liikmesriigid suurendanud ühendusesisest piima ja piimatoodetega kauplemist (tabel 10). On arenenud toorpiima väljavedu uute liikmesriikide mõnelt piirialalt, kus on piimahind madalam, naaberliikmesriikidesse, kus hinnad on kõrgemad. Nimetatud nähtus esineb eriti Sloveenias (5. selgitus).
  Tabel 10
  Piim ja piimatooted – Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikide väliskaubandus











  (1000 tonni) |
| --- | --- |
| Kogused | Euroopa Liidu sisene eksport | Euroopa Liidu sisene import |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Piim ja koor, ei ole kontsentreeritud või sisaldab lisatud suhkrut või muud magusainelisandit | 334 | 978 | 1 470 | 127 | 322 | 514 |
| Eespool osutatud piim | 144 | 570 | 905 | 38 | 147 | 292 |
| Piim ja koor, kontsentreeritud ja sisaldab lisatud suhkrut või muud magusainelisandit | 144 | 165 | 160 | 19 | 30 | 33 |
| Petipiim, kalgendunud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu kääritatud või hapendatud piim ja koor | 62 | 124 | 163 | 79 | 106 | 121 |
| Vadak, tooted, mis sisaldavad töötlemata piima koostisosi | 68 | 102 | 197 | 38 | 48 | 69 |
| Või ja muud võirasvad | 53 | 49 | 36 | 15 | 18 | 25 |
| Juustud | 120 | 170 | 184 | 75 | 114 | 144 |
| Allikas: Komisjon, Eurostat (COMEXT). |

70.

Euroopa Liiduga ühinemisest saadik on uued liikmesriigid suurendanud ühendusesisest piima ja piimatoodetega kauplemist (tabel 10). On arenenud toorpiima väljavedu uute liikmesriikide mõnelt piirialalt, kus on piimahind madalam, naaberliikmesriikidesse, kus hinnad on kõrgemad. Nimetatud nähtus esineb eriti Sloveenias (5. selgitus).

Tabel 10

Piim ja piimatooted – Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikide väliskaubandus

(1000 tonni)

Kogused

Euroopa Liidu sisene eksport

Euroopa Liidu sisene import

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Piim ja koor, ei ole kontsentreeritud või sisaldab lisatud suhkrut või muud magusainelisandit

334

978

1 470

127

322

514

Eespool osutatud piim

144

570

905

38

147

292

Piim ja koor, kontsentreeritud ja sisaldab lisatud suhkrut või muud magusainelisandit

144

165

160

19

30

33

Petipiim, kalgendunud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu kääritatud või hapendatud piim ja koor

62

124

163

79

106

121

Vadak, tooted, mis sisaldavad töötlemata piima koostisosi

68

102

197

38

48

69

Või ja muud võirasvad

53

49

36

15

18

25

Juustud

120

170

184

75

114

144

Allikas: Komisjon, Eurostat (COMEXT).

5. selgitus – Suurtes kogustes Sloveenia toorpiima ümbervedu ItaaliasseSloveenia on uus liikmesriik, mille kohalik piimaturg on alates ühinemisest muutunud kõige rohkem. Hinna erinevuse tõttu Itaalias on Sloveenia toorpiima eksport Itaaliasse suurenenud alates 2005. aastast. 2006. aastal oli piima hind Sloveenias ligikaudu 18 % Itaalia omast madalam. Ligikaudu 28 % Sloveenia piimatoodangust 2006. aastal eksporditi ja töödeldi Itaalias. Nimetatud nähtuse eesmärk on olnud vähendada piimatoodete tootmist Sloveenias (või tootmine 2006. aastal – 22 %, joogipiim – 13 %, – 11 % koore ja – 7 % juustu puhul) ja koore tootmine – 11 % ja juust – 7 %) ja innustada nimetatud toodete importi.

| 71. | Kuid siiski ei läinud täide stsenaarium, mille kohaselt kaasneksid ELi laienemisega olulised täiendavad piimatoodete ülejäägid eksportimiseks alates 2005. aastast (38). Alates 2004. aastast on uutes liikmesriikides subsideeritud ainult piimatoodete väga piiratud koguseid. 2005. ja 2006. aastal moodustasid eelarvekulud piimale uutes liikmesriikides vastavalt 3,7 % ja 4,8 % piimaga seonduvatest üldkuludest sekkumisele, toetustele ja müügimenetlustele. |
| --- | --- |

71.

Kuid siiski ei läinud täide stsenaarium, mille kohaselt kaasneksid ELi laienemisega olulised täiendavad piimatoodete ülejäägid eksportimiseks alates 2005. aastast (38). Alates 2004. aastast on uutes liikmesriikides subsideeritud ainult piimatoodete väga piiratud koguseid. 2005. ja 2006. aastal moodustasid eelarvekulud piimale uutes liikmesriikides vastavalt 3,7 % ja 4,8 % piimaga seonduvatest üldkuludest sekkumisele, toetustele ja müügimenetlustele.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| 72. | Piimatootmist piirav kvootide kord laienes liikmesriikidele, kes ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004. Alates sellest ajast on piimaturul toimunud põhjalikud muutused, mida iseloomustas maailmahindade tõus ja nende struktuursete ülejääkide järkjärguline kadumine, mis olid kvootide ajendiks. Kuigi praktiliselt on kindel, et piimakvoodid kaovad aastal 2015, tuleb nende rakendamise suhtes siiski kuni nimetatud tähtajani teostada piisava tasemega kontrollimist. |
| --- | --- |

72.

Piimatootmist piirav kvootide kord laienes liikmesriikidele, kes ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004. Alates sellest ajast on piimaturul toimunud põhjalikud muutused, mida iseloomustas maailmahindade tõus ja nende struktuursete ülejääkide järkjärguline kadumine, mis olid kvootide ajendiks. Kuigi praktiliselt on kindel, et piimakvoodid kaovad aastal 2015, tuleb nende rakendamise suhtes siiski kuni nimetatud tähtajani teostada piisava tasemega kontrollimist.

Kas komisjon valmistas ette ja teostas järelevalvet piimakvootide korra laienemise üle uutes liikmesriikides tõhusalt?

| 73. | Ühinemiseelsel etapil toetas komisjon korra kehtestamist, peamiselt kooskõlastades vastastikuse eksperthinnangu toiminguid ja pidades kandidaatriikidega läbirääkimisi riiklike baaskoguste üle. Tarnekvoodid määrati tasemetel, mis on lähedased võrdlusperioodil tegelikult tarnitud kogustele. Seevastu otseturustuskvootide üle peetavate läbirääkimiste tulemuseks oli taotlusi oluliselt ületavate baaskoguste määramine (vt punktid 15–21). |
| --- | --- |

73.

Ühinemiseelsel etapil toetas komisjon korra kehtestamist, peamiselt kooskõlastades vastastikuse eksperthinnangu toiminguid ja pidades kandidaatriikidega läbirääkimisi riiklike baaskoguste üle. Tarnekvoodid määrati tasemetel, mis on lähedased võrdlusperioodil tegelikult tarnitud kogustele. Seevastu otseturustuskvootide üle peetavate läbirääkimiste tulemuseks oli taotlusi oluliselt ületavate baaskoguste määramine (vt punktid 15–21).

| 74. | Seoses komisjoni tegevusega ajavahemikul 2004–2006 täheldas kontrollikoda järgmisi puudusi:






  — | komisjon vabastas restruktureerimise erireservi kõigis uutes Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikides, vaatamata teabe puudumisele mõne restruktureerimisprotsessi aspekti kohta. Komisjon kasutas peamise hindamiskriteeriumina liikmesriikide aruannetes esitatud muutusi omatarbimises ega seadnud kahtluse alla liikmesriikide ametiasutuste esitatud andmeid (vt punktid 23–26); |
| --- | --- | --- |

74.

Seoses komisjoni tegevusega ajavahemikul 2004–2006 täheldas kontrollikoda järgmisi puudusi:

—

komisjon vabastas restruktureerimise erireservi kõigis uutes Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikides, vaatamata teabe puudumisele mõne restruktureerimisprotsessi aspekti kohta. Komisjon kasutas peamise hindamiskriteeriumina liikmesriikide aruannetes esitatud muutusi omatarbimises ega seadnud kahtluse alla liikmesriikide ametiasutuste esitatud andmeid (vt punktid 23–26);

| — | auditi ajal ei olnud komisjon veel teostanud uutes liikmesriikides ühtegi üksikasjalikku kohapealset kontrolli, et tagada korra tõrgeteta toimimine, vastastikuste eksperdihinnangute toimingutes täheldatud puuduste korrigeerimine või õigusaktidega ettenähtud kontrollide läbiviimine (vt punktid 40–43). |
| --- | --- |

—

auditi ajal ei olnud komisjon veel teostanud uutes liikmesriikides ühtegi üksikasjalikku kohapealset kontrolli, et tagada korra tõrgeteta toimimine, vastastikuste eksperdihinnangute toimingutes täheldatud puuduste korrigeerimine või õigusaktidega ettenähtud kontrollide läbiviimine (vt punktid 40–43).

1. soovitusLiikmesriikidega jagatud halduse puhul peaks komisjon jätkuvalt võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada piimakvootide korra tõhus järelevalve ja usaldusväärne juhtimine.On oluline, et komisjonil oleks kasutada usaldusväärne ja ühtlustatud teave, mis võimaldaks hinnata restruktureerimisprotsessi tegelikku ulatust ja kinnitada andmeid otseturustuse kohta.

Kas uued liikmesriigid on loonud piimakvootide haldamiseks piisavad struktuurid? Kas korra haldus ja kontroll on kooskõlas ühenduse õigusaktidega?

| 75. | Piimakvootide rakendamine oli uutele liikmesriikidele märkimisväärne logistiline ülesanne. Uued liikmesriigid tegid üldiselt olulisi jõupingutusi, et haldus- ja kontrollisüsteemid toimiksid ajakava kohaselt, ja on tegelikult loonud struktuurid, mis on üldjoontes piisavad piimakvootide haldamiseks (vt punktid 35–61). Allpool esitatud kokkuvõtlikus tabelis (joonis 4) hinnatakse auditi peamiste leidude põhjal, kuidas on neid rakendatud igas protsessi etapis ja igas külastatud liikmesriigis. |
| --- | --- |

75.

Piimakvootide rakendamine oli uutele liikmesriikidele märkimisväärne logistiline ülesanne. Uued liikmesriigid tegid üldiselt olulisi jõupingutusi, et haldus- ja kontrollisüsteemid toimiksid ajakava kohaselt, ja on tegelikult loonud struktuurid, mis on üldjoontes piisavad piimakvootide haldamiseks (vt punktid 35–61). Allpool esitatud kokkuvõtlikus tabelis (joonis 4) hinnatakse auditi peamiste leidude põhjal, kuidas on neid rakendatud igas protsessi etapis ja igas külastatud liikmesriigis.

Joonis 4

Piimakvootide korra kehtestamise hindamine Kesk- ja Ida- Euroopa riikides (vastavalt 2005. ja 2006. aasta auditi ajal olevale olukorrale)

| | Kvoodiaasta 2004–2005 | Kvoodiaastad 2004–2005 ja/või 2005–2006 |
| --- | --- | --- |
| Tarned | Otseturustus | Ühenduse õigusaktide vastuvõtmine | Riigireservi haldus | Andmebaaside kavandamine ja ajakohastamine | Kontrollid |
| Taotletud koguse hinnang | Kvootide kasutus | Taotletud koguse hinnang | Kvootide kasutus | Riskianalüüs | Kontrolliplaan | Kohapealsete kontrollide teostamine |
| CZ | | | (2) | (4) | | | (10) | (12) | | (16) |
| EE | | | (2) | (4) | | (9) | (10) | (12) | | (16) |
| LV | | | (3) | (5) | | | | (12) | (13) | |
| LT | | | (3) | (5) | (6) | (9) | (10) | (12) | (13) | (14) |
| HU | (1) | | (2) | (5) | (7) | (9) | (10) | (12) | (13) | (15) |
| PL | | | | | | (9) | (10) | (12) | (13) | (16) |
| SI | | | | (5) | | | (10) | (12) | | (16) |
| SK | (1) | | (3) | | (8) | (9) | (11) | (12) | (13) | |
| Hea (ei tuvastatud ühtegi probleemi) | Keskmine (võimalik parandada) | Nõrk (tõsised puudused) |

Kvoodiaasta 2004–2005

Kvoodiaastad 2004–2005 ja/või 2005–2006

Tarned

Otseturustus

Ühenduse õigusaktide vastuvõtmine

Riigireservi haldus

Andmebaaside kavandamine ja ajakohastamine

Kontrollid

Taotletud koguse hinnang

Kvootide kasutus

Taotletud koguse hinnang

Kvootide kasutus

Riskianalüüs

Kontrolliplaan

Kohapealsete kontrollide teostamine

CZ

(2)

(4)

(10)

(12)

(16)

EE

(2)

(4)

(9)

(10)

(12)

(16)

LV

(3)

(5)

(12)

(13)

LT

(3)

(5)

(6)

(9)

(10)

(12)

(13)

(14)

HU

(1)

(2)

(5)

(7)

(9)

(10)

(12)

(13)

(15)

PL

(9)

(10)

(12)

(13)

(16)

SI

(5)

(10)

(12)

(16)

SK

(1)

(3)

(8)

(9)

(11)

(12)

(13)

Hea (ei tuvastatud ühtegi probleemi)

Keskmine (võimalik parandada)

Nõrk (tõsised puudused)

| 76. | Reaalselt võib järeldada, et enamus kontrollikoja täheldatud probleemidest ja puudustest esineb süsteemi käivitamise etapis. Võrdlusena tuleb pidada meeles, et mõnes EL 15 liikmesriigis järgnes piimakvootide kasutusevõtmisele pikk ebakindluse periood, mille jooksul ei tagatud maksu korrektset sissenõudmist halduskorra hooletuse ning arvukate ja keeruliste kohtumenetluste tõttu.

  2. soovitusKomisjoni ülesanne on jätkuvalt tagada, et uued liikmesriigid võtavad asjakohased parandusmeetmed kontrollikoja täheldatud kõige olulisemate puuduste kõrvaldamiseks, nagu on esitatud üksikasjalikus süsteemi hindamise kokkuvõtlikus tabelis (joonis 4).Eelkõige peaks komisjon kutsuma uusi liikmesriike üles parandama andmebaaside pidamist (veiste identifitseerimine, deklareeritud tarned ja otseturustus, kontrollide tulemused) ja optimeerima ristkontrolle.Otseturustuse puhul ei näi olevat seadusandlusega sätestatud nõue (s.o. kontrollida vähemalt 5 % tootjatest) asjakohane uutes liikmesriikides seoses killustatud piimasektori struktuuriga. Lõpptulemus on, et riiklikud ametiasutused peavad läbi viima arvukaid potentsiaalselt pealiskaudseid kontrolle, mis ei võimalda lõplikult kontrollida deklareeritud otseturustuse võimalikkust. Pidades silmas piimaturu reformi ja ka lihtsustamist, peaks komisjon uurima võimalust lubada uutel liikmesriikidel kohandada asjaomaste ettevõtete kohapealsete kontrollide määra ja
  ulatust.Komisjon peaks samuti julgustama uusi liikmesriike ühendama piimatootjate kohapealseid kontrolle teiste ühise põllumajanduspoliitikaga seonduvate kontrollidega (veiste identifitseerimine, otsemaksed, keskkonnatingimuste täitmine). |
| --- | --- |

76.

Reaalselt võib järeldada, et enamus kontrollikoja täheldatud probleemidest ja puudustest esineb süsteemi käivitamise etapis. Võrdlusena tuleb pidada meeles, et mõnes EL 15 liikmesriigis järgnes piimakvootide kasutusevõtmisele pikk ebakindluse periood, mille jooksul ei tagatud maksu korrektset sissenõudmist halduskorra hooletuse ning arvukate ja keeruliste kohtumenetluste tõttu.

2. soovitusKomisjoni ülesanne on jätkuvalt tagada, et uued liikmesriigid võtavad asjakohased parandusmeetmed kontrollikoja täheldatud kõige olulisemate puuduste kõrvaldamiseks, nagu on esitatud üksikasjalikus süsteemi hindamise kokkuvõtlikus tabelis (joonis 4).Eelkõige peaks komisjon kutsuma uusi liikmesriike üles parandama andmebaaside pidamist (veiste identifitseerimine, deklareeritud tarned ja otseturustus, kontrollide tulemused) ja optimeerima ristkontrolle.Otseturustuse puhul ei näi olevat seadusandlusega sätestatud nõue (s.o. kontrollida vähemalt 5 % tootjatest) asjakohane uutes liikmesriikides seoses killustatud piimasektori struktuuriga. Lõpptulemus on, et riiklikud ametiasutused peavad läbi viima arvukaid potentsiaalselt pealiskaudseid kontrolle, mis ei võimalda lõplikult kontrollida deklareeritud otseturustuse võimalikkust. Pidades silmas piimaturu reformi ja ka lihtsustamist, peaks komisjon uurima võimalust lubada uutel liikmesriikidel kohandada asjaomaste ettevõtete kohapealsete kontrollide määra ja
  ulatust.Komisjon peaks samuti julgustama uusi liikmesriike ühendama piimatootjate kohapealseid kontrolle teiste ühise põllumajanduspoliitikaga seonduvate kontrollidega (veiste identifitseerimine, otsemaksed, keskkonnatingimuste täitmine).

Kas piimakvootide kord uutes liikmesriikides hõlmab kogu turustatud piima?

| 77. | Piimakvootide korra kehtestamine hõlmas üldiselt ainult pooled piimatootjad. Enamus kvoodita piimatootjatest tegelevad elatustalupidamisega kas osaliselt või täielikult. Osa nimetatud kvoodita tootjatest siiski turustas piima, peamiselt otseturustuse teel (vt punktid 14, 21–22, 32–34).

  3. soovitusKomisjon peaks kutsuma uusi liikmesriike üles järgima üldist põhimõtet, mille kohaselt tuleb raamatupidamises kirjendada kogu turustatud piim. Niikaua kui on jõus piimakvootide kord, tuleks meelde tuletada kõigile tootjatele, kes jätavad tarned ja otseturustuse deklareerimata, et nimetatud korra järgimine on kohustuslik. |
| --- | --- |

77.

Piimakvootide korra kehtestamine hõlmas üldiselt ainult pooled piimatootjad. Enamus kvoodita piimatootjatest tegelevad elatustalupidamisega kas osaliselt või täielikult. Osa nimetatud kvoodita tootjatest siiski turustas piima, peamiselt otseturustuse teel (vt punktid 14, 21–22, 32–34).

3. soovitusKomisjon peaks kutsuma uusi liikmesriike üles järgima üldist põhimõtet, mille kohaselt tuleb raamatupidamises kirjendada kogu turustatud piim. Niikaua kui on jõus piimakvootide kord, tuleks meelde tuletada kõigile tootjatele, kes jätavad tarned ja otseturustuse deklareerimata, et nimetatud korra järgimine on kohustuslik.

Kuidas on kvootide kasutuselevõtmine üldiselt mõjutanud riiklikke piimasektoreid? Kuidas on laienemine mõjutanud piima ühist turukorraldust?

| 78. | Enamikus uutes liikmesriikides ei ole piimakvootide kasutuselevõtmine kahjustanud nende majanduslikku sõltumatust ja pidurdanud nende piimasektori dünaamilist arengut. Piimakvoodid võeti üldiselt kasutusele samaaegselt piimahinna tõusuga, mille esmased kasusaajad olid tarneid teostavad professionaalsed tootjad (vt punktid 62–69). |
| --- | --- |

78.

Enamikus uutes liikmesriikides ei ole piimakvootide kasutuselevõtmine kahjustanud nende majanduslikku sõltumatust ja pidurdanud nende piimasektori dünaamilist arengut. Piimakvoodid võeti üldiselt kasutusele samaaegselt piimahinna tõusuga, mille esmased kasusaajad olid tarneid teostavad professionaalsed tootjad (vt punktid 62–69).

| 79. | Osalise elatustalupidamise sektor koormab ikka veel uute liikmesriikide põllumajandust, kuid on samal ajal ka sotsiaalse stabiilsuse tegur, aidates pidurdada maaelanikkonna massilist väljarännet (vt punktid 8–14). Antud olukorda silmas pidades on uued liikmesriigid erinevalt reageerinud küsimusele, kas piimakvoodid olid suurtele professionaalsetele tootjatele esmaseks restruktureerimise vahendiks või kas nad võiksid aidata ka mõnel väiketootjal integreeruda tururinglusesse (vt punktid 20, 33 ja 34). |
| --- | --- |

79.

Osalise elatustalupidamise sektor koormab ikka veel uute liikmesriikide põllumajandust, kuid on samal ajal ka sotsiaalse stabiilsuse tegur, aidates pidurdada maaelanikkonna massilist väljarännet (vt punktid 8–14). Antud olukorda silmas pidades on uued liikmesriigid erinevalt reageerinud küsimusele, kas piimakvoodid olid suurtele professionaalsetele tootjatele esmaseks restruktureerimise vahendiks või kas nad võiksid aidata ka mõnel väiketootjal integreeruda tururinglusesse (vt punktid 20, 33 ja 34).

| 80. | 2004. aasta laienemine ei avaldanud negatiivset mõju ühenduse piima- ja piimatoodete turu üldisele tasakaalule. Uute liikmesriikide osa seoses ühenduse eelarvest subsideeritavate piimatoodete ülejääkidega on minimaalne (vt punktid 70–71).

  4. soovitusÜhise põllumajanduspoliitika „tervisekontrolli” raames kutsutakse komisjoni üles võtma arvesse kõik kontrollikoja auditi leiud.Piima ühise turukorralduse ja piimakvootide korra võimalike muutuste arvestamisel tuleks keskenduda järgmisele:





  — | ette nähtud ülemineku- ja sellega kaasnevad meetmed piirkondades, kus domineerivad ikka veel väiketootjad; |
| --- | --- | --- |

80.

2004. aasta laienemine ei avaldanud negatiivset mõju ühenduse piima- ja piimatoodete turu üldisele tasakaalule. Uute liikmesriikide osa seoses ühenduse eelarvest subsideeritavate piimatoodete ülejääkidega on minimaalne (vt punktid 70–71).

4. soovitusÜhise põllumajanduspoliitika „tervisekontrolli” raames kutsutakse komisjoni üles võtma arvesse kõik kontrollikoja auditi leiud.Piima ühise turukorralduse ja piimakvootide korra võimalike muutuste arvestamisel tuleks keskenduda järgmisele:





  —

ette nähtud ülemineku- ja sellega kaasnevad meetmed piirkondades, kus domineerivad ikka veel väiketootjad;

| — | vajadus tagada uute liikmesriikide piimatootjatele stabiilne õigusraamistik ja selged väljavaated, mis julgustavad neid tegema olulisi investeeringuid, et tagada oma tegevuse elujõulisus. |
| --- | --- |

—

vajadus tagada uute liikmesriikide piimatootjatele stabiilne õigusraamistik ja selged väljavaated, mis julgustavad neid tegema olulisi investeeringuid, et tagada oma tegevuse elujõulisus.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 5. juuni 2008. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

---

(1)  Piimakvoodiaasta või kvoodiaasta on 12-kuuline ajavahemik alates 1. aprillist kuni 31. märtsini.

1

(2)  Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1788/2003, millega kehtestatakse tasu piima- ja piimatootesektoris (ELT L 270, 21.10.2003, lk 123).

2

(3)  Nende liikmesriikide suhtes kohaldati riiklikke baaskogused alates 1. maist 2004, kuid kohustus kehtestada individuaalsed baaskogused jõustus alles 1. aprillil 2005.

3

(4)  Määruse (EÜ) nr 1788/2003 I lisa, punkt g.

4

(5)  Määruse (EÜ) nr 1788/2003 artikli 1 lõige 4.

5

(6)  1. aprill 2005 – 31. märts 2006 Poolas ja Sloveenias.

6

(7)  Vaata eelkõige Euroopa Komisjoni taotlusel teostatud A. Pouliqueni uurimust „Compétitivité
  et revenus agricoles dans les secteurs agro-alimentaires des PECO”, INRA, oktoober 2001.

7

Compétitivité

et revenus agricoles dans les secteurs agro-alimentaires des PECO

(8)  Nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antava maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1). Maaelu arengu plaani kohaselt peab iga liikmesriik andma osalise elatustalupidamise määratluse, mis põhineb mitmetel kriteeriumidel: ettevõtte miinimum/maksimumsuurus, turustatava toodangu osa ja/või abikõlblike ettevõtete tulu tase.

8

(9)  Vaata osutatud A. Pouliqueni uurimust, lk 41–45.

9

(10)  Nõukogu 16. juuni 1992. aasta direktiiv 92/46/EMÜ, milles on sätestatud tervishoiu eeskirjad toorpiima, kuumutatud piima, piimal põhinevate toodete tootmise ja turustamise kohta (EÜT L 268, 14.9.1992, lk 1).

10

(11)  Balti riikide puhul jäeti välja 1999. aasta andmed Venemaa majanduskriisist tuleneva katkestuse tõttu.

11

(12)  Määruse (EÜ) nr 1788/2003 artikli 1 lõige 4.

12

(13)  Komisjoni 22. juuni 2006. aasta määrus (EÜ) nr 927/2006 nõukogu määruse (EÜ) nr 1788/2003 artikli 1 lõikes 4 sätestatud restruktureerimise erireservi vabastamise kohta (ELT L 170, 23.6.2006, lk 12).

13

(14)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1788/2003 artikli 6 lõike 1 teisele lõigule esitati alus tarnete ja otseturustuse baaskoguste arvutamiseks I lisa tabelis f.

14

(15)  Ungaris määrati tootjatele 23 201,4 tonnine ülejääk ehk 1,3 % riiklikest tarnete baaskogustest kvoodiaasta 2004–2005 alguses. Slovakkias ületasid kvoodiaastaks 2004–2005 määratud tarnekvoodid riikliku baaskoguse 10 348,4 tonni ehk 1 % võrra.

15

(16)  Komisjoni 27. oktoobri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1611/2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 832/2006, millega kehtestatakse 2005/2006. aastaks nõukogu määruse (EÜ) nr 1788/2003 I lisas kindlaksmääratud tootmiskvootide jaotus tarnete ja otseturustamise vahel (ELT L 299, 28.10.2006, lk 13).

16

(17)  Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1788/2003 artikli 6 lõikega 2 ja 8 peaks Slovakkia teavitama komisjoni tootjate taotlusel lõplikult ümberarvestatud kogused.

17

(18)  Nimetatud hinnang põhineb kvoodita tootjate arvul (2004–2005) ja piimalehmade keskmisel toodangul (2005), eeldades, et kvoodita tootjatel on keskmiselt 1,5 lehma.

18

(19)  1. jaanuari 2005. aasta andmed (Põllumajandusteabe ja maaettevõtluse keskus).

19

(20)  Allikas: Vastastikune eksperthinnang – Evaluation Mission on Milk in the Slovak Republic, lõpparuanne, põllumajanduse peadirektoraat ja laienemise peadirektoraat, 2003.

20

Allikas:

Evaluation Mission on Milk in the Slovak Republic

(21)  Komisjoni 30. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 595/2004, milles sätestatakse piima- ja piimatootesektoris makse kehtestamist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1788/2003 rakenduseeskirjad (ELT L 94, 31.3.2004, lk 22).

21

(22)  Poola ja Sloveenia puhul enne 1. septembrit 2005.

22

(23)  Määruse (EÜ) nr 595/2004 artikli 27 lõige 3.

23

(24)  1988. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 5.33–5.38 (EÜT C 312, 12.12.1989).

24

1992. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 2.17–2.19 (EÜT C 309, 16.11.1993).

1993. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 2.10–2.59 (EÜT C 327, 24.11.1994).

Eriaruanded nr 2/87 (EÜT C 266, 5.10.1987), 4/93 (EÜT C 12, 15.1.1994) ja 6/2001 (EÜT C 305, 30.10.2001).

(25)  Määruse (EÜ) nr 1788/2003 artikli 15 lõige 2.

25

(26)  Slovakkia Vabariigi põllumajandusministeeriumi 25. novembri 2002. aasta määrus nr 2953/2002–100 lisa 2 punkt III. Nimetatud süsteemi kohaselt kärpis makseasutus nende piimatootjate tarnekvoote, kes kasutasid oma kvootidest ära alla 90 % ajavahemikul 2003–2004. Lisaks arvutati kasutuse protsent kogukvoodi alusel (tarned + otseturustus), isegi kui seda oleks pidanud iga kvoodi arvutama eraldi.

26

(27)  Määruse (EÜ) nr 1788/2003 artikli 15 lõige 3.

27

(28)  Määruse (EÜ) nr 1788/2003 artikli 6 lõige 2.

28

(29)  Määruse (EÜ) nr 595/2004 artikli 7 lõige 2.

29

(30)  Määruse (EÜ) nr 595/2004 artiklid 18–22.

30

(31)  Tootjatele, kes turustavad kvoodita piima, võidakse määrata suur rahaline trahv, juhul kui ületatakse riiklik baaskogus (tarned või otseturustus). Sellisel juhul vastab ületatud kogus tootja poolt turustatud kogustele kokku ja maksu tuleb kohaldada kõigi kvoodiaasta jooksul tarnitud või otseturustuse teel müüdud koguste suhtes.

31

(32)  Määruse (EÜ) nr 595/2004 artikli 19 lõige 2.

32

(33)  Määruse (EÜ) nr 595/2004 artikkel 21.

33

(34)  Audiitorid leidsid 755 kõrvalekallet kvoodiaastal 2005–2006. Põllumajandusministeerium korraldas juurdluse 12 toimiku kohta ja ei kohaldatud ühtegi sanktsiooni.

34

(35)  Maksuga seonduvaid kehtivaid süsteeme ei auditeeritud, kuna piimakvootide kohaldamise esimesel kvoodiaastal (2004–2005) ei kasutatud ära riiklikke baaskoguseid. Seoses maksudega, mida olid Tšehhi Vabariik, Küpros ja Poola kohustatud maksma kvoodiaasta 2005–2006 eest, siis auditeerimise ajal ei olnud andmed veel kättesaadavad.

35

(36)  Riiklik baaskogus otseturustuse puhul: 2 780 863 kg, deklareeritud kogus kokku: 2 780 862 kg.

36

(37)  Allikas: Euroopa Komisjon, piima ja piimatoodete halduskomitee, küsimustikud kvartali kohta (märts 2008).

37

Allikas:

(38)  Agenda 2000, köide II, KOM(97) lõplik, 15. juuli 1997.

38

(39)  Liikmesriigid liigitati vastavalt nende seisule võrreldes kvoodiaasta 2004–2005 riiklike baaskoguste määramise (41 %) või kasutuse (31 %) keskmise määraga. Halvad tulemused = määrad on alla 50 % keskmisest määrast. Keskmised tulemused = määrad on keskmise määra –50 % ja keskmise määra +50 % vahel. Head tulemused = määrad on üle keskmise määra +50 %.

39

Halvad tulemused

Keskmised tulemused

Head tulemused

---

KOMISJONI VASTUS

KOKKUVÕTE

1. mail 2004 jõustus 10 uues liikmesriigis piimakvootide süsteem. Kuigi kõik ei läinud alguses sujuvalt, võib tulemust üldiselt pidada väga positiivseks, arvestades, kui raske ülesanne oli laienemine uute liikmesriikide jaoks. Kasvuraskused on kahe esimese kvoodiaasta jooksul lahenenud ja vajaduse korral võetakse puuduste suhtes järelmeetmeid kontrollimenetluste kaudu.

| IV. | Komisjon kasutas talle esitatud andmeid ja tema hinnangud olid aluseks nõukogu otsusele, millega määrati kindlaks igale uuele liikmesriigile eraldatud kvoodid.
  Otseturustuskvootide puhul oli komisjon nii piirav kui võimalik, kasutades objektiivsetel kriteeriumidel põhinevat hinnangumeetodit. Näiteks hinnati omatarbeks tootmist põllumajandusettevõttes elavate inimeste ja vasikate arvu põhjal. Neid hinnanguid võib pidada mõistlikeks ja neid rakendati ühtmoodi kõigis liikmesriikides. |
| --- | --- |

IV.

Komisjon kasutas talle esitatud andmeid ja tema hinnangud olid aluseks nõukogu otsusele, millega määrati kindlaks igale uuele liikmesriigile eraldatud kvoodid.

Otseturustuskvootide puhul oli komisjon nii piirav kui võimalik, kasutades objektiivsetel kriteeriumidel põhinevat hinnangumeetodit. Näiteks hinnati omatarbeks tootmist põllumajandusettevõttes elavate inimeste ja vasikate arvu põhjal. Neid hinnanguid võib pidada mõistlikeks ja neid rakendati ühtmoodi kõigis liikmesriikides.

| V. | Ülemäärane tarnekvootide määramine leidis aset kahel korral: Ungaris ja Slovakkias.
  Mõlema juhtumiga on tegeletud: Slovakkia juhtumiga 2004/05. kvoodiaasta jooksul ja Ungari juhtumiga 2005/06. kvoodiaasta jooksul. |
| --- | --- |

V.

Ülemäärane tarnekvootide määramine leidis aset kahel korral: Ungaris ja Slovakkias.

Mõlema juhtumiga on tegeletud: Slovakkia juhtumiga 2004/05. kvoodiaasta jooksul ja Ungari juhtumiga 2005/06. kvoodiaasta jooksul.

| VI. | Komisjon uuris süsteemselt liikmesriikide vastuvõetud rakendusmeetmeid ja vastas aastatel 2004–2006 mitmetele liikmesriikide küsimustele kas kirjalikult või kord kahe nädala jooksul toimunud halduskomitee kohtumiste raames. Lisaks võttis komisjon kontrollikoja tähelepanekute suhtes järelmeetmeid ja hoidis silma peal olukorra paranemisel ja sündmustel pärast 2004. ja 2005. aastal toimunud kohapealseid auditeid korraldatud kahepoolsetel kohtumistel vastavalt oma raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlustele. Viimased kontrollkäigud võimaldavad kontrollida neid aastaid ja liikmesriike, mida kontrollikoda peab kõige suuremal määral enda poolt avastatud puudustest ohustatuks. Senini pole finantskorrektsioone vajalikuks peetud. |
| --- | --- |

VI.

Komisjon uuris süsteemselt liikmesriikide vastuvõetud rakendusmeetmeid ja vastas aastatel 2004–2006 mitmetele liikmesriikide küsimustele kas kirjalikult või kord kahe nädala jooksul toimunud halduskomitee kohtumiste raames. Lisaks võttis komisjon kontrollikoja tähelepanekute suhtes järelmeetmeid ja hoidis silma peal olukorra paranemisel ja sündmustel pärast 2004. ja 2005. aastal toimunud kohapealseid auditeid korraldatud kahepoolsetel kohtumistel vastavalt oma raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlustele. Viimased kontrollkäigud võimaldavad kontrollida neid aastaid ja liikmesriike, mida kontrollikoda peab kõige suuremal määral enda poolt avastatud puudustest ohustatuks. Senini pole finantskorrektsioone vajalikuks peetud.

| VII. | Komisjon on seisukohal, et ühenduse õigusest on kinni peetud ja riigireservi haldamisel on kehtivaid sätteid järgitud. Vaata vastused punktidele 35–39 ja 44–47. |
| --- | --- |

VII.

Komisjon on seisukohal, et ühenduse õigusest on kinni peetud ja riigireservi haldamisel on kehtivaid sätteid järgitud. Vaata vastused punktidele 35–39 ja 44–47.

| VIII. | Komisjon on soovitusega nõus ja märgib, et mitmetel juhtudel komisjon juba võtab oma raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlustes meetmeid vastavalt kontrollikoja tähelepanekutele. 2007. aasta juulis saatis komisjon liikmesriikidele küsimustiku ja sai struktuuride kohta täiendavat teavet, mis hõlmas tootjate arvu ja kvoodi suurust tootja kohta.
  Komisjoni jaoks on kõige tähtsamad andmed seotud piimakogustega, mille ostjad või üksiktootjad on deklareerinud otseturustamiseks asjaomases liikmesriigis. Kokkuvõte neist andmetest esitati juba küsimustikus, mis määruse (EÜ) nr 595/2004 artikli 26 alusel saadetakse komisjonile igal aastal enne 1. septembrit. |
| --- | --- |

VIII.

Komisjon on soovitusega nõus ja märgib, et mitmetel juhtudel komisjon juba võtab oma raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlustes meetmeid vastavalt kontrollikoja tähelepanekutele. 2007. aasta juulis saatis komisjon liikmesriikidele küsimustiku ja sai struktuuride kohta täiendavat teavet, mis hõlmas tootjate arvu ja kvoodi suurust tootja kohta.

Komisjoni jaoks on kõige tähtsamad andmed seotud piimakogustega, mille ostjad või üksiktootjad on deklareerinud otseturustamiseks asjaomases liikmesriigis. Kokkuvõte neist andmetest esitati juba küsimustikus, mis määruse (EÜ) nr 595/2004 artikli 26 alusel saadetakse komisjonile igal aastal enne 1. septembrit.

| IX. | 2007. aastal ja 2008. aasta alguses teostaski komisjon kohapealseid kontrolle nendes kolmes liikmesriigis, mida kontrollikoda mainis. Seejärel kontrolliti ka varasemaid ja jooksvaid aastaid. |
| --- | --- |

IX.

2007. aastal ja 2008. aasta alguses teostaski komisjon kohapealseid kontrolle nendes kolmes liikmesriigis, mida kontrollikoda mainis. Seejärel kontrolliti ka varasemaid ja jooksvaid aastaid.

RIIKLIKE PIIRKOGUSTE (RIIKLIKE KVOOTIDE) MÄÄRAMINE

| 19. | Komisjon nõustub kontrollikojaga andmete küsimuses ja nendib, et tema läbirääkimismeetod oli hästi ette valmistatud ja põhines võimalikult objektiivsetel kriteeriumidel ning selle eesmärk oli piirata algseid ülehinnatud taotlusi. |
| --- | --- |

19.

Komisjon nõustub kontrollikojaga andmete küsimuses ja nendib, et tema läbirääkimismeetod oli hästi ette valmistatud ja põhines võimalikult objektiivsetel kriteeriumidel ning selle eesmärk oli piirata algseid ülehinnatud taotlusi.

| 20. | Komisjoni hindamismetoodikat võib pidada mõistlikuks. Tänu sellele metoodikale vähendati uute liikmesriikide (v.a Poola) algseid taotlusi, mida algul hinnati 1,5 miljonile tonnile, komisjonile läbirääkimiste alustamiseks vastuvõetava tasemeni, milleks oli 0,83 miljonit tonni. Nõukogus toimunud läbirääkimistel oli teemaks suurusjärk 1 miljon tonni.
  Kooskõlas kontrollikoja selgitustega tähendas hilisem ümberkorraldusprotsess ka huvi kadumist otseturustuse suhtes. Olles teadlikud ümberkorraldusvajadusest ja vajadusest anda liikmesriikidele vabadus hallata oma baaskoguseid, tunnustas ministrite nõukogu 18. septembril 2006 võimalust arvestada otseturustuseks ettenähtud baaskogused (allesjäänud kasutamata kogused riigi varudes) ümber tarneteks ettenähtud baaskogusteks 2006/07. kvoodiaasta raames (nõukogu määrus 1406/2006). |
| --- | --- |

20.

Komisjoni hindamismetoodikat võib pidada mõistlikuks. Tänu sellele metoodikale vähendati uute liikmesriikide (v.a Poola) algseid taotlusi, mida algul hinnati 1,5 miljonile tonnile, komisjonile läbirääkimiste alustamiseks vastuvõetava tasemeni, milleks oli 0,83 miljonit tonni. Nõukogus toimunud läbirääkimistel oli teemaks suurusjärk 1 miljon tonni.

Kooskõlas kontrollikoja selgitustega tähendas hilisem ümberkorraldusprotsess ka huvi kadumist otseturustuse suhtes. Olles teadlikud ümberkorraldusvajadusest ja vajadusest anda liikmesriikidele vabadus hallata oma baaskoguseid, tunnustas ministrite nõukogu 18. septembril 2006 võimalust arvestada otseturustuseks ettenähtud baaskogused (allesjäänud kasutamata kogused riigi varudes) ümber tarneteks ettenähtud baaskogusteks 2006/07. kvoodiaasta raames (nõukogu määrus 1406/2006).

| 21. | Paljud Poola otseturustuskvoodi saanud tootjad loobusid sellest hiljem ja seetõttu suurenes riigi reserv vastavalt. |
| --- | --- |

21.

Paljud Poola otseturustuskvoodi saanud tootjad loobusid sellest hiljem ja seetõttu suurenes riigi reserv vastavalt.

| 22. | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 595/2004 peavad kõigepealt järelmeetmeid võtma liikmesriikide pädevad ametiasutused. |
| --- | --- |

22.

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 595/2004 peavad kõigepealt järelmeetmeid võtma liikmesriikide pädevad ametiasutused.

| 24.–25. | Vastavalt ühinemislepingus sätestatule otsustas komisjon vabastada asjaomaste liikmesriikide ümberkorraldusreservi pärast seda, kui aruandes oli küsimust põhjalikult analüüsitud.
  Kõnealuses analüüsis kasutas komisjon liikmesriikide esitatud andmeid ja hindas nihet omatarbeks tootmiselt turu jaoks tootmisele kahe kriteeriumi alusel: suundumused turustatud koguste ja omatarbeks tootmise vallas. |
| --- | --- |

24.–25.

Vastavalt ühinemislepingus sätestatule otsustas komisjon vabastada asjaomaste liikmesriikide ümberkorraldusreservi pärast seda, kui aruandes oli küsimust põhjalikult analüüsitud.

Kõnealuses analüüsis kasutas komisjon liikmesriikide esitatud andmeid ja hindas nihet omatarbeks tootmiselt turu jaoks tootmisele kahe kriteeriumi alusel: suundumused turustatud koguste ja omatarbeks tootmise vallas.

| 26. | Oma aruandes märkis komisjon omatarbimise vähenemist aastatel 2000–2005 kõigis asjaomastes riikides, v.a Leedus, kus omatarbimise vähenemist registreeriti vahemikus 2002–2005.
  Tšehhi Vabariigis suurenes turule orienteeritud tootmine 0,8 % ajavahemikus 2000–2004 ja 3,7 % ajavahemikus 2004–2005.
  Läti ja Slovakkia puhul ei ole märkimisväärseid erinevusi andmetes, mida komisjon kogus ühinemisläbirääkimiste ajal ja mis esitati ümberkorraldusreservi aruannetes.
  Peamised hinnatud kriteeriumid olid muutused omatarbeks toodetud ja turustatud koguste osakaalus. |
| --- | --- |

26.

Oma aruandes märkis komisjon omatarbimise vähenemist aastatel 2000–2005 kõigis asjaomastes riikides, v.a Leedus, kus omatarbimise vähenemist registreeriti vahemikus 2002–2005.

Tšehhi Vabariigis suurenes turule orienteeritud tootmine 0,8 % ajavahemikus 2000–2004 ja 3,7 % ajavahemikus 2004–2005.

Läti ja Slovakkia puhul ei ole märkimisväärseid erinevusi andmetes, mida komisjon kogus ühinemisläbirääkimiste ajal ja mis esitati ümberkorraldusreservi aruannetes.

Peamised hinnatud kriteeriumid olid muutused omatarbeks toodetud ja turustatud koguste osakaalus.

| 28. | Võttes arvesse tootmist kahel esimesel kvoodiaastal ehk aastatel 2004–2005 (ainult 11 kuud) ja aastatel 2005–2006, ei kujutanud ülemäärane kvootide määramine erilist ohtu, mis oleks kaasa toonud riigikvoodi kiire täitumise. Seda ohtu ei ilmnenudki. Ungaris kasutati tarnekvoodist 82 % 2004.–2005. kvoodiaastal ning 86 % 2005.–2006. kvoodiaastal.
  Slovakkia näitajad olid 2004.–2005. aasta kvoodiaasta puhul 87 % ja 2005.–2006. aasta kvoodiaasta puhul 97 %. |
| --- | --- |

28.

Võttes arvesse tootmist kahel esimesel kvoodiaastal ehk aastatel 2004–2005 (ainult 11 kuud) ja aastatel 2005–2006, ei kujutanud ülemäärane kvootide määramine erilist ohtu, mis oleks kaasa toonud riigikvoodi kiire täitumise. Seda ohtu ei ilmnenudki. Ungaris kasutati tarnekvoodist 82 % 2004.–2005. kvoodiaastal ning 86 % 2005.–2006. kvoodiaastal.

Slovakkia näitajad olid 2004.–2005. aasta kvoodiaasta puhul 87 % ja 2005.–2006. aasta kvoodiaasta puhul 97 %.

| 30. | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1788/2003 artiklile 6 nõustus komisjon 2005. aasta veebruaris saadetud ümberarvestustaotlustega kõigi liikmesriikide puhul, k.a Slovakkia. Slovakkia puhul mõistis komisjon hiljem, olles saanud Slovakkia ametiasutustelt täiendavat teavet, kasutatud meetodi sobimatust.
  Olles teadlik ümberkorraldusvajadusest ja vajadusest lubada liikmesriikidel hallata oma baaskoguseid vastavalt vajadusele, võttis nõukogu 18. septembril 2006 kasutusele võimaluse kanda riigi reservis kasutamata jäänud otseturustuskvoodid ajavahemikul 2006/2007 üle tarnekvootideks (nõukogu määrus (EÜ) nr 1406/2006). |
| --- | --- |

30.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1788/2003 artiklile 6 nõustus komisjon 2005. aasta veebruaris saadetud ümberarvestustaotlustega kõigi liikmesriikide puhul, k.a Slovakkia. Slovakkia puhul mõistis komisjon hiljem, olles saanud Slovakkia ametiasutustelt täiendavat teavet, kasutatud meetodi sobimatust.

Olles teadlik ümberkorraldusvajadusest ja vajadusest lubada liikmesriikidel hallata oma baaskoguseid vastavalt vajadusele, võttis nõukogu 18. septembril 2006 kasutusele võimaluse kanda riigi reservis kasutamata jäänud otseturustuskvoodid ajavahemikul 2006/2007 üle tarnekvootideks (nõukogu määrus (EÜ) nr 1406/2006).

3. selgitus, 4. lõik

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 595/2004 peavad kõigepealt järelmeetmeid võtma liikmesriikide pädevad ametiasutused.

KORRA KEHTESTAMINE JA HALDAMINE

| 35. | Tähtsaimad teabeallikad olid riikide seadused, mille liikmesriigid peavad komisjonile esitama nende vastuvõtmisele järgneva kuu jooksul. Seda tegid kõik liikmesriigid, kaasa arvatud Poola, Sloveenia ja Malta. See oli acquis’ rakendamise järelevalve tähtsaim osa. |
| --- | --- |

35.

Tähtsaimad teabeallikad olid riikide seadused, mille liikmesriigid peavad komisjonile esitama nende vastuvõtmisele järgneva kuu jooksul. Seda tegid kõik liikmesriigid, kaasa arvatud Poola, Sloveenia ja Malta. See oli acquis’ rakendamise järelevalve tähtsaim osa.

| 37. | Määruse (EÜ) nr 1788/2003 artikli 5 punktis f määratletud tarne mõiste ei viita otseselt ei piima müügile ega tasuta üleandmisele piimatootjatelt kokkuostjatele. Kokkuostja mõiste määratluses artikli 5 punktis e on jällegi sätestatud, et kokkuostjad „ostavad” tootjatelt piima. Sellega kooskõlas viidatakse Leedu määratlustes, et tootja müüb piima kokkuostjale. Kui komisjon palus tagada, et igasugune piima üleandmine tootjalt ostjale tuleb kvoote silmas pidades deklareerida, vastasid Leedu ametiasutused, et kuna määratluse kohaselt kokkuostja „ostab” tootjalt piima, ei saa tootjad piima kokkuostjatele tasuta loovutada ega teegi seda.
  Leedu ametiasutused kinnitasid, et kõik tarned (sh ka tasuta tarned) on deklareeritud. |
| --- | --- |

37.

Määruse (EÜ) nr 1788/2003 artikli 5 punktis f määratletud tarne mõiste ei viita otseselt ei piima müügile ega tasuta üleandmisele piimatootjatelt kokkuostjatele. Kokkuostja mõiste määratluses artikli 5 punktis e on jällegi sätestatud, et kokkuostjad „ostavad” tootjatelt piima. Sellega kooskõlas viidatakse Leedu määratlustes, et tootja müüb piima kokkuostjale. Kui komisjon palus tagada, et igasugune piima üleandmine tootjalt ostjale tuleb kvoote silmas pidades deklareerida, vastasid Leedu ametiasutused, et kuna määratluse kohaselt kokkuostja „ostab” tootjalt piima, ei saa tootjad piima kokkuostjatele tasuta loovutada ega teegi seda.

Leedu ametiasutused kinnitasid, et kõik tarned (sh ka tasuta tarned) on deklareeritud.

| 38. | Sätted, mis tekitasid küsimusi Ungari kooperatiivide puhul, võimaldavad piimakooperatiivil esitada taotluse, et pädevad ametiasutused käsitleksid kooperatiivi liikmete individuaalseid baaskoguseid ühe üldkvoodina, mille haldamine on kooperatiivi ülesanne. Seetõttu kantakse kvoodiregistrisse üks kvoot ühe juriidilise isiku nimel, kelleks on kooperatiiv. Lisaks sätestatakse, et kooperatiiv võtab seejärel oma liikmete nimel enda kanda kõik kvoodimääruste alusel tootjate suhtes kehtestatud kohustused. Komisjon on arvamusel, et selline kord ei hõlma maksukogumise seisukohast mingeid riske. Asjaolu, et teatud liiki Ungari kooperatiivid võivad liikmete individuaalkvoodid kokku liita ilma kvootide omandiõigusi üle andmata, on väga sarnane osaliste GAEC-ühenduste (Groupement Agricole d'Exploitation en Commun) olukorrale Prantsusmaal, nagu nähtub niisuguste ühenduste kirjeldusest kohtujuristi kohtuasja C-15/95 käsitlevate järelduste punktis nr 45. Euroopa Kohus kiitis oma nimetatud juhtumit käsitlevas otsuses heaks teatavat liiki ühendused piima tootmiseks piimakvootide süsteemi raames (näiteks nagu osalised GAEC-ühendused). |
| --- | --- |

38.

Sätted, mis tekitasid küsimusi Ungari kooperatiivide puhul, võimaldavad piimakooperatiivil esitada taotluse, et pädevad ametiasutused käsitleksid kooperatiivi liikmete individuaalseid baaskoguseid ühe üldkvoodina, mille haldamine on kooperatiivi ülesanne. Seetõttu kantakse kvoodiregistrisse üks kvoot ühe juriidilise isiku nimel, kelleks on kooperatiiv. Lisaks sätestatakse, et kooperatiiv võtab seejärel oma liikmete nimel enda kanda kõik kvoodimääruste alusel tootjate suhtes kehtestatud kohustused. Komisjon on arvamusel, et selline kord ei hõlma maksukogumise seisukohast mingeid riske. Asjaolu, et teatud liiki Ungari kooperatiivid võivad liikmete individuaalkvoodid kokku liita ilma kvootide omandiõigusi üle andmata, on väga sarnane osaliste GAEC-ühenduste (Groupement Agricole d'Exploitation en Commun) olukorrale Prantsusmaal, nagu nähtub niisuguste ühenduste kirjeldusest kohtujuristi kohtuasja C-15/95 käsitlevate järelduste punktis nr 45. Euroopa Kohus kiitis oma nimetatud juhtumit käsitlevas otsuses heaks teatavat liiki ühendused piima tootmiseks piimakvootide süsteemi raames (näiteks nagu osalised GAEC-ühendused).

| 39. | Tootja-kokkuostja staatusest tulenevaid mis tahes riske saab arvesse võtta tootjate ja kokkuostjate kontrollimisega kaasnevas riskianalüüsis. On selge, et tootjana registreeritakse osapool kvoodiomanikuna ja kokkuostjana kiidetakse ta heaks vastavalt tavapärasele menetlusele. Teda võib kontrollida mõlemas rollis mis tahes kvoodiperioodis.
  Keelata tootjal tegutseda kokkuostjana ja vastupidi oleks liiga karm. Selline keelamine välistaks näiteks oma toodangut töötlevate piimatootjate tegevuse laiendamise teistelt tootjatelt saadud koguste võrra. Lisaks on vanades liikmesriikides tootjad-kokkuostjad juba olemas ega põhjusta mingeid vastuolusid piimakvootide süsteemiga. |
| --- | --- |

39.

Tootja-kokkuostja staatusest tulenevaid mis tahes riske saab arvesse võtta tootjate ja kokkuostjate kontrollimisega kaasnevas riskianalüüsis. On selge, et tootjana registreeritakse osapool kvoodiomanikuna ja kokkuostjana kiidetakse ta heaks vastavalt tavapärasele menetlusele. Teda võib kontrollida mõlemas rollis mis tahes kvoodiperioodis.

Keelata tootjal tegutseda kokkuostjana ja vastupidi oleks liiga karm. Selline keelamine välistaks näiteks oma toodangut töötlevate piimatootjate tegevuse laiendamise teistelt tootjatelt saadud koguste võrra. Lisaks on vanades liikmesriikides tootjad-kokkuostjad juba olemas ega põhjusta mingeid vastuolusid piimakvootide süsteemiga.

| 42. | Komisjoni poolt 2007. aastal korraldatud mitmete kahepoolsete kohtumiste ja kohapealsete auditite tulemused näitavad, et kontrollikoja tõstatatud kvooditehinguid käsitlevaid küsimusi ja kriitikat esimeste rakendusaastate kohta on arvestatud ja võetud on sellekohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

42.

Komisjoni poolt 2007. aastal korraldatud mitmete kahepoolsete kohtumiste ja kohapealsete auditite tulemused näitavad, et kontrollikoja tõstatatud kvooditehinguid käsitlevaid küsimusi ja kriitikat esimeste rakendusaastate kohta on arvestatud ja võetud on sellekohaseid meetmeid.

| 43. | Mis tahes võimalik oht ühenduse eelarvele tekkis esimesel rakendusaastal, mil võis kehtestada lisamaksu, s.o 2005/2006. aastal. Komisjon korraldas 2007. aastal kaks kohapealset auditit kahes liikmesriigis, kus finantsoht oli kõige suurem (s.t riikliku piimakvoodi ületamine või ületamise oht). Kuna raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlus hõlmab tagasiulatuvalt kaht aastat, kattis audit ka 2005/06. kvoodiaastat. Lisaks kujutasid komisjoni 2005. aastal teostatud teiste auditite raames toimunud kahepoolsed kohtumised endast suurepärast võimalust arutada kontrollikoja järeldusi piimakvootide kohta ja jälgida edasist sündmuste kulgu. 2008. aasta alguses teostati veel üks audit kolmandas uues liikmesriigis, kes kvooti ületas, ning audit hõlmab ka 2005/06. kvoodiaastat. |
| --- | --- |

43.

Mis tahes võimalik oht ühenduse eelarvele tekkis esimesel rakendusaastal, mil võis kehtestada lisamaksu, s.o 2005/2006. aastal. Komisjon korraldas 2007. aastal kaks kohapealset auditit kahes liikmesriigis, kus finantsoht oli kõige suurem (s.t riikliku piimakvoodi ületamine või ületamise oht). Kuna raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlus hõlmab tagasiulatuvalt kaht aastat, kattis audit ka 2005/06. kvoodiaastat. Lisaks kujutasid komisjoni 2005. aastal teostatud teiste auditite raames toimunud kahepoolsed kohtumised endast suurepärast võimalust arutada kontrollikoja järeldusi piimakvootide kohta ja jälgida edasist sündmuste kulgu. 2008. aasta alguses teostati veel üks audit kolmandas uues liikmesriigis, kes kvooti ületas, ning audit hõlmab ka 2005/06. kvoodiaastat.

| 45. | Komisjon soovitas uutel liikmesriikidel esimesel ühinemisjärgsel perioodil tootmises mitte kasutada õigust kanda kasutamata baaskogused riigi reservi, kui tootja ei tooda vähemalt 70 % oma kvoodist 12kuulise ajavahemiku jooksul. Kuna ühinemiskuupäev oli 1. mai 2004, ei saanud uute liikmesriikide tootjad kvooti kasutada kogu eeskirjadega ettenähtud 12kuulise võrdlusperioodi jooksul, seega poleks vähendamistel usaldusväärset õiguslikku alust.
  Eesti ja Slovakkia ametiasutused väitsid, et vastavalt nende ühinemiseelsetele sätetele oli nende tootjate suhtes alates 1. aprillist 2004 kohaldatud vähendamisklauslit, mis hõlmab kogu 12kuulist perioodi, mille suhtes nende toodangumahtu hinnati. Komisjon kinnitas, et sellise juhul oli neil õigus vähendusi teha, tingimusel et ühinemiseelseid kõrgemaid tootmismäärasid alandatakse, et ei peaks vähendusi tegema võrdlusaastal 2004/05, mil ei saavutatud 70 % piiri.
  Joonealuses märkuses nr 26 viidatakse asjaolule, et Slovakkia Vabariik võttis vähenduste aluseks 70 % baasmäärast kõrgema piirmäära ja arvutas välja kogukvoodi, kuigi tarnete ja otseturustuse kvoodid oleks tulnud arvutada eraldi. Need vähendused hõlmasid ühinemiseelset võrdlusaastat 2003/04 ja seetõttu nende puhul ühinemisjärgseid regulatiivpiiranguid ei kohaldatud. |
| --- | --- |

45.

Komisjon soovitas uutel liikmesriikidel esimesel ühinemisjärgsel perioodil tootmises mitte kasutada õigust kanda kasutamata baaskogused riigi reservi, kui tootja ei tooda vähemalt 70 % oma kvoodist 12kuulise ajavahemiku jooksul. Kuna ühinemiskuupäev oli 1. mai 2004, ei saanud uute liikmesriikide tootjad kvooti kasutada kogu eeskirjadega ettenähtud 12kuulise võrdlusperioodi jooksul, seega poleks vähendamistel usaldusväärset õiguslikku alust.

Eesti ja Slovakkia ametiasutused väitsid, et vastavalt nende ühinemiseelsetele sätetele oli nende tootjate suhtes alates 1. aprillist 2004 kohaldatud vähendamisklauslit, mis hõlmab kogu 12kuulist perioodi, mille suhtes nende toodangumahtu hinnati. Komisjon kinnitas, et sellise juhul oli neil õigus vähendusi teha, tingimusel et ühinemiseelseid kõrgemaid tootmismäärasid alandatakse, et ei peaks vähendusi tegema võrdlusaastal 2004/05, mil ei saavutatud 70 % piiri.

Joonealuses märkuses nr 26 viidatakse asjaolule, et Slovakkia Vabariik võttis vähenduste aluseks 70 % baasmäärast kõrgema piirmäära ja arvutas välja kogukvoodi, kuigi tarnete ja otseturustuse kvoodid oleks tulnud arvutada eraldi. Need vähendused hõlmasid ühinemiseelset võrdlusaastat 2003/04 ja seetõttu nende puhul ühinemisjärgseid regulatiivpiiranguid ei kohaldatud.

| 46. | 2005.–2006. aasta oli Poolas esimene kvoodiaasta, mil kvootide tühistamine täieliku tegevusetuse korral muutus kohustuslikuks, v.a vääramatu jõu või nõuetekohase põhjenduse korral. Ajavahemikuks 2004/05 ei olnud Poola kohustatud individuaalkvoote eraldama, seega ei saanud tal ka olla kohustust kõnealusel aastal alakasutamise korral kvoote tühistada. Kontrollikoja kriitika, mis käsitleb mittekohustusliku tühistamise vastaste kaebuste positiivseid tulemusi või selliste kaebuste menetlemise suhtes kohaldatavaid reegleid, ei ole asjakohane selles suhtes, kuidas Poola ühenduse piimakvootide süsteemi kohaldab.
  Kontrollikoja kirjeldatud menetlus, mis on seotud 3 900 Poola tootjaga, on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1788/2003 artikli 15 lõigetega 1 ja 3. |
| --- | --- |

46.

2005.–2006. aasta oli Poolas esimene kvoodiaasta, mil kvootide tühistamine täieliku tegevusetuse korral muutus kohustuslikuks, v.a vääramatu jõu või nõuetekohase põhjenduse korral. Ajavahemikuks 2004/05 ei olnud Poola kohustatud individuaalkvoote eraldama, seega ei saanud tal ka olla kohustust kõnealusel aastal alakasutamise korral kvoote tühistada. Kontrollikoja kriitika, mis käsitleb mittekohustusliku tühistamise vastaste kaebuste positiivseid tulemusi või selliste kaebuste menetlemise suhtes kohaldatavaid reegleid, ei ole asjakohane selles suhtes, kuidas Poola ühenduse piimakvootide süsteemi kohaldab.

Kontrollikoja kirjeldatud menetlus, mis on seotud 3 900 Poola tootjaga, on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1788/2003 artikli 15 lõigetega 1 ja 3.

| 47. | Vastavalt kontrollikoja enese varasemale tähelepanekule on liikmesriikidel oma baaskoguste haldamisel suhteliselt palju vabadust vastavalt oma majanduslikele või sotsiaalsetele eesmärkidele. Nimetatud õiguse kasutamist reguleerib nõukogu määruse (EÜ) nr 1788/2003 artikkel 7, mille kohaselt võivad liikmesriigid eraldada riigi reservist tootjatele kvoote „võttes aluseks komisjonile edastatavad objektiivsed kriteeriumid”. |
| --- | --- |

47.

Vastavalt kontrollikoja enese varasemale tähelepanekule on liikmesriikidel oma baaskoguste haldamisel suhteliselt palju vabadust vastavalt oma majanduslikele või sotsiaalsetele eesmärkidele. Nimetatud õiguse kasutamist reguleerib nõukogu määruse (EÜ) nr 1788/2003 artikkel 7, mille kohaselt võivad liikmesriigid eraldada riigi reservist tootjatele kvoote „võttes aluseks komisjonile edastatavad objektiivsed kriteeriumid”.

4. selgitus, 1. lõik

Vastavalt liikmesriikide tegevusvabadusele eelistab Poola süsteem tootmist laiendavaid olemasolevaid tootjaid uutele tootjatele. Poola ametiasutuste esitatud õigusaktide kohaselt eeldab olemasolevatele tootjatele riigi reservist kvootide eraldamine dokumenteeritud tõestust, et müük on eelmise kvoodiaastaga võrreldes kasvanud. Eraldatavad kvoodid määratakse kindlaks laienenud ettevõtte keskmist aastamüüki aluseks võtva matemaatilise tehtega. Eraldatav kvoot on seetõttu vastavuses tegeliku dokumenteeritud müügiga kindlal ajavahemikul ega ületa seega kogust, mida on vaja kõnealuse toetusesaaja tootmisvõimsuse katmiseks. Selle süsteemi objektiivsust ei saa ilmselt kahtluse alla seada.

2. lõik

Komisjon on seisukohal, et tootmismaht ja -võimsus on objektiivsed kriteeriumid, mille alusel otsustada riigi reservile juurdepääsu üle.

3. lõik

Olles teadlik ümberkorraldusvajadusest ja vajadusest lubada liikmesriikidel hallata oma baaskoguseid vastavalt vajadusele, võttis nõukogu 18. septembril 2006 kasutusele võimaluse arvestada riigi reservis kasutamata jäänud otseturustuskvoodid kvoodiaastaks 2006/07 ümber tarnekvootideks (nõukogu määrus (EÜ) nr 1406/2006). See kehtib ka punkti nr 49 suhtes.

| 51. | Toote rasvasisalduse määra iga konkreetse tootja puhul võib kindlaks määrata ainult tootja piimakvoodi piires. Seetõttu on vältimatu, et ilma kvoodita tarneid teostavate tootjate puhul ei ole kindlaks määratud toote rasvasisalduse määra, mille alusel nende tarneid võiks suurendada või vähendada. |
| --- | --- |

51.

Toote rasvasisalduse määra iga konkreetse tootja puhul võib kindlaks määrata ainult tootja piimakvoodi piires. Seetõttu on vältimatu, et ilma kvoodita tarneid teostavate tootjate puhul ei ole kindlaks määratud toote rasvasisalduse määra, mille alusel nende tarneid võiks suurendada või vähendada.

| 52. | Üldiselt ei vaheta „otseturustuselt” tarnetele üle minevad tootjad oma karja. Selle tulemusel on nende piimalehmad ikka sama tõugu ja toodavad sama kvaliteediga piima. Seetõttu tundub asjakohane rakendada komisjoni määruse (EÜ) nr 595/2004 artikli 7 lõikes 2 sätestatud erandit.
  Leedu ametiasutuste vastus näitas, kui rangelt analüüsitakse piima rasvasisaldust referentsmäärade kehtestamisel ja üleminekul tarnetele.
  Vältimaks ohtu, et referentsmäärad süsteemi kohaldamise alguses kindlaks määratud väärtusest kõrvale kalduksid, on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1788/2003 artikli 9 lõikega 5 ette nähtud kohandamismehhanism referentsrasvasisalduse uueks kindlakstegemiseks juhul, kui rasvasisaldus tõuseb rohkem kui 0,1 g/kg võrra. |
| --- | --- |

52.

Üldiselt ei vaheta „otseturustuselt” tarnetele üle minevad tootjad oma karja. Selle tulemusel on nende piimalehmad ikka sama tõugu ja toodavad sama kvaliteediga piima. Seetõttu tundub asjakohane rakendada komisjoni määruse (EÜ) nr 595/2004 artikli 7 lõikes 2 sätestatud erandit.

Leedu ametiasutuste vastus näitas, kui rangelt analüüsitakse piima rasvasisaldust referentsmäärade kehtestamisel ja üleminekul tarnetele.

Vältimaks ohtu, et referentsmäärad süsteemi kohaldamise alguses kindlaks määratud väärtusest kõrvale kalduksid, on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1788/2003 artikli 9 lõikega 5 ette nähtud kohandamismehhanism referentsrasvasisalduse uueks kindlakstegemiseks juhul, kui rasvasisaldus tõuseb rohkem kui 0,1 g/kg võrra.

KONTROLLID

| 53. | Komisjon peab kontrollide teostamist samuti oluliseks, kuid rõhutab, et kontrollikoja uuritud esimesel rakendusaastal olid finantsriskid äärmiselt madalad, sest riiklike baaskoguste ületamine oli ebatõenäoline, sest neid kohaldati vaid 11 kuud (1.5.2004–31.3.2005). |
| --- | --- |

53.

Komisjon peab kontrollide teostamist samuti oluliseks, kuid rõhutab, et kontrollikoja uuritud esimesel rakendusaastal olid finantsriskid äärmiselt madalad, sest riiklike baaskoguste ületamine oli ebatõenäoline, sest neid kohaldati vaid 11 kuud (1.5.2004–31.3.2005).

| 54. | Komisjoni kahepoolsed lepingud asjaomaste liikmesriikidega ja hiljutised kohapealsed kontrollid Poolas ja Tšehhi Vabariigis näitasid, et kontrollikoja järeldusi on arvesse võetud ja parandusi on tehtud ning tehakse ka edaspidi. |
| --- | --- |

54.

Komisjoni kahepoolsed lepingud asjaomaste liikmesriikidega ja hiljutised kohapealsed kontrollid Poolas ja Tšehhi Vabariigis näitasid, et kontrollikoja järeldusi on arvesse võetud ja parandusi on tehtud ning tehakse ka edaspidi.

| 55. | Kokkuostjate juures teostatakse kontrolle nende iga-aastase kokkuostudeklaratsiooni alusel ja seetõttu on kõige parem neid korraldada pärast sellise deklaratsiooni koostamist. |
| --- | --- |

55.

Kokkuostjate juures teostatakse kontrolle nende iga-aastase kokkuostudeklaratsiooni alusel ja seetõttu on kõige parem neid korraldada pärast sellise deklaratsiooni koostamist.

| 56. | On loogiline, et kokkuostjaid käsitleva kontrolliplaani saab koostada ainult kvoodiaasta lõpus, sest see põhineb kokkuostjate deklaratsioonidel. Tootjate ja transportijate puhul on komisjon nõus, et liiga hilised kontrolliplaanid takistavad korralikku kontrolli.
  Ungari ametiasutused selgitasid, et kõiki kokkuostjaid kontrolliti 2004/05. aastal, kuid riskikriteeriumid võeti kasutusele järgnevaid aastaid silmas pidades.
  Slovakkia selgitas, et mingis vormis riskianalüüs oli olemas juba 2005/06. aastal ning alates 2006/07. aastast kasutatakse punktidel põhinevat süsteemi. Alates 2007. aasta aprillist on kontrolliosakonda loodud sõltumatu riskianalüüsiüksus. |
| --- | --- |

56.

On loogiline, et kokkuostjaid käsitleva kontrolliplaani saab koostada ainult kvoodiaasta lõpus, sest see põhineb kokkuostjate deklaratsioonidel. Tootjate ja transportijate puhul on komisjon nõus, et liiga hilised kontrolliplaanid takistavad korralikku kontrolli.

Ungari ametiasutused selgitasid, et kõiki kokkuostjaid kontrolliti 2004/05. aastal, kuid riskikriteeriumid võeti kasutusele järgnevaid aastaid silmas pidades.

Slovakkia selgitas, et mingis vormis riskianalüüs oli olemas juba 2005/06. aastal ning alates 2006/07. aastast kasutatakse punktidel põhinevat süsteemi. Alates 2007. aasta aprillist on kontrolliosakonda loodud sõltumatu riskianalüüsiüksus.

| 57. | Raske on teha riskianalüüsi valdkonnas, mida pole varem kontrollitud ja mille riskid pole veel teada. Komisjoni kahepoolsed arutelud ja audit näitavad, et riskianalüüs ja kontrolliplaanide tegemine on viimastel aastatel olnud läbimõeldum. Näiteks Tšehhi Vabariigis muudeti riskianalüüs ametlikuks 2005/06. aastast.
  Poola ametiasutused teostavad piimatootjaid käsitleva riskianalüüsi kvoodiaasta lõpus. Kontrolli käigus tehakse kindlaks (mais koostatud) tarnedeklaratsiooni täielikkus ja usaldusväärsus ning seega on mõistlik teostada riskianalüüs pärast kvoodiaasta lõppu. Poolas avaldati kontrolliplaan 2006. aasta septembris ja 2005/06. kvoodiaasta kontroll pidi lõpule viidama 30. septembriks 2007. Raamatupidamise kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus leidis kinnitust, et 2006/07. kvoodiaasta kontrollid põhinesid riskianalüüsil. Lisaks leidis kinnitust, et 2004/05. ja 2005/06. kvoodiaasta kontrollid teostati, kuid need ei põhinenud eelneval riskianalüüsil. |
| --- | --- |

57.

Raske on teha riskianalüüsi valdkonnas, mida pole varem kontrollitud ja mille riskid pole veel teada. Komisjoni kahepoolsed arutelud ja audit näitavad, et riskianalüüs ja kontrolliplaanide tegemine on viimastel aastatel olnud läbimõeldum. Näiteks Tšehhi Vabariigis muudeti riskianalüüs ametlikuks 2005/06. aastast.

Poola ametiasutused teostavad piimatootjaid käsitleva riskianalüüsi kvoodiaasta lõpus. Kontrolli käigus tehakse kindlaks (mais koostatud) tarnedeklaratsiooni täielikkus ja usaldusväärsus ning seega on mõistlik teostada riskianalüüs pärast kvoodiaasta lõppu. Poolas avaldati kontrolliplaan 2006. aasta septembris ja 2005/06. kvoodiaasta kontroll pidi lõpule viidama 30. septembriks 2007. Raamatupidamise kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus leidis kinnitust, et 2006/07. kvoodiaasta kontrollid põhinesid riskianalüüsil. Lisaks leidis kinnitust, et 2004/05. ja 2005/06. kvoodiaasta kontrollid teostati, kuid need ei põhinenud eelneval riskianalüüsil.

| 58. | Komisjon nõustub, et kontrollisüsteem peaks hõlmama kõiki piimatootjaid. Komisjon on kontrollkäikude ja kahepoolsete kontaktide käigus taotlenud liikmesriikidelt kõigi piimatootjate hõlmamist riskianalüüsiga, sõltumata sellest, kas nad toodavad kvoodi alusel.
  Kvoodita piima tarnimine ei ole määrusega vastuolus ja väga väikeste tootjate puhul ei saa finantsrisk olla suur. Otseturustuse osa tarnekvootides on enamikul juhtudel märkimisväärselt väiksem kui 3 %. |
| --- | --- |

58.

Komisjon nõustub, et kontrollisüsteem peaks hõlmama kõiki piimatootjaid. Komisjon on kontrollkäikude ja kahepoolsete kontaktide käigus taotlenud liikmesriikidelt kõigi piimatootjate hõlmamist riskianalüüsiga, sõltumata sellest, kas nad toodavad kvoodi alusel.

Kvoodita piima tarnimine ei ole määrusega vastuolus ja väga väikeste tootjate puhul ei saa finantsrisk olla suur. Otseturustuse osa tarnekvootides on enamikul juhtudel märkimisväärselt väiksem kui 3 %.

| 59. | Ka komisjon soovitab tungivalt kontrollikoja kirjeldatud ristkontrolle, kuigi piimakvoote käsitlevates õigusaktides seda ei nõuta. |
| --- | --- |

59.

Ka komisjon soovitab tungivalt kontrollikoja kirjeldatud ristkontrolle, kuigi piimakvoote käsitlevates õigusaktides seda ei nõuta.

| 60. | Komisjon tunnistab, et korralik kontroll kõige sobivamal ajal on oluline. Kontrollkäikude ja kahepoolsete kontaktide käigus on liikmesriikidele meenutatud, et tootjaid tuleb vähemalt osaliselt kontrollida kvoodiaasta jooksul. 2005.–2006. kvoodiaastal kontrollisid Leedu ametiasutused tootjaid ja transpordiettevõtteid kvoodiaasta jooksul.
  Ungari ei kontrollinud 2004.–2005. ja 2005.–2006. kvoodiaastal tootjaid aasta sees, vaid pärast kvoodiaasta lõppu. Kuid 2006.–2007. aastat kontrolliti kvoodiaasta jooksul. |
| --- | --- |

60.

Komisjon tunnistab, et korralik kontroll kõige sobivamal ajal on oluline. Kontrollkäikude ja kahepoolsete kontaktide käigus on liikmesriikidele meenutatud, et tootjaid tuleb vähemalt osaliselt kontrollida kvoodiaasta jooksul. 2005.–2006. kvoodiaastal kontrollisid Leedu ametiasutused tootjaid ja transpordiettevõtteid kvoodiaasta jooksul.

Ungari ei kontrollinud 2004.–2005. ja 2005.–2006. kvoodiaastal tootjaid aasta sees, vaid pärast kvoodiaasta lõppu. Kuid 2006.–2007. aastat kontrolliti kvoodiaasta jooksul.

Punkt 61, kolmas lõik

Poola ametiasutused olid kontrollikoja soovitusega nõus ja nõustusid alates augustist 2006 lisama kontrolliaruannetele töölehed.

Poola ametiasutuste järelevalve- ja karistusmenetlust käsitletakse komisjoni raamatupidamise kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames, mis hõlmab kõnealust aastat ja on praegu käimas.

Punkt 61, neljas lõik

Kuigi sellise teabe säilitamine võib olla kasulik teatud tingimustes, näiteks kohandades riskianalüüsi kriteeriume järgmise aastaga, ei ole see õigusaktides sätestatud.

Komisjon annab liikmesriikidele sellekohased soovitused.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| 73. | Otseturustuskvootide puhul oli komisjon nii piirav kui võimalik, kasutades objektiivsetel kriteeriumidel põhinevat hinnangumeetodit. Neid hinnanguid peetakse mõistlikuks ja rakendatakse ühtmoodi kõigis liikmesriikides.
  Tänu sellele metoodikale vähendati uute liikmesriikide (v.a Poola) algseid taotlusi, mida algul hinnati 1,5 miljonile tonnile, komisjonile läbirääkimiste alustamiseks vastuvõetava tasemeni, milleks oli 0,73 miljonit tonni. Nõukogus arutusel olnud maht oli suurusjärgus 1 miljon tonni. |
| --- | --- |

73.

Otseturustuskvootide puhul oli komisjon nii piirav kui võimalik, kasutades objektiivsetel kriteeriumidel põhinevat hinnangumeetodit. Neid hinnanguid peetakse mõistlikuks ja rakendatakse ühtmoodi kõigis liikmesriikides.

Tänu sellele metoodikale vähendati uute liikmesriikide (v.a Poola) algseid taotlusi, mida algul hinnati 1,5 miljonile tonnile, komisjonile läbirääkimiste alustamiseks vastuvõetava tasemeni, milleks oli 0,73 miljonit tonni. Nõukogus arutusel olnud maht oli suurusjärgus 1 miljon tonni.

| 74. | Vastavalt ühinemislepingus sätestatule otsustas komisjon vabastada asjaomaste liikmesriikide ümberkorraldusreservi pärast seda, kui aruandes oli küsimust põhjalikult analüüsitud. Liikmesriikide esitatud statistilisi andmeid on kasutatud ja ristkontrollitud. Ristkontrollid teostati aruandes ja kvoote käsitlevas küsimustikus (määruse (EÜ) nr 595/2004 artikli 26 lõige 1) esitatud andmete vahel ning aruandes esitatud statistika ja Eurostati ning ZMP statistika vahel. Vaata vastuseid punktidele 24–25.
  Mis tahes võimalik oht ühenduse eelarvele tekkis esimesel rakendusaastal, mil võis kehtestada lisamaksu, s.o 2005/2006. aastal. Komisjon korraldas 2007. aastal kaks kohapealset auditit kahes liikmesriigis, kus finantsoht oli kõige suurem (s.t riikliku piimakvoodi ületamine või ületamise oht). Kuna raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlus hõlmab tagasiulatuvalt kaht aastat, kattis audit ka 2005/06. kvoodiaastat. Lisaks kujutasid komisjoni 2005. aastal teostatud teiste auditite raames toimunud kahepoolsed kohtumised endast suurepärast võimalust arutada kontrollikoja järeldusi piimakvootide kohta ja jälgida sündmuste edasist kulgu. 2008. aasta alguses teostati veel üks audit kolmandas uues liikmesriigis, kes kvooti ületas, ning audit hõlmab ka 2005/06. kvoodiaastat. |
| --- | --- |

74.

Vastavalt ühinemislepingus sätestatule otsustas komisjon vabastada asjaomaste liikmesriikide ümberkorraldusreservi pärast seda, kui aruandes oli küsimust põhjalikult analüüsitud. Liikmesriikide esitatud statistilisi andmeid on kasutatud ja ristkontrollitud. Ristkontrollid teostati aruandes ja kvoote käsitlevas küsimustikus (määruse (EÜ) nr 595/2004 artikli 26 lõige 1) esitatud andmete vahel ning aruandes esitatud statistika ja Eurostati ning ZMP statistika vahel. Vaata vastuseid punktidele 24–25.

Mis tahes võimalik oht ühenduse eelarvele tekkis esimesel rakendusaastal, mil võis kehtestada lisamaksu, s.o 2005/2006. aastal. Komisjon korraldas 2007. aastal kaks kohapealset auditit kahes liikmesriigis, kus finantsoht oli kõige suurem (s.t riikliku piimakvoodi ületamine või ületamise oht). Kuna raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlus hõlmab tagasiulatuvalt kaht aastat, kattis audit ka 2005/06. kvoodiaastat. Lisaks kujutasid komisjoni 2005. aastal teostatud teiste auditite raames toimunud kahepoolsed kohtumised endast suurepärast võimalust arutada kontrollikoja järeldusi piimakvootide kohta ja jälgida sündmuste edasist kulgu. 2008. aasta alguses teostati veel üks audit kolmandas uues liikmesriigis, kes kvooti ületas, ning audit hõlmab ka 2005/06. kvoodiaastat.

1. soovitus

2. lõik

Komisjon saatis juulis 2007 laiali kvootide rakendamist käsitleva küsimustiku, et koguda statistilisi andmeid otseturustuse ja tarnetega tegelevate tootjate arvu ja suuruse kohta.

Kuigi järelevalve ümberkorraldusprotsessi üle on kasulik teabe saamiseks tootmisahela kohta, ei ole see nii oluline kvoodisüsteemist tulenevate kohustuste jälgimise seisukohast.

| 75. | 1) | Ülemäärast tarnekvootide määramist tuli ette kahes liikmesriigis. Kvoodid viidi asjaomaste kogumahtudega vastavusse esimesel perioodil (Slovakkia) ja teise perioodi jooksul (Ungari). Kumbki asjaomastest liikmesriikidest ei registreerinud tarnekvooti ületavaid koguseid. |
| --- | --- | --- |

75.

1)

Ülemäärast tarnekvootide määramist tuli ette kahes liikmesriigis. Kvoodid viidi asjaomaste kogumahtudega vastavusse esimesel perioodil (Slovakkia) ja teise perioodi jooksul (Ungari). Kumbki asjaomastest liikmesriikidest ei registreerinud tarnekvooti ületavaid koguseid.

| 6) | Leedu ametiasutused kinnitasid, et kõik tarned (sh ka tasuta tarned) on deklareeritud. |
| --- | --- |

6)

Leedu ametiasutused kinnitasid, et kõik tarned (sh ka tasuta tarned) on deklareeritud.

| 7) | Kooperatiivide kvoodid Ungaris on ühenduse kohtupraktikaga kooskõlas ega kujuta ohtu maksu kogumisele. |
| --- | --- |

7)

Kooperatiivide kvoodid Ungaris on ühenduse kohtupraktikaga kooskõlas ega kujuta ohtu maksu kogumisele.

| 8) | Komisjon on seisukohal, et mistahes tootja-kokkuostja staatusega seonduvaid riske tuleb arvesse võtta kontrollimenetluse osaks olevas riskihinnangus. |
| --- | --- |

8)

Komisjon on seisukohal, et mistahes tootja-kokkuostja staatusega seonduvaid riske tuleb arvesse võtta kontrollimenetluse osaks olevas riskihinnangus.

| 9) | Vastavalt üksikasjalikele selgitustele komisjoni vastuses punktile 47 ja 4. selgitusele on komisjon seisukohal, et riigi reservide kasutamisel ei toimunud rikkumisi. |
| --- | --- |

9)

Vastavalt üksikasjalikele selgitustele komisjoni vastuses punktile 47 ja 4. selgitusele on komisjon seisukohal, et riigi reservide kasutamisel ei toimunud rikkumisi.

| 10) | Komisjoni korraldatud mitmete kahepoolsete kohtumiste ja kohapealsete auditite tulemused näitavad, et kontrollikoja tõstatatud kvooditehinguid käsitlevaid küsimusi ja kriitikat esimeste rakendusaastate kohta on arvesse võetud ja võetud on sellekohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

10)

Komisjoni korraldatud mitmete kahepoolsete kohtumiste ja kohapealsete auditite tulemused näitavad, et kontrollikoja tõstatatud kvooditehinguid käsitlevaid küsimusi ja kriitikat esimeste rakendusaastate kohta on arvesse võetud ja võetud on sellekohaseid meetmeid.

| 11) | Komisjoni poolt korraldatud mitmete kahepoolsete kohtumiste ja kohapealsete auditite tulemused näitavad, et kontrollikoja tõstatatud kvooditehinguid käsitlevaid küsimusi ja kriitikat esimeste rakendusaastate kohta on arvestatud ja võetud on sellekohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

11)

Komisjoni poolt korraldatud mitmete kahepoolsete kohtumiste ja kohapealsete auditite tulemused näitavad, et kontrollikoja tõstatatud kvooditehinguid käsitlevaid küsimusi ja kriitikat esimeste rakendusaastate kohta on arvestatud ja võetud on sellekohaseid meetmeid.

| 12) | Algusaastate kasvuraskustest on üle saadud, sest liikmesriigid on teinud märkimisväärseid parandusi. |
| --- | --- |

12)

Algusaastate kasvuraskustest on üle saadud, sest liikmesriigid on teinud märkimisväärseid parandusi.

| 13) | Nagu on selgitatud komisjoni vastuses punktile 56, on liikmesriigid olukorda parandanud. |
| --- | --- |

13)

Nagu on selgitatud komisjoni vastuses punktile 56, on liikmesriigid olukorda parandanud.

| 14) | Komisjon tunnistab, et korralik kontroll kõige sobivamal ajal on oluline. Liikmesriigid on olukorda parandanud. |
| --- | --- |

14)

Komisjon tunnistab, et korralik kontroll kõige sobivamal ajal on oluline. Liikmesriigid on olukorda parandanud.

| 15) | Ungarile ja teistele asjaomastele liikmesriikidele on meenutatud, et tootjaid ja transportijaid tuleb vähemalt osaliselt kontrollida kvoodiaasta jooksul. Liikmesriigid on pärast seda olukorda parandanud. |
| --- | --- |

15)

Ungarile ja teistele asjaomastele liikmesriikidele on meenutatud, et tootjaid ja transportijaid tuleb vähemalt osaliselt kontrollida kvoodiaasta jooksul. Liikmesriigid on pärast seda olukorda parandanud.

| 16) | Komisjon on teostanud järelevalvet liikmesriikide puhul tõstatatud küsimuste üle ning kinnitab, et kontrollikoja järeldustele järgnevatel aastatel on olukorda parandatud. |
| --- | --- |

16)

Komisjon on teostanud järelevalvet liikmesriikide puhul tõstatatud küsimuste üle ning kinnitab, et kontrollikoja järeldustele järgnevatel aastatel on olukorda parandatud.

| 76. | Ette tulnud probleemid on uue süsteemi kasutuselevõtul loomulikud. Komisjon on siiski seisukohal, et probleemidega, millele kontrollikoda osutas seoses esimeste rakendusaastatega, mil oht ühenduse eelarvet rahaliselt mõjutada oli väike, on tegeletud ja võetud on parandusmeetmeid. Olukorra üle teostatakse järelevalvet raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames, seda ka kontrollikoja uuritavate kvoodiaastate puhul ning eelkõige neis liikmesriikides, kus kvoodi ületamine on ilmne või tõenäoline. |
| --- | --- |

76.

Ette tulnud probleemid on uue süsteemi kasutuselevõtul loomulikud. Komisjon on siiski seisukohal, et probleemidega, millele kontrollikoda osutas seoses esimeste rakendusaastatega, mil oht ühenduse eelarvet rahaliselt mõjutada oli väike, on tegeletud ja võetud on parandusmeetmeid. Olukorra üle teostatakse järelevalvet raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames, seda ka kontrollikoja uuritavate kvoodiaastate puhul ning eelkõige neis liikmesriikides, kus kvoodi ületamine on ilmne või tõenäoline.

2. soovitus

1. lõik

Komisjon on järelevalvet teostanud nii kahepoolsete kohtumiste kui ka raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames korraldatud kohapealsete kontrollkäikude kaudu.

4. joonise punkt 1: Ungaris ja Slovakkias määratud ülemäärased tarnekvoodid on parandatud.

4. joonise punkt 10: Riigireservi kasutamine Poolas ja Leedus põhines objektiivsetel kriteeriumidel ega ole seetõttu diskrimineeriv.

2. lõik

Komisjon nõustub kontrollikoja tähelepanekutega ning lubab neid veelgi enam rõhutada.

3. lõik

Komisjon on juba teinud ettepaneku vähendada määruse (EÜ) nr 595/2004 21 artikli 2 lõikes sätestatud kontrollide intensiivsust, olles eelnevalt konsulteerinud piima- ja piimatooteturu korralduskomiteega. Kuni 5 000 kg tootvate tootjate puhul on nõue kontrollida 1 protsenti tootjatest. Komisjoni määrust (EÜ) nr 228/2008 (1) kohaldatakse alates 2007/08. kvoodiaastast.

5. lõik

Selliste tavade kasutamist ergutatakse juhtudel, kui see on võimalik. Sageli pole see praktiline, sest kaasatud on eri talitused, kellel on erinevad pädevused ja tehniline oskusteave jne.

3. soovitus

Kvoote ei pea eraldama kõigile tootjatele. Komisjon on siiski nõus, et arvestust tuleb pidada kogu turustatava piima üle.

4. soovitus

1. lõik

„Tervisekontrolli” abil on võimalik kontrollida, kas kvoodi suurust tuleb kohandada või on vaja teha tehnilisi muudatusi enne 2015. aastat, mil süsteem lõppeb. Eesmärk on, et üleminek toimuks enne 2015. aastat võimalikult läbipaistvalt ja lihtsalt.

1. alapunkt

Liikmesriikidel on kvootide ülekandmise korraldamisel piisavalt tegutsemisruumi. See võimaldab kasutada nende olukorraga sobivaimat ümberkorraldusviisi. Näiteks võivad nad otsustada rakendada ümberkorraldusprogrammi vastavalt määruse (EÜ) nr 1788/2003 artikli 18 punktile a.

2. alapunkt

Komisjon püüab teha nõukogule ettepaneku täpse raamistiku kohta, mille kohaselt kvoote järk-järgult suurendatakse kuni nende kaotamiseni 2015. aastal. Sellega tagatakse tootjatele selge arusaam nende tulevikust ning aktiivsed tootjad saavad oma tegevust edasi arendada.

---

(1)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 228/2008, 13. märts 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 595/2004 seoses piima tarnete ja otseturustamise kontrollide intensiivsusega (ELT L 70, 14.3.2008, lk 7).

---