# Europeiska unionens C 185/2008

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 185 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 51 årgången22 juli 2008 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 185

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

51 årgången22 juli 2008

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Revisionsrätten |
| 2008/C 185/01 | Särskild rapport nr 4/2008 om genomförandet av mjölkkvoter i de medlemsstater som anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004 samt kommissionens svar | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Revisionsrätten

2008/C 185/01

Särskild rapport nr 4/2008 om genomförandet av mjölkkvoter i de medlemsstater som anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004 samt kommissionens svar

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Revisionsrätten

| 22.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 185/1

---

SÄRSKILD RAPPORT nr 4/2008

om genomförandet av mjölkkvoter i de medlemsstater som anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004 samt kommissionens svar

(i enlighet med artikel 248.4 andra stycket i EG-fördraget)

(2008/C 185/01)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

FÖRKORTNINGAR

| I–IX | SAMMANFATTNING |
| --- | --- |

I–IX

| 1–7 | INLEDNING |
| --- | --- |

1–7

| 1–4 | Allmänt |
| --- | --- |

1–4

| 5–7 | Syftet med revisionen och revisionsmetod |
| --- | --- |

5–7

| 8–14 | SÄRSKILDA PRODUKTIONSSTRUKTURER |
| --- | --- |

8–14

| 8–9 | Många olika småjordbruk strax efter övergången |
| --- | --- |

8–9

| 10–11 | Utvidgningen innebar att antalet mjölkproducenter i EU tredubblades medan produktionen endast ökade med knappt 20 % |
| --- | --- |

10–11

| 12–14 | Produktionsenheterna blir större men strukturerna är fortfarande olikartade |
| --- | --- |

12–14

| 15–26 | FASTSTÄLLANDE AV NATIONELLA REFERENSKVANTITETER (NATIONELLA KVOTER) |
| --- | --- |

15–26

| 15 | Kommissionen använde sig av en harmoniserad metod |
| --- | --- |

15

| 16–17 | Tillförlitliga statistiska grunder för att fastställa nationella referenskvantiteter för leverans |
| --- | --- |

16–17

| 18–19 | Uppgifter om direktförsäljning var svåra att beräkna |
| --- | --- |

18–19

| 20–22 | Den direktförsäljning som deklareras av producenterna är systematiskt lägre än alla statistiska uppskattningar |
| --- | --- |

20–22

| 23–26 | Kommissionen frigjorde den särskilda omstruktureringsreserven på grundval av uppgifter som var svåra att kontrollera |
| --- | --- |

23–26

| 27–34 | TILLDELNING AV INDIVIDUELLA REFERENSKVANTITETER (INDIVIDUELLA KVOTER) |
| --- | --- |

27–34

| 27 | Olika referensperioder i medlemsstaterna på grund av anslutningsakterna |
| --- | --- |

27

| 28–30 | Inledande tilldelning av individuella kvoter för leveranser |
| --- | --- |

28–30

| 31 | Inledande tilldelning av individuella kvoter för direktförsäljning |
| --- | --- |

31

| 32–34 | De yrkesverksamma producenter som har fått en kvot motsvarar hälften av mjölkproducenterna |
| --- | --- |

32–34

| 35–52 | INFÖRANDE OCH FÖRVALTNING AV SYSTEMET |
| --- | --- |

35–52

| 35–39 | Antagande av gemenskapens regelverk |
| --- | --- |

35–39

| 40–43 | Systemen infördes av medlemsstaterna inom utsatt tid men är av ojämn kvalitet och kan förbättras |
| --- | --- |

40–43

| 44–46 | Påfyllningen av den nationella reserven: olika valmöjligheter i de olika medlemsstaterna |
| --- | --- |

44–46

| 47 | Användning av den nationella reserven: olika förfaranden |
| --- | --- |

47

| 48–49 | Storskalig omställning av outnyttjade referenskvantiteter för ”direktförsäljning” |
| --- | --- |

48–49

| 50–52 | Fetthalten i leveranserna: en viktig parameter som ibland förbigås |
| --- | --- |

50–52

| 53–61 | KONTROLLER |
| --- | --- |

53–61

| 55–59 | Medlemsstaternas planering av kontroller var sen och ofullständig |
| --- | --- |

55–59

| 60–61 | Kontrollerna genomfördes sent och var bristfälligt dokumenterade |
| --- | --- |

60–61

| 62–71 | RESULTAT EFTER DE FÖRSTA REGLERINGSÅREN |
| --- | --- |

62–71

| 62–66 | De nationella referenskvantiteterna för ”leveranser” har uppnåtts och de nationella referenskvantiteterna för ”direktförsäljning” har underutnyttjats |
| --- | --- |

62–66

| 67–69 | Omstruktureringen fortsätter i de nya medlemsstaterna |
| --- | --- |

67–69

| 70–71 | Utvidgningen har utökat de gränsöverskridande rörelserna utan att GOM för mjölk har destabiliserats |
| --- | --- |

70–71

| 72–80 | SLUTSATS OCH REKOMMENDATIONER |
| --- | --- |

72–80

| 73–74 | Förberedde och övervakade kommissionen utvidgningen av systemet med mjölkkvoter till de nya medlemsstaterna på ett effektivt sätt? |
| --- | --- |

73–74

| 75–76 | Har de nya medlemsstaterna skapat lämpliga strukturer för att administrera mjölkkvoterna? Följer förvaltningen och kontrollen av systemet gemenskapsbestämmelserna? |
| --- | --- |

75–76

| 77 | Omfattar systemet med mjölkkvoter all den mjölk som saluförs i de nya medlemsstaterna? |
| --- | --- |

77

| 78–80 | Vilket inflytande har införandet av kvoter haft på de nationella mjölksektorerna på ett övergripande plan? Vilken inverkan har utvidgningen haft på GOM för mjölk? |
| --- | --- |

78–80

Kommissionens svar

FÖRKORTNINGAR





  AIRBC (ŽŪIKBC)

| AIRBC (ŽŪIKBC) | The Agricultural Information and Rural Business Center (Litauen) Centrum för jordbruksinformation ochlandsbygdsföretag. |
| --- | --- |
| APA Slovakia | Agricultural Paying Agency, utbetalande organ för jordbruk i Slovakien. |
| ARR | Agencja Rynku Rolnego (Agricultural Market Agency), utbetalande organ för jordbruk i Polen. |
| ARSKTRP | Sloveniens utbetalande organ för jordbruks- och landsbygdsutveckling. |
| CVI | Ciltsdarba valsts inspekcija (National Inspectorate of Pedigree Breeding), kontrollorgan i Lettland. |
| CY | Cypern |
| CZ | Tjeckien |
| EE | Estland |
| GOM | gemensam organisation av marknaden |
| GUS | Główny Urząd Statystyczny, nationella statistikkontoret i Polen. |
| HU | Ungern |
| KSH | Központi Statisztikai Hivatal (centrala statistikkontoret i Ungern). |
| LDC | Lauksaimniecības Datu Centrs (Agricultural Data Center), organ för förvaltning för kvoter i Lettland. |
| LV | Lettland |
| LT | Lituaen |
| MT | Malta |
| MVH | Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (Agricultural and Rural Development Agency), utbetalande organ för jordbruks- och landsbygdsutveckling i Ungern. |
| NMA | Nacionalinė Mokėjimo Agentūra (utbetalande organ för jordbruk i Litauen). |
| CÖE | Central- och Östeuropa |
| PL | Polen |
| PRIA | Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (Estonian Agricultural Registers and Information Board), utbetalande organ och organ för förvaltning av mjölkkvoter i Estland. |
| SI | Slovenien |
| SK | Slovakien |
| SZIF | Státní zemědělský intervenční fond (State Agricultural Intervention Fund), utbetalande organ för jordbruk i Tjeckien. |
| ZMP | Zentrale Markt- und Preisberichtstelle für Erzeugnisse der Land-, Forst- und Ernährungswirtschaft |

The Agricultural Information and Rural Business Center (Litauen) Centrum för jordbruksinformation ochlandsbygdsföretag.

APA Slovakia

Agricultural Paying Agency, utbetalande organ för jordbruk i Slovakien.

ARR

Agencja Rynku Rolnego (Agricultural Market Agency), utbetalande organ för jordbruk i Polen.

ARSKTRP

Sloveniens utbetalande organ för jordbruks- och landsbygdsutveckling.

CVI

Ciltsdarba valsts inspekcija (National Inspectorate of Pedigree Breeding), kontrollorgan i Lettland.

CY

Cypern

CZ

Tjeckien

EE

Estland

GOM

gemensam organisation av marknaden

GUS

Główny Urząd Statystyczny, nationella statistikkontoret i Polen.

HU

Ungern

KSH

Központi Statisztikai Hivatal (centrala statistikkontoret i Ungern).

LDC

Lauksaimniecības Datu Centrs (Agricultural Data Center), organ för förvaltning för kvoter i Lettland.

LV

Lettland

LT

Lituaen

MT

Malta

MVH

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (Agricultural and Rural Development Agency), utbetalande organ för jordbruks- och landsbygdsutveckling i Ungern.

NMA

Nacionalinė Mokėjimo Agentūra (utbetalande organ för jordbruk i Litauen).

CÖE

Central- och Östeuropa

PL

Polen

PRIA

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (Estonian Agricultural Registers and Information Board), utbetalande organ och organ för förvaltning av mjölkkvoter i Estland.

SI

Slovenien

SK

Slovakien

SZIF

Státní zemědělský intervenční fond (State Agricultural Intervention Fund), utbetalande organ för jordbruk i Tjeckien.

ZMP

Zentrale Markt- und Preisberichtstelle für Erzeugnisse der Land-, Forst- und Ernährungswirtschaft

SAMMANFATTNING

| I. | När utvidgningen trädde i kraft den 1 maj 2004 förband sig de tio nya medlemsstaterna att tillämpa systemet med mjölkkvoter. Enligt detta system är medlemsstaterna skyldiga att respektera det tak för produktionen som var och en blir tilldelad för mjölkleveranser till mejerier och direktförsäljning till konsumenter, och om kvoterna överskrids utdöms en ekonomisk påföljd. |
| --- | --- |

I.

När utvidgningen trädde i kraft den 1 maj 2004 förband sig de tio nya medlemsstaterna att tillämpa systemet med mjölkkvoter. Enligt detta system är medlemsstaterna skyldiga att respektera det tak för produktionen som var och en blir tilldelad för mjölkleveranser till mejerier och direktförsäljning till konsumenter, och om kvoterna överskrids utdöms en ekonomisk påföljd.

| II. | Revisionsrätten granskade införandet av systemet med mjölkkvoter i de nya medlemsstaterna genom att genomföra kontroller på plats i åtta av dem och genom att grunda sig på en ingående analys av de uppgifter som kommissionen gjorde tillgängliga. |
| --- | --- |

II.

Revisionsrätten granskade införandet av systemet med mjölkkvoter i de nya medlemsstaterna genom att genomföra kontroller på plats i åtta av dem och genom att grunda sig på en ingående analys av de uppgifter som kommissionen gjorde tillgängliga.

| III. | Mjölksektorn i de nya medlemsstaterna har redan genomgått en radikal förvandling, och samma tendenser har synts överallt: minskning av kreatursbeståndet, större gårdar, stadig ökning av avkastningarna och en högre leveransnivå. Den ekonomiska utveckling som följde på övergången har dock inte hindrat att en viktig självförsörjande eller delvis självförsörjande jordbrukssektor finns kvar, som bidrar till att mildra effekterna av den strukturella arbetslösheten. |
| --- | --- |

III.

Mjölksektorn i de nya medlemsstaterna har redan genomgått en radikal förvandling, och samma tendenser har synts överallt: minskning av kreatursbeståndet, större gårdar, stadig ökning av avkastningarna och en högre leveransnivå. Den ekonomiska utveckling som följde på övergången har dock inte hindrat att en viktig självförsörjande eller delvis självförsörjande jordbrukssektor finns kvar, som bidrar till att mildra effekterna av den strukturella arbetslösheten.

| IV. | I detta mycket specifika sammanhang uppskattades de kvoter som tilldelades de nya medlemsstaterna för leveranser till en nivå som låg nära de faktiska behoven, medan kvoterna för direktförsäljning däremot uppskattades alldeles för högt på grund av att de grundades på mycket ungefärliga statistiska uppgifter. |
| --- | --- |

IV.

I detta mycket specifika sammanhang uppskattades de kvoter som tilldelades de nya medlemsstaterna för leveranser till en nivå som låg nära de faktiska behoven, medan kvoterna för direktförsäljning däremot uppskattades alldeles för högt på grund av att de grundades på mycket ungefärliga statistiska uppgifter.

| V. | Vid tilldelningen av individuella kvoter till producenterna konstaterade revisionsrätten att alltför stora kvoter för leveranser tilldelades i två medlemsstater. Efter de två första regleringsåren kan man konstatera att ungefär hälften av mjölkgårdarna inte hade införlivats i systemet med mjölkkvoter. Detta är inte ett tecken på en oförmåga att införa systemet utan är mera en spegling av hur betydande den delvis självförsörjande jordbrukssektorn är. |
| --- | --- |

V.

Vid tilldelningen av individuella kvoter till producenterna konstaterade revisionsrätten att alltför stora kvoter för leveranser tilldelades i två medlemsstater. Efter de två första regleringsåren kan man konstatera att ungefär hälften av mjölkgårdarna inte hade införlivats i systemet med mjölkkvoter. Detta är inte ett tecken på en oförmåga att införa systemet utan är mera en spegling av hur betydande den delvis självförsörjande jordbrukssektorn är.

| VI. | Under föranslutningsperioden spelade kommissionen en viktig roll i förhandlingarna om fastställandet av nationella kvoter. När det gälller kommissionens åtgärder under perioden 2004–2006 konstaterade revisionsrätten vissa brister. |
| --- | --- |

VI.

Under föranslutningsperioden spelade kommissionen en viktig roll i förhandlingarna om fastställandet av nationella kvoter. När det gälller kommissionens åtgärder under perioden 2004–2006 konstaterade revisionsrätten vissa brister.

| VII. | Genomförandet av mjölkkvoter var en stor logistisk utmaning för de nya medlemsstaterna. I stort sett gjorde dessa stora ansträngningar för att få de administrativa systemen och kontrollsystemen operativa i tid. När revisionen genomfördes var dock systemen fortfarande av ojämn kvalitet och föranledde iakttagelser från revisionsrätten när det gällde förvaltningen av gemenskapens regelverk och av den nationella reserven, reglerna för omställning av kvoter samt planering och genomförande av kontroller. |
| --- | --- |

VII.

Genomförandet av mjölkkvoter var en stor logistisk utmaning för de nya medlemsstaterna. I stort sett gjorde dessa stora ansträngningar för att få de administrativa systemen och kontrollsystemen operativa i tid. När revisionen genomfördes var dock systemen fortfarande av ojämn kvalitet och föranledde iakttagelser från revisionsrätten när det gällde förvaltningen av gemenskapens regelverk och av den nationella reserven, reglerna för omställning av kvoter samt planering och genomförande av kontroller.

| VIII. | Det är rimligt att tro att merparten av de problem och brister som konstaterades hänger ihop med systemets inledningsfas. Det är kommissionens och medlemsstaternas sak att fortsätta se till att lämpliga korrigerande åtgärder vidtas. Dessutom är det mycket viktigt att kommissionen har tillgång till tillförlitliga och harmoniserade uppgifter för sin övervakning av hur systemet förvaltas och för att kunna utforma förslag om systemets framtid så att den kan uppskatta hur omfattande omstruktureringsprocessen verkligen är och verifiera de uppgifter som gäller direktförsäljning. |
| --- | --- |

VIII.

Det är rimligt att tro att merparten av de problem och brister som konstaterades hänger ihop med systemets inledningsfas. Det är kommissionens och medlemsstaternas sak att fortsätta se till att lämpliga korrigerande åtgärder vidtas. Dessutom är det mycket viktigt att kommissionen har tillgång till tillförlitliga och harmoniserade uppgifter för sin övervakning av hur systemet förvaltas och för att kunna utforma förslag om systemets framtid så att den kan uppskatta hur omfattande omstruktureringsprocessen verkligen är och verifiera de uppgifter som gäller direktförsäljning.

| IX. | Efter de två första regleringsåren fortsätter mjölksektorn i de nya medlemsstaterna att omstruktureras. Andelen leveranser av den totala mjölkproduktionen fortsätter att öka. De nationella kvoterna för leverans var nästan fyllda och överskreds till och med i Tjeckien, Cypern och Polen. Underutnyttjandet av kvoter för direktförsäljning minskade efter storskaliga omställningar av kvoter för direktförsäljning till kvoter för leveranser. Koncentrationen av produktionsenheterna sker i tid då mjölkpriserna stiger. Utvidgningen har lett till ett mer omfattande handelsutbyte utan att den europeiska marknaden har destabiliserats och utan budgetavvikelser. |
| --- | --- |

IX.

Efter de två första regleringsåren fortsätter mjölksektorn i de nya medlemsstaterna att omstruktureras. Andelen leveranser av den totala mjölkproduktionen fortsätter att öka. De nationella kvoterna för leverans var nästan fyllda och överskreds till och med i Tjeckien, Cypern och Polen. Underutnyttjandet av kvoter för direktförsäljning minskade efter storskaliga omställningar av kvoter för direktförsäljning till kvoter för leveranser. Koncentrationen av produktionsenheterna sker i tid då mjölkpriserna stiger. Utvidgningen har lett till ett mer omfattande handelsutbyte utan att den europeiska marknaden har destabiliserats och utan budgetavvikelser.

INLEDNING

Allmänt

| 1. | Systemet med mjölkkvoter har tillämpats i Europeiska unionen sedan regleringsåret för mjölk 1984–1985, och om lagstiftningen inte ändras kommer det att finnas kvar åtminstone fram till regleringsåret 2014–2015 (1). Det huvudsakliga målet med systemet är ”att minska obalansen mellan utbudet och efterfrågan på mjölk och mjölkprodukter samt de strukturella överskott som följer av denna obalans, och att på detta sätt uppnå större jämvikt på marknaden” (2). |
| --- | --- |

1.

Systemet med mjölkkvoter har tillämpats i Europeiska unionen sedan regleringsåret för mjölk 1984–1985, och om lagstiftningen inte ändras kommer det att finnas kvar åtminstone fram till regleringsåret 2014–2015 (1). Det huvudsakliga målet med systemet är ”att minska obalansen mellan utbudet och efterfrågan på mjölk och mjölkprodukter samt de strukturella överskott som följer av denna obalans, och att på detta sätt uppnå större jämvikt på marknaden” (2).

| 2. | Den 1 maj 2004 anslöt sig Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien till Europeiska unionen. Vid Europeiska rådet i Köpenhamn i december 2002 hade de nationella referenskvantiteter som ska tillämpas på mjölkproduktionen i de tio kandidatländerna fastställts. Systemet med mjölkkvoter trädde således i kraft fullt ut i de nya medlemsstaterna på anslutningsdagen med undantag av Polen och Slovenien som på begäran fick en förlängd tidsfrist för att fullständigt införa systemet (3). |
| --- | --- |

2.

Den 1 maj 2004 anslöt sig Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien till Europeiska unionen. Vid Europeiska rådet i Köpenhamn i december 2002 hade de nationella referenskvantiteter som ska tillämpas på mjölkproduktionen i de tio kandidatländerna fastställts. Systemet med mjölkkvoter trädde således i kraft fullt ut i de nya medlemsstaterna på anslutningsdagen med undantag av Polen och Slovenien som på begäran fick en förlängd tidsfrist för att fullständigt införa systemet (3).

| 3. | I villkoren för anslutningen föreskrivs även att alla nya medlemsstater, med undantag av Cypern och Malta, inrättar en särskild omstruktureringsreserv för mjölksektorn (4). Denna reserv kunde frigöras från och med den 1 april 2006 som komplement till omstruktureringen av den nationella mjölksektorn, särskilt ”omställningen från produktion för egenkonsumtion till produktion för marknaden” (5). |
| --- | --- |

3.

I villkoren för anslutningen föreskrivs även att alla nya medlemsstater, med undantag av Cypern och Malta, inrättar en särskild omstruktureringsreserv för mjölksektorn (4). Denna reserv kunde frigöras från och med den 1 april 2006 som komplement till omstruktureringen av den nationella mjölksektorn, särskilt ”omställningen från produktion för egenkonsumtion till produktion för marknaden” (5).

| 4. | Efter utvidgningen den 1 maj 2004 uppgick de nationella referenskvantiteterna till totalt 137,3 miljoner ton för de 25 medlemsstaterna. De tio nya medlemsstaterna förfogade tillsammans över 18,3 miljoner ton, det vill säga 13,3 % av gemenskapens totala antal ton (tabell 1).
  Tabell 1
  Inledande mjölkkvoter i de nya medlemsstaterna (1 maj 2004)









  (ton) |
| --- | --- |
| Medlemsstater | Leveranser | Direktförsäljning | Totalt | Särskilda reserven |
| Tjeckien | 2 613 239 | 68 904 | 2 682 143 | 55 788 |
| Estland | 537 188 | 87 365 | 624 483 | 21 885 |
| Cypern | 141 337 | 3 863 | 145 200 | 0 |
| Lettland | 468 943 | 226 452 | 695 395 | 33 253 |
| Litauen | 1 256 440 | 390 499 | 1 646 939 | 57 900 |
| Ungern | 1 782 650 | 164 630 | 1 947 280 | 42 780 |
| Malta | 48 698 | 0 | 48 698 | 0 |
| Polen | 8 500 000 | 464 017 | 8 964 017 | 416 126 |
| Slovenien | 467 063 | 93 361 | 560 424 | 16 214 |
| Slovakien | 990 810 | 22 506 | 1 013 316 | 27 472 |
| EU-10 | 16 806 368 | 1 521 597 | 18 327 895 | 671 418 |
| EU-15 | 117 771 708 | 1 241 943 | 119 013 651 | |
| EU-25 | 134 578 076 | 2 763 450 | 137 341 616 | |
| EU-10: Bilaga I i förordning (EG) nr 1788/2003.
  EU-15: Bilaga i rådets förordning (EG) nr 3950/92, ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 739/2004. |

4.

Efter utvidgningen den 1 maj 2004 uppgick de nationella referenskvantiteterna till totalt 137,3 miljoner ton för de 25 medlemsstaterna. De tio nya medlemsstaterna förfogade tillsammans över 18,3 miljoner ton, det vill säga 13,3 % av gemenskapens totala antal ton (tabell 1).

Tabell 1

Inledande mjölkkvoter i de nya medlemsstaterna (1 maj 2004)

(ton)

Medlemsstater

Leveranser

Direktförsäljning

Totalt

Särskilda reserven

Tjeckien

2 613 239

68 904

2 682 143

55 788

Estland

537 188

87 365

624 483

21 885

Cypern

141 337

3 863

145 200

0

Lettland

468 943

226 452

695 395

33 253

Litauen

1 256 440

390 499

1 646 939

57 900

Ungern

1 782 650

164 630

1 947 280

42 780

Malta

48 698

0

48 698

0

Polen

8 500 000

464 017

8 964 017

416 126

Slovenien

467 063

93 361

560 424

16 214

Slovakien

990 810

22 506

1 013 316

27 472

EU-10

16 806 368

1 521 597

18 327 895

671 418

EU-15

117 771 708

1 241 943

119 013 651

EU-25

134 578 076

2 763 450

137 341 616

EU-10: Bilaga I i förordning (EG) nr 1788/2003.

EU-15: Bilaga i rådets förordning (EG) nr 3950/92, ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 739/2004.

Ruta 1 – Systemet med mjölkkvoterVarje medlemsstat tilldelas en ”nationell referenskvantitet”, det vill säga en nationell produktionskvot som är indelad i en nationell kvot för ”leveranser” för den mjölk som levereras till köpare (främst mejerier) och en nationell kvot för ”direktförsäljning” för den mjölk som säljs eller överlåts direkt av producenterna till konsumenter och även för de andra mjölkprodukter som säljs eller överlåts av producenterna. Producenterna får individuella referenskvantiteter för sina leveranser och/eller sin direktförsäljning inom de nationella taken.Om någon av de två nationella kvoterna överskrids blir medlemsstaten skyldig gemenskapen en ”extra” avgift som bedöms vara avskräckande (33,27 euro per 100 kilo mjölk för perioden 2004–2005) och som fastställs separat för leveranser och direktförsäljning. Varje år före den 1 september får ger medlemsstaterna kommissionen de uppgifter som den behöver för att beräkna avgiften. Den medlemsstat som är skyldig att betala en avgift ska fördela den mellan de producenter som har bidragit till att den nationella referenskvantiteten har överskridits efter att outnyttjade kvoter har omfördelats.Med systemet med mjölkkvoter åläggs medlemsstaterna en allmän ram och riktlinjer som ska respekteras vid beräkningen av avgiften. Medlemsstaterna får dock fritt, särskilt när det gäller att fastställa hur kvoter ska överlåtas mellan producenter, förvalta sina nationella referenskvantiteter i förhållande till sina egna ekonomiska och sociala mål, till exempel när det gäller vilken typ av gårdar som de föredrar eller jordbruksföretagens territoriella spridning. Ingen kompensation är möjlig mellan kvoterna för medlemsstater som har produktionsöverskott och för dem som har ett underskott.

Syftet med revisionen och revisionsmetod

| 5. | Syftet med revisionen var att kontrollera om systemet med mjölkkvoter hade införts och fungerade i de nya medlemsstaterna efter det första tillämpningsåret (1 maj 2004–31 mars 2005) (6). De viktigaste revisionsfrågorna var följande:






  — | Förhandlade kommissionens korrekt om tilldelningen av nationella referenskvantiteter till de nya medlemsstaterna? Hur har den följt och övervakat utvidgningen av systemet till de nya medlemsstaterna? |
| --- | --- | --- |

5.

Syftet med revisionen var att kontrollera om systemet med mjölkkvoter hade införts och fungerade i de nya medlemsstaterna efter det första tillämpningsåret (1 maj 2004–31 mars 2005) (6). De viktigaste revisionsfrågorna var följande:

—

Förhandlade kommissionens korrekt om tilldelningen av nationella referenskvantiteter till de nya medlemsstaterna? Hur har den följt och övervakat utvidgningen av systemet till de nya medlemsstaterna?

| — | Har medlemsstaterna inrättat lämpliga strukturer för att administrera mjölkkvoterna? Följer förvaltningen och kontrollen av producenternas och köparnas verksamheter gemenskapsbestämmelserna? Omfattar mjölkkvoterna den totala kvantitet mjölk som saluförs i de nya medlemsstaterna? Hur har införandet av kvoter påverkat de nationella mjölksektorerna? Vilken effekt har utvidgningen haft på den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk? |
| --- | --- |

—

Har medlemsstaterna inrättat lämpliga strukturer för att administrera mjölkkvoterna? Följer förvaltningen och kontrollen av producenternas och köparnas verksamheter gemenskapsbestämmelserna? Omfattar mjölkkvoterna den totala kvantitet mjölk som saluförs i de nya medlemsstaterna? Hur har införandet av kvoter påverkat de nationella mjölksektorerna? Vilken effekt har utvidgningen haft på den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk?

| 6. | För att kunna besvara dessa frågor granskade revisionsrätten varje etapp i genomförandet av systemet. Iakttagelserna gäller i tur och ordning:






  — | De nya medlemsstaternas särskilda produktionsstrukturer som hade ett direkt inflytande på genomförandet av systemet med mjölkkvoter (punkterna 8–14). |
| --- | --- | --- |

6.

För att kunna besvara dessa frågor granskade revisionsrätten varje etapp i genomförandet av systemet. Iakttagelserna gäller i tur och ordning:

—

De nya medlemsstaternas särskilda produktionsstrukturer som hade ett direkt inflytande på genomförandet av systemet med mjölkkvoter (punkterna 8–14).

| — | Fastställande av nationella kvoter (punkterna 15–26). |
| --- | --- |

—

Fastställande av nationella kvoter (punkterna 15–26).

| — | Tilldelning av individuella kvoter (punkterna 27–34). |
| --- | --- |

—

Tilldelning av individuella kvoter (punkterna 27–34).

| — | Införande och förvaltning av systemet (punkterna 35–52). |
| --- | --- |

—

Införande och förvaltning av systemet (punkterna 35–52).

| — | Organisation och genomförande av kontroller (punkterna 53–61). |
| --- | --- |

—

Organisation och genomförande av kontroller (punkterna 53–61).

| — | Utvärdering av de första regleringsåren (punkterna 62–71). |
| --- | --- |

—

Utvärdering av de första regleringsåren (punkterna 62–71).

| 7. | Revisionsrätten besökte åtta medlemsstater under 2005 (Tjeckien, Estland, Lettland, Litauen, Ungern och Slovakien) och 2006 (Polen och Slovenien). De medlemsstater som granskades på plats var således länder i Central- och Östeuropa (CÖE) som hade upplevt den postkommunistiska övergången till marknadsekonomi och som tillsammans förfogade över cirka 99 % av samtliga referenskvantiteter som hade tilldelats de tio nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten besökte åtta medlemsstater under 2005 (Tjeckien, Estland, Lettland, Litauen, Ungern och Slovakien) och 2006 (Polen och Slovenien). De medlemsstater som granskades på plats var således länder i Central- och Östeuropa (CÖE) som hade upplevt den postkommunistiska övergången till marknadsekonomi och som tillsammans förfogade över cirka 99 % av samtliga referenskvantiteter som hade tilldelats de tio nya medlemsstaterna.

SÄRSKILDA PRODUKTIONSSTRUKTURER

Många olika småjordbruk strax efter övergången

| 8. | Jordbruksekonomin i kandidatländerna i Central- och Östeuropa genomgick en genomgripande omstrukturering under 1990-talet efter de kommunistiska regimernas sammanbrott. Vid utvidgningen fanns det trots denna omstrukturering fortfarande märkbara skillnader i produktivitet mellan kandidatländerna och EU-15. De svårigheter som jordbrukssektorn skulle övervinna och som varierade i omfattning i de olika länderna var framför allt ett resultat av underinvesteringar, produktionsfaktorernas låga produktivitet och av att livsmedelssektorn släpade efter i utvecklingen (7). |
| --- | --- |

8.

Jordbruksekonomin i kandidatländerna i Central- och Östeuropa genomgick en genomgripande omstrukturering under 1990-talet efter de kommunistiska regimernas sammanbrott. Vid utvidgningen fanns det trots denna omstrukturering fortfarande märkbara skillnader i produktivitet mellan kandidatländerna och EU-15. De svårigheter som jordbrukssektorn skulle övervinna och som varierade i omfattning i de olika länderna var framför allt ett resultat av underinvesteringar, produktionsfaktorernas låga produktivitet och av att livsmedelssektorn släpade efter i utvecklingen (7).

| 9. | Jordbrukssektorns relativa ineffektivitet i kombination med höga nivåer av strukturell arbetslöshet ledde till att ett mycket stort antal individuella små självförsörjande eller delvis självförsörjande jordbruk fanns kvar eller skapades.

  Ruta 2 – Delvis självförsörjande jordbruksföretagDet finns ingen standarddefinition. I allmänhet avses med delvis självförsörjande jordbruksföretag sådana som i första hand producerar för den egna konsumtionen men som också säljer en viss del av sin produktion. Det är den definition som finns i gemenskapslagstiftningen om övergångsåtgärder när det gäller stöd till landsbygdsutveckling i de nya medlemsstaterna (8).I ett delvis självförsörjande jordbruksföretag tar jordbrukaren ut en monetär inkomst från sin jordbruksproduktion, men den största delen av hans eller hennes monetära inkomst består i praktiken ofta av sociala överföringar, till exempel ålderspension eller löner och inkomster från ekonomiska verksamheter som inte gäller jordbruk. Naturainkomsterna tar formen av livsmedel för eget bruk och självförsörjning när det gäller löpande och fasta insatsvaror från jordbruket (9).En omstrukturering av mjölkproduktionen, i den mening som Europeiska unionen avser, förutsätter att kommersiellt gångbara enheter utvecklas. Undersökningar visar dock att traditionella jordbruksföretag som är inriktade på delvis självförsörjning i vissa medlemsstater i Central- och Östeuropa i betydande grad bidrar till att minska den strukturella arbetslösheten och därför skulle kunna bevaras permanent. |
| --- | --- |

9.

Jordbrukssektorns relativa ineffektivitet i kombination med höga nivåer av strukturell arbetslöshet ledde till att ett mycket stort antal individuella små självförsörjande eller delvis självförsörjande jordbruk fanns kvar eller skapades.

Ruta 2 – Delvis självförsörjande jordbruksföretagDet finns ingen standarddefinition. I allmänhet avses med delvis självförsörjande jordbruksföretag sådana som i första hand producerar för den egna konsumtionen men som också säljer en viss del av sin produktion. Det är den definition som finns i gemenskapslagstiftningen om övergångsåtgärder när det gäller stöd till landsbygdsutveckling i de nya medlemsstaterna (8).I ett delvis självförsörjande jordbruksföretag tar jordbrukaren ut en monetär inkomst från sin jordbruksproduktion, men den största delen av hans eller hennes monetära inkomst består i praktiken ofta av sociala överföringar, till exempel ålderspension eller löner och inkomster från ekonomiska verksamheter som inte gäller jordbruk. Naturainkomsterna tar formen av livsmedel för eget bruk och självförsörjning när det gäller löpande och fasta insatsvaror från jordbruket (9).En omstrukturering av mjölkproduktionen, i den mening som Europeiska unionen avser, förutsätter att kommersiellt gångbara enheter utvecklas. Undersökningar visar dock att traditionella jordbruksföretag som är inriktade på delvis självförsörjning i vissa medlemsstater i Central- och Östeuropa i betydande grad bidrar till att minska den strukturella arbetslösheten och därför skulle kunna bevaras permanent.

Utvidgningen innebar att antalet mjölkproducenter i EU tredubblades medan produktionen endast ökade med knappt 20 %

| 10. | Anslutningen av tio nya medlemsstater innebar att mer än en miljon mjölkproducenter lades till de 500 000 verksamma producenterna inom EU-15 på grund av det stora antalet små strukturer. |
| --- | --- |

10.

Anslutningen av tio nya medlemsstater innebar att mer än en miljon mjölkproducenter lades till de 500 000 verksamma producenterna inom EU-15 på grund av det stora antalet små strukturer.

| 11. | De en miljon nya gemenskapsproducenterna producerade dock endast 21,7 miljoner ton mjölk 2004, medan producenterna inom EU-15 producerade 121,3 miljoner ton (tabell 2). Denna uppgift illustrerar vid en första anblick ganska tydligt den skillnad i genomsnittlig produktivitet mellan ”gamla” och ”nya” mjölkproducenter som fanns vid anslutningen. Man kan vidare notera att fyra medlemsstater stod för 84 % av mjölkproduktionen i de tio nya medlemsstaterna år 2004: Polen (54 %), Tjeckien (12 %), Litauen (9 %) och Ungern (9 %).
  Tabell 2
  Mjölkproduktion i länderna i Central- och Östeuropa (1991–2005)
















  (1000 ton) |
| --- | --- |
| | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK | EU-10 | EU-15 | EU-25 |
| 1991 | 4 248 | 1 093 | 1 771 | 2 916 | 2 620 | 14 022 | 643 | 1 573 | 29 014 | 122 797 | 151 811 |
| 2000 | 2 708 | 630 | 823 | 1 725 | 2 080 | 11 900 | 649 | 1 099 | 21 807 | 121 197 | 143 005 |
| 2001 | 2 702 | 687 | 848 | 1 730 | 2 080 | 12 030 | 653 | 1 114 | 22 032 | 121 398 | 143 430 |
| 2002 | 2 801 | 612 | 814 | 1 771 | 2 068 | 11 776 | 728 | 1 163 | 21 921 | 122 188 | 144 108 |
| 2003 | 2 717 | 647 | 786 | 1 796 | 1 977 | 11 892 | 755 | 1 109 | 21 869 | 122 625 | 144 494 |
| 2004 | 2 673 | 640 | 786 | 1 850 | 1 939 | 11 810 | 815 | 1 047 | 21 745 | 121 307 | 143 052 |
| 2005 | 2 770 | 670 | 800 | 1 900 | 1 839 | 11 905 | 810 | 1 068 | 21 950 | 121 515 | 143 464 |
| Källa: ZMP-Marktbilanz Milch 2006. |

11.

De en miljon nya gemenskapsproducenterna producerade dock endast 21,7 miljoner ton mjölk 2004, medan producenterna inom EU-15 producerade 121,3 miljoner ton (tabell 2). Denna uppgift illustrerar vid en första anblick ganska tydligt den skillnad i genomsnittlig produktivitet mellan ”gamla” och ”nya” mjölkproducenter som fanns vid anslutningen. Man kan vidare notera att fyra medlemsstater stod för 84 % av mjölkproduktionen i de tio nya medlemsstaterna år 2004: Polen (54 %), Tjeckien (12 %), Litauen (9 %) och Ungern (9 %).

Tabell 2

Mjölkproduktion i länderna i Central- och Östeuropa (1991–2005)

(1000 ton)

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

EU-10

EU-15

EU-25

1991

4 248

1 093

1 771

2 916

2 620

14 022

643

1 573

29 014

122 797

151 811

2000

2 708

630

823

1 725

2 080

11 900

649

1 099

21 807

121 197

143 005

2001

2 702

687

848

1 730

2 080

12 030

653

1 114

22 032

121 398

143 430

2002

2 801

612

814

1 771

2 068

11 776

728

1 163

21 921

122 188

144 108

2003

2 717

647

786

1 796

1 977

11 892

755

1 109

21 869

122 625

144 494

2004

2 673

640

786

1 850

1 939

11 810

815

1 047

21 745

121 307

143 052

2005

2 770

670

800

1 900

1 839

11 905

810

1 068

21 950

121 515

143 464

Källa: ZMP-Marktbilanz Milch 2006.

Produktionsenheterna blir större men strukturerna är fortfarande olikartade

| 12. | Utöver de särdrag som utmärker varje ny medlemsstat var de grundläggande utvecklingstendenserna inom mjölksektorn 2000–2005 att antalet mjölkkor minskade, något som kompenserades av att avkastningen av mjölk ökade, och att den genomsnittliga storleken på jordbruksföretagen ökade, vilket hängde ihop med att deras antal hela tiden minskade (illustration 1). |
| --- | --- |

12.

Utöver de särdrag som utmärker varje ny medlemsstat var de grundläggande utvecklingstendenserna inom mjölksektorn 2000–2005 att antalet mjölkkor minskade, något som kompenserades av att avkastningen av mjölk ökade, och att den genomsnittliga storleken på jordbruksföretagen ökade, vilket hängde ihop med att deras antal hela tiden minskade (illustration 1).

Image

| 13. | Länderna i Central- och Östeuropa kan delas in i två relativt avgränsade kategorier:






  — | I Tjeckien, Estland, Ungern och Slovakien står de stora jordbruksföretagen (50 kor eller fler), som i regel är ett arv från före detta kollektiva gårdar, för en stor del av mjölkproduktionen. I dessa medlemsstater är jordbruksföretagens genomsnittliga kreatursbestånd jämförbart med det i vissa regioner inom EU-15; i Tjeckien är det till och med betydligt större än genomsnittet i EU-15. Den del av produktionen som levereras till mejerier betraktas som en generell indikator på mjölksektorns industrialiseringsnivå, eftersom den levererade mjölken är underkastad strikta hälsonormer (10). De länder där stora eller medelstora strukturer har en viktig plats är de som uppvisar en leveransnivå som ligger mycket nära (Tjeckien, Ungern och Slovakien) eller ganska nära (Estland) genomsnittet i EU-15. I dessa medlemsstater finns också de största genomsnittliga kvoterna för leveranser och den högsta produktiviteten. |
| --- | --- | --- |

13.

Länderna i Central- och Östeuropa kan delas in i två relativt avgränsade kategorier:

—

I Tjeckien, Estland, Ungern och Slovakien står de stora jordbruksföretagen (50 kor eller fler), som i regel är ett arv från före detta kollektiva gårdar, för en stor del av mjölkproduktionen. I dessa medlemsstater är jordbruksföretagens genomsnittliga kreatursbestånd jämförbart med det i vissa regioner inom EU-15; i Tjeckien är det till och med betydligt större än genomsnittet i EU-15. Den del av produktionen som levereras till mejerier betraktas som en generell indikator på mjölksektorns industrialiseringsnivå, eftersom den levererade mjölken är underkastad strikta hälsonormer (10). De länder där stora eller medelstora strukturer har en viktig plats är de som uppvisar en leveransnivå som ligger mycket nära (Tjeckien, Ungern och Slovakien) eller ganska nära (Estland) genomsnittet i EU-15. I dessa medlemsstater finns också de största genomsnittliga kvoterna för leveranser och den högsta produktiviteten.

| — | I Polen däremot, där jordbruket inte har varit så kollektiviserat, liksom i Lettland och Litauen, där de stora statliga bondgårdarna har avvecklats, är det genomsnittliga kreaturbeståndet inte större än fyra kor. Slovenien befinner sig i en mellanposition. |
| --- | --- |

—

I Polen däremot, där jordbruket inte har varit så kollektiviserat, liksom i Lettland och Litauen, där de stora statliga bondgårdarna har avvecklats, är det genomsnittliga kreaturbeståndet inte större än fyra kor. Slovenien befinner sig i en mellanposition.

| 14. | Trots skillnaderna i de nya medlemsstaternas produktionsstrukturer är det ändå de små och mycket små enheterna, som ofta är självförsörjande eller delvis självförsörjande jordbruksföretag, som fortfarande dominerar bland det totala antalet mjölkproducenter. Endast de som saluförde sin produktion i form av leveranser eller direktförsäljning var skyldiga att ansluta sig till systemet med mjölkkvoter. En stor utmaning för alla nya medlemsstater var att kunna identifiera berörda producenter och förmå dem att ansluta sig till systemet. |
| --- | --- |

14.

Trots skillnaderna i de nya medlemsstaternas produktionsstrukturer är det ändå de små och mycket små enheterna, som ofta är självförsörjande eller delvis självförsörjande jordbruksföretag, som fortfarande dominerar bland det totala antalet mjölkproducenter. Endast de som saluförde sin produktion i form av leveranser eller direktförsäljning var skyldiga att ansluta sig till systemet med mjölkkvoter. En stor utmaning för alla nya medlemsstater var att kunna identifiera berörda producenter och förmå dem att ansluta sig till systemet.

FASTSTÄLLANDE AV NATIONELLA REFERENSKVANTITETER (NATIONELLA KVOTER)

Kommissionen använde sig av en harmoniserad metod

| 15. | De nationella referenskvantiteterna fastställdes efter hårda förhandlingar. Kandidatländerna i Central och Östeuropa, med undantag av Slovenien, kunde hävda att deras mjölkproduktion hade sjunkit kraftigt under övergången till marknadsekonomi. Produktionsstatistiken för perioden före övergången tycktes dock inte vara särskilt tillförlitlig. Om man hade beaktat den skulle man dessutom ha avvikit från den allmänna principen enligt vilken kvoterna bör grundas på uppgifter från de senaste produktionsperioderna för vilka uppgifter fanns tillgängliga. Med undantag av exceptionella fall (11) använde man den genomsnittliga mjölkproduktionen för åren 1997–1999 som utgångspunkt för förhandlingen för att fastställa de nationella referenskvantiteterna i december 2002. |
| --- | --- |

15.

De nationella referenskvantiteterna fastställdes efter hårda förhandlingar. Kandidatländerna i Central och Östeuropa, med undantag av Slovenien, kunde hävda att deras mjölkproduktion hade sjunkit kraftigt under övergången till marknadsekonomi. Produktionsstatistiken för perioden före övergången tycktes dock inte vara särskilt tillförlitlig. Om man hade beaktat den skulle man dessutom ha avvikit från den allmänna principen enligt vilken kvoterna bör grundas på uppgifter från de senaste produktionsperioderna för vilka uppgifter fanns tillgängliga. Med undantag av exceptionella fall (11) använde man den genomsnittliga mjölkproduktionen för åren 1997–1999 som utgångspunkt för förhandlingen för att fastställa de nationella referenskvantiteterna i december 2002.

Tillförlitliga statistiska grunder för att fastställa nationella referenskvantiteter för leverans

| 16. | Kandidatländerna kunde tillhandahålla statistiska uppgifter om sin totala nationella produktion, som beräknades på grundval av kreatursbestånd och avkastningar, och även exakta uppgifter om bokförda leveranser till mejerier under referensperioden. Under förberedelsen inför utvidgningen hade kommissionen (generaldirektoratet för utvidgning) samordnat en sakkunnigbedömning (peer review) av hur införandet av mjölkkvoter hade framskridit. Tillförlitligheten i statistisken över mjölkleveranser till köpare i kandidatländerna ifrågasattes inte. |
| --- | --- |

16.

Kandidatländerna kunde tillhandahålla statistiska uppgifter om sin totala nationella produktion, som beräknades på grundval av kreatursbestånd och avkastningar, och även exakta uppgifter om bokförda leveranser till mejerier under referensperioden. Under förberedelsen inför utvidgningen hade kommissionen (generaldirektoratet för utvidgning) samordnat en sakkunnigbedömning (peer review) av hur införandet av mjölkkvoter hade framskridit. Tillförlitligheten i statistisken över mjölkleveranser till köpare i kandidatländerna ifrågasattes inte.

| 17. | Förhandlingarna ledde i allmänhet till att man fastställde nationella referenskvantiteter för leveranser som påminde om den situation som hade iakttagits precis före anslutningen. Ingen ny medlemsstat fick en första leveranskvot som var lägre än de kvantiteter som hade levererats under vart och ett av de fem år som föregick anslutningen. Endast Polen och Litauen fick en leveranskvot som var mycket mindre än deras första begäran, det vill säga 65 % respektive 75 % av den förväntade kvoten (illustration 2). |
| --- | --- |

17.

Förhandlingarna ledde i allmänhet till att man fastställde nationella referenskvantiteter för leveranser som påminde om den situation som hade iakttagits precis före anslutningen. Ingen ny medlemsstat fick en första leveranskvot som var lägre än de kvantiteter som hade levererats under vart och ett av de fem år som föregick anslutningen. Endast Polen och Litauen fick en leveranskvot som var mycket mindre än deras första begäran, det vill säga 65 % respektive 75 % av den förväntade kvoten (illustration 2).

Image

Uppgifter om direktförsäljning var svåra att beräkna

| 18. | När det gäller åren före 2000 gjordes ingen särskild statistik över direktförsäljningen och den egna mjölkkonsumtionen i kandidatländerna. Kommissionen beaktade inte de uppgifter om direktförsäljning som kandidatländerna lämnade med motiveringen att de var ofullständiga (Lettland, Litauen, Slovenien och Slovaken) eller för ungefärliga (Ungern och Polen). När det gäller dessa länder fastställdes direktförsäljningens statistiska volym genom att de levererade kvantiteterna och de uppskattade kvantiteterna för egenkonsumtion drogs av från den totala produktionsvolymen. Det var endast de första ansökningarna från Tjeckien och Estland som betraktades som diskussionsunderlag av kommissionen. |
| --- | --- |

18.

När det gäller åren före 2000 gjordes ingen särskild statistik över direktförsäljningen och den egna mjölkkonsumtionen i kandidatländerna. Kommissionen beaktade inte de uppgifter om direktförsäljning som kandidatländerna lämnade med motiveringen att de var ofullständiga (Lettland, Litauen, Slovenien och Slovaken) eller för ungefärliga (Ungern och Polen). När det gäller dessa länder fastställdes direktförsäljningens statistiska volym genom att de levererade kvantiteterna och de uppskattade kvantiteterna för egenkonsumtion drogs av från den totala produktionsvolymen. Det var endast de första ansökningarna från Tjeckien och Estland som betraktades som diskussionsunderlag av kommissionen.

| 19. | Uppgifterna i tabell 3 visar att med undantag av Polen hade kandidatländerna i Central- och Östeuropa underbyggt sin första ansökan med uppgifter om direktförsäljningen som kraftigt översteg kommissionens uppskattningar.
  Tabell 3
  Förändring av uppgifter om direktförsäljning av mjölk och mjölkprodukter














  (ton) |
| --- | --- |
| | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK | Totalt |
| Första begäran (1) | 155 000 | 90 000 | 300 000 | 550 000 | 200 000 | 564 000 | 139 000 | 61 800 | 2 059 800 |
| 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kommissionens position (2) | 26 686 | 77 833 | 84 307 | 284 667 | 156 333 | 1 918 867 | 92 875 | 14 000 | 2 655 568 |
| 17 | 86 | 28 | 52 | 78 | 340 | 67 | 23 | 129 |
| Beviljad kvot (3) | 68 904 | 87 365 | 226 452 | 390 499 | 164 630 | 464 017 | 93 361 | 22 506 | 1 517 734 |
| 44 | 97 | 75 | 71 | 82 | 82 | 67 | 36 | 74 |
| Utnyttjande av kvot 2004/2005 (4) | 2 776 | 9 585 | 11 380 | 76 301 | 25 978 | 308 934 | 20 278 | 6 803 | 462 906 |
| 2 | 11 | 4 | 14 | 13 | 55 | 15 | 11 | 22 |
| Utnyttjande av kvot 2005/2006 (5) | 2 600 | 8 565 | 10 748 | 55 985 | 19 313 | 195 038 | 20 085 | 3 657 | 315 991 |
| 2 | 10 | 4 | 10 | 10 | 35 | 14 | 6 | 15 |
| (1) och (2) | Kommmissionens arbetspapper, SEK(2002) 95 slutlig, 30.1.2002 och handlingarna CONF-H 21/02, CONF-PL 45/02 och KONF-SI 21/02, 20.6.2002. |

19.

Uppgifterna i tabell 3 visar att med undantag av Polen hade kandidatländerna i Central- och Östeuropa underbyggt sin första ansökan med uppgifter om direktförsäljningen som kraftigt översteg kommissionens uppskattningar.

Tabell 3

Förändring av uppgifter om direktförsäljning av mjölk och mjölkprodukter

(ton)

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Totalt

Första begäran (1)

155 000

90 000

300 000

550 000

200 000

564 000

139 000

61 800

2 059 800

100

100

100

100

100

100

100

100

100

Kommissionens position (2)

26 686

77 833

84 307

284 667

156 333

1 918 867

92 875

14 000

2 655 568

17

86

28

52

78

340

67

23

129

Beviljad kvot (3)

68 904

87 365

226 452

390 499

164 630

464 017

93 361

22 506

1 517 734

44

97

75

71

82

82

67

36

74

Utnyttjande av kvot 2004/2005 (4)

2 776

9 585

11 380

76 301

25 978

308 934

20 278

6 803

462 906

2

11

4

14

13

55

15

11

22

Utnyttjande av kvot 2005/2006 (5)

2 600

8 565

10 748

55 985

19 313

195 038

20 085

3 657

315 991

2

10

4

10

10

35

14

6

15

(1) och (2)

Kommmissionens arbetspapper, SEK(2002) 95 slutlig, 30.1.2002 och handlingarna CONF-H 21/02, CONF-PL 45/02 och KONF-SI 21/02, 20.6.2002.

| (3) | Bilaga I i förordning (EG) nr 1788/2003. |
| --- | --- |

(3)

Bilaga I i förordning (EG) nr 1788/2003.

| (4) | Medlemsstaternas svar på det frågeformulär som fastställs i artikel 26 i förordning (EG) nr 595/2004 (uppgifter för 11 månader extrapolerade utifrån 12 månader, med undantag av Estland) och utbetalande organ för PL (ARR) och SI (ARSKTRP). |
| --- | --- |

(4)

Medlemsstaternas svar på det frågeformulär som fastställs i artikel 26 i förordning (EG) nr 595/2004 (uppgifter för 11 månader extrapolerade utifrån 12 månader, med undantag av Estland) och utbetalande organ för PL (ARR) och SI (ARSKTRP).

| (5) | Medlemsstaternas svar på det frågeformulär som fastställs i artikel 26 i förordning (EG) nr 595/2004. |
| --- | --- |

(5)

Medlemsstaternas svar på det frågeformulär som fastställs i artikel 26 i förordning (EG) nr 595/2004.

Den direktförsäljning som deklareras av producenterna är systematiskt lägre än alla statistiska uppskattningar

| 20. | Enligt uppgifterna i tabell 3 utgjorde den deklarerade direktförsäljningen under de två första regleringsåren 2004–2005 och 2005–2006 endast en låg procentandel av de beviljade kvoterna. För samtliga åtta länder i Central- och Östeuropa finns det en skillnad på mer än 1 miljon ton mellan de kvantiteter som räknats som direktförsäljning och de referenskvantiteter som beviljats. Något som åtminstone delvis kan förklara detta är att när det inte fanns statistiska uppgifter gav den metod som användes för att uppskatta volymen av direktförsäljning resultat som låg mycket långt från verkligheten, vilket ledde till att de framtida medlemsstaternas behov av kvoter för direktförsäljning kraftigt överskattades. Denna överskattning gynnade yrkesverksamma producenter som bara gör leveranser, men som fick ansöka om kvoter för direktförsäljning för att sedan omvandla dem till kvoter för leveranser. |
| --- | --- |

20.

Enligt uppgifterna i tabell 3 utgjorde den deklarerade direktförsäljningen under de två första regleringsåren 2004–2005 och 2005–2006 endast en låg procentandel av de beviljade kvoterna. För samtliga åtta länder i Central- och Östeuropa finns det en skillnad på mer än 1 miljon ton mellan de kvantiteter som räknats som direktförsäljning och de referenskvantiteter som beviljats. Något som åtminstone delvis kan förklara detta är att när det inte fanns statistiska uppgifter gav den metod som användes för att uppskatta volymen av direktförsäljning resultat som låg mycket långt från verkligheten, vilket ledde till att de framtida medlemsstaternas behov av kvoter för direktförsäljning kraftigt överskattades. Denna överskattning gynnade yrkesverksamma producenter som bara gör leveranser, men som fick ansöka om kvoter för direktförsäljning för att sedan omvandla dem till kvoter för leveranser.

| 21. | Jämför man nyligen sammanstäld statistik över direktförsäljningen med de kvantiteter som deklarerades för de två första regleringsåren (tabell 4) ser man att en stor del av den direktförsäljning som gjorts inte är känd av de organ som förvaltar kvoterna och att många försäljningar inte har räknats in i den nationella referenskvantiteten. Direktförsäljning som inte deklarerats skulle kunna utgöra mer än 80 % av direktförsäljningen i Estland och Ungern, mellan 60 och 70 % i Slovenien, mellan 60 och 65 % i Polen och knappt 40 % i Litauen. Vid revisionsrättens revision medgav de estniska, litauiska, ungerska och slovenska myndigheterna att direktförsäljningen inte hade deklarerats i sin helhet.
  Tabell 4
  Statistik över direkförsäljning och deklarerad direktförsäljning













  (1000 ton) |
| --- | --- |
| Direkförsäljning | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK |
| Statistiska uppgifter för kalenderåret |
| 1997 | e/t | 74 | 467 | e/t | 146 | 1 663 | e/t | 59 |
| 1998 | e/t | 75 | 345 | e/t | 150 | 1 953 | e/t | 62 |
| 1999 | e/t | 85 | 294 | e/t | 148 | 2 141 | e/t | 65 |
| 2000 | 22 | 97 | 309 | e/t | 147 | 1 700 | 91 | e/t |
| 2001 | 21 | 120 | 330 | 192 | 85 | 1 239 | 84 | e/t |
| 2002 | 13 | 63 | e/t | 142 | 77 | 1 141 | 119 | 31 |
| 2003 | 4 | 53 | e/t | 124 | 168 | 1 318 | 78 | 32 |
| 2004 | 2 | 67 | e/t | 76 | 116 | 869 | 65 | 13 |
| 2005 | 4 | 66 | e/t | 91 | 159 | 484 | 58 | 7 |
| Deklarerade kvantiteter för regleringsåret |
| 2004/2005 | 3 | 10 | 11 | 76 | 26 | 309 | 20 | 7 |
| 2005/2006 | 3 | 9 | 11 | 56 | 19 | 195 | 21 | 4 |
| e/t = ej tillämpligt
  CZ: Rapport till kommissionen för frigörande av omstruktureringsreserven.
  EE: Jordbruksministeriet (1997) och rapport till kommissionen för frigörande av omstruktureringsreserven (1998–2005). Extrapolering på 12 månader utifrån 9 månader för 2005.
  LV: Kompletterande information till Lettlands ståndpunktsdokument (CONF-LV 26/02).
  LT: Jordbruksministeriet (2001–2004) och rapport till kommissionen för frigörande av omstruktureringsreserven (2005).
  HU: Ungerns centrala statistikkontor (KSH).
  PL: Polens centrala statistikkontor (1997–1999) och rapport till kommissionen för frigörande av omstruktureringsreserven (2000–2005).
  SI: Rapport till kommissionen för frigörande av omstruktureringsreserven.
  SK: Utbetalande organ APA (1997–1999) och rapport till kommissionen för frigörande av omstruktureringsreserven (2002–2005).
  Svar på det frågeformulär som fastställs i artikel 26 i förordning (EG) nr 595/2004 och uppgifter från de utbetalande organen (PL och SI). För regleringsåret 2004–2005 (11 månader), extrapolering för 12 månader (CZ, LV, LT, HU och SK). |

21.

Jämför man nyligen sammanstäld statistik över direktförsäljningen med de kvantiteter som deklarerades för de två första regleringsåren (tabell 4) ser man att en stor del av den direktförsäljning som gjorts inte är känd av de organ som förvaltar kvoterna och att många försäljningar inte har räknats in i den nationella referenskvantiteten. Direktförsäljning som inte deklarerats skulle kunna utgöra mer än 80 % av direktförsäljningen i Estland och Ungern, mellan 60 och 70 % i Slovenien, mellan 60 och 65 % i Polen och knappt 40 % i Litauen. Vid revisionsrättens revision medgav de estniska, litauiska, ungerska och slovenska myndigheterna att direktförsäljningen inte hade deklarerats i sin helhet.

Tabell 4

Statistik över direkförsäljning och deklarerad direktförsäljning

(1000 ton)

Direkförsäljning

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Statistiska uppgifter för kalenderåret

1997

e/t

74

467

e/t

146

1 663

e/t

59

1998

e/t

75

345

e/t

150

1 953

e/t

62

1999

e/t

85

294

e/t

148

2 141

e/t

65

2000

22

97

309

e/t

147

1 700

91

e/t

2001

21

120

330

192

85

1 239

84

e/t

2002

13

63

e/t

142

77

1 141

119

31

2003

4

53

e/t

124

168

1 318

78

32

2004

2

67

e/t

76

116

869

65

13

2005

4

66

e/t

91

159

484

58

7

Deklarerade kvantiteter för regleringsåret

2004/2005

3

10

11

76

26

309

20

7

2005/2006

3

9

11

56

19

195

21

4

e/t = ej tillämpligt

CZ: Rapport till kommissionen för frigörande av omstruktureringsreserven.

EE: Jordbruksministeriet (1997) och rapport till kommissionen för frigörande av omstruktureringsreserven (1998–2005). Extrapolering på 12 månader utifrån 9 månader för 2005.

LV: Kompletterande information till Lettlands ståndpunktsdokument (CONF-LV 26/02).

LT: Jordbruksministeriet (2001–2004) och rapport till kommissionen för frigörande av omstruktureringsreserven (2005).

HU: Ungerns centrala statistikkontor (KSH).

PL: Polens centrala statistikkontor (1997–1999) och rapport till kommissionen för frigörande av omstruktureringsreserven (2000–2005).

SI: Rapport till kommissionen för frigörande av omstruktureringsreserven.

SK: Utbetalande organ APA (1997–1999) och rapport till kommissionen för frigörande av omstruktureringsreserven (2002–2005).

Svar på det frågeformulär som fastställs i artikel 26 i förordning (EG) nr 595/2004 och uppgifter från de utbetalande organen (PL och SI). För regleringsåret 2004–2005 (11 månader), extrapolering för 12 månader (CZ, LV, LT, HU och SK).

| 22. | Syftet med kvotsystemet är att behöriga myndigheter i medlemsstaterna ska kontrollera att kvotinnehavarna deklarerar all sin direktförsäljning. Myndigheterna måste därför ha tillgång till alla nödvändiga uppgifter för att kunna fastställa, åtminstone på ett ungefär, att den mjölk som produceras av producenter utan kvot inte saluförs, med andra ord att mjölken helt och hållet konsumeras av producenten. |
| --- | --- |

22.

Syftet med kvotsystemet är att behöriga myndigheter i medlemsstaterna ska kontrollera att kvotinnehavarna deklarerar all sin direktförsäljning. Myndigheterna måste därför ha tillgång till alla nödvändiga uppgifter för att kunna fastställa, åtminstone på ett ungefär, att den mjölk som produceras av producenter utan kvot inte saluförs, med andra ord att mjölken helt och hållet konsumeras av producenten.

Kommissionen frigjorde den särskilda omstruktureringsreserven på grundval av uppgifter som var svåra att kontrollera

| 23. | De nya medlemsstaterna i Central- och Östeuropa skulle senast den 31 december 2005 lämna en rapport till kommmissionen med detaljerade uppgifter om resultat och trender i omstruktureringsprocessen av mjölksektorn (12). Den särskilda omstruktureringsreserven kunde införas från och med den 1 april 2006 i den mån jordbruksföretagens egenkonsumtion av mjölk och mjölkprodukter i vart och ett av dessa länder hade minskat från 1998 för Estland och Lettland och från 2000 för Tjeckien, Litauen, Ungern, Polen, Slovenien och Slovakien. |
| --- | --- |

23.

De nya medlemsstaterna i Central- och Östeuropa skulle senast den 31 december 2005 lämna en rapport till kommmissionen med detaljerade uppgifter om resultat och trender i omstruktureringsprocessen av mjölksektorn (12). Den särskilda omstruktureringsreserven kunde införas från och med den 1 april 2006 i den mån jordbruksföretagens egenkonsumtion av mjölk och mjölkprodukter i vart och ett av dessa länder hade minskat från 1998 för Estland och Lettland och från 2000 för Tjeckien, Litauen, Ungern, Polen, Slovenien och Slovakien.

| 24. | På grundval av dessa rapporter frigjorde kommissionen hela den särskilda omstruktureringsreserven för berörda medlemsstater, det vill säga sammanlagt 671 418 ton, vilket gjorde att de nationella referenskvantiteter som ursprungligen hade tilldelats dessa medlemsstater ökade med 3,7 % (13). |
| --- | --- |

24.

På grundval av dessa rapporter frigjorde kommissionen hela den särskilda omstruktureringsreserven för berörda medlemsstater, det vill säga sammanlagt 671 418 ton, vilket gjorde att de nationella referenskvantiteter som ursprungligen hade tilldelats dessa medlemsstater ökade med 3,7 % (13).

| 25. | Trots att sifforna för direktförsäljningen och egenkonsumtionen inte var särskilt tillförlitliga, på grund av svårigheterna att fördela de olevererade mjökkvoterna mellan de två statistiska kategorierna, använde kommissionen den förändrade egenkonsumtionen, såsom den hade rapporterats av medlemsstaterna, som främsta bedömningskriterium och ifrågasatte inte en enda av de uppgifter som de nationella myndigheterna lämnade, inte ens efter en kontroll mot svaren på de årliga frågeformulären om genomförandet av mjölkkvoter. Alla berörda medlemsstater förutom Litauen uppgav att egenkonsumtionen av mjölk och mjölkprodukter hade minskat i deras land. |
| --- | --- |

25.

Trots att sifforna för direktförsäljningen och egenkonsumtionen inte var särskilt tillförlitliga, på grund av svårigheterna att fördela de olevererade mjökkvoterna mellan de två statistiska kategorierna, använde kommissionen den förändrade egenkonsumtionen, såsom den hade rapporterats av medlemsstaterna, som främsta bedömningskriterium och ifrågasatte inte en enda av de uppgifter som de nationella myndigheterna lämnade, inte ens efter en kontroll mot svaren på de årliga frågeformulären om genomförandet av mjölkkvoter. Alla berörda medlemsstater förutom Litauen uppgav att egenkonsumtionen av mjölk och mjölkprodukter hade minskat i deras land.

| 26. | Det kan dock finnas anledning att tvivla på tillförlitligheten i de uppgifter som lämnats till kommissionen. I Tjeckien till exempel förklaras den kraftiga minskningen av egenskonsumtionen mellan 2000 och 2004 framför allt av den minskade mjölkproduktionen medan produktionen avsedd för marknaden endast ökade med 0,8 %. De lettiska och slovakiska myndigheterna lämnade statistik över egenkonsumtionen som skilde sig mycket kraftigt från de uppgifter för samma perioder som hade använts vid anslutningsförhandlingarna. Den särskilda reserven för Litauen frigjordes helt, trots att de statistiska uppgifter som lämnades av de nationella myndigheterna inte visade på någon kraftig minskning av egenkonsumtionen. När det gäller Estland, Ungern, Polen och Slovenien visade de statistiska dubbelkontrollerna (tabell 5) att egenkonsumtionen hade uppskattats för lågt i medlemsstaternas rapporter och/eller att direktförsäljningen hade deklarerats för lågt.
  Tabell 5
  Jämförelse mellan egenkonsumerade mjölkkvantiteter och icke saluförda mjölkkvantiteter















  (1000 ton) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Metod (1)
  Egenkonsumtion enligt medlemsstaternas rapporter | Metod (2)
  Uppskattad egenkonsumtion (producerade kvantiteter som ej deklarerats) |
| 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2004/2005 | 2005/2006 |
| CZ | | | 199 | 174 | 197 | 114 | 70 | 70 | 63 | 72 |
| EE | 108 | 122 | 111 | 122 | 43 | 66 | 63 | 37 | 123 | 93 |
| LV | 381 | 349 | 357 | 343 | 350 | 302 | 268 | 251 | 271 | 232 |
| LT | e/t | e/t | e/t | 554 | 663 | 629 | 632 | 614 | 563 | 615 |
| HU | 68 | 63 | 53 | 65 | 28 | 26 | 22 | 20 | 284 | 344 |
| PL | | | 3 408 | 3 409 | 3 296 | 3 039 | 2 802 | 2 625 | 3 167 | 2 814 |
| SI | | | 99 | 96 | 119 | 85 | 82 | 79 | 131 | 120 |
| SK | 234 | 176 | 169 | 167 | 163 | 134 | 128 | 102 | 123 | 87 |
| e/t = ej tillämpligt
  Metod (1): Rapporter till kommissionen för frigörande av omstruktureringsreserven. Referensåret är understruket.
  Metod (2): Skillnad mellan produktionen under kalenderåret (enlligt rapporterna till kommissionen om frigörande av omstruktureringsreserven) och kvantiteter som deklarerats till de utbetalande organen (svar på det frågeformulär som fastställs i artikel 26 i förordning (EG) nr 595/2004). |

26.

Det kan dock finnas anledning att tvivla på tillförlitligheten i de uppgifter som lämnats till kommissionen. I Tjeckien till exempel förklaras den kraftiga minskningen av egenskonsumtionen mellan 2000 och 2004 framför allt av den minskade mjölkproduktionen medan produktionen avsedd för marknaden endast ökade med 0,8 %. De lettiska och slovakiska myndigheterna lämnade statistik över egenkonsumtionen som skilde sig mycket kraftigt från de uppgifter för samma perioder som hade använts vid anslutningsförhandlingarna. Den särskilda reserven för Litauen frigjordes helt, trots att de statistiska uppgifter som lämnades av de nationella myndigheterna inte visade på någon kraftig minskning av egenkonsumtionen. När det gäller Estland, Ungern, Polen och Slovenien visade de statistiska dubbelkontrollerna (tabell 5) att egenkonsumtionen hade uppskattats för lågt i medlemsstaternas rapporter och/eller att direktförsäljningen hade deklarerats för lågt.

Tabell 5

Jämförelse mellan egenkonsumerade mjölkkvantiteter och icke saluförda mjölkkvantiteter

(1000 ton)

Medlemsstat

Metod (1)

Egenkonsumtion enligt medlemsstaternas rapporter

Metod (2)

Uppskattad egenkonsumtion (producerade kvantiteter som ej deklarerats)

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2004/2005

2005/2006

CZ

199

174

197

114

70

70

63

72

EE

108

122

111

122

43

66

63

37

123

93

LV

381

349

357

343

350

302

268

251

271

232

LT

e/t

e/t

e/t

554

663

629

632

614

563

615

HU

68

63

53

65

28

26

22

20

284

344

PL

3 408

3 409

3 296

3 039

2 802

2 625

3 167

2 814

SI

99

96

119

85

82

79

131

120

SK

234

176

169

167

163

134

128

102

123

87

e/t = ej tillämpligt

Metod (1): Rapporter till kommissionen för frigörande av omstruktureringsreserven. Referensåret är understruket.

Metod (2): Skillnad mellan produktionen under kalenderåret (enlligt rapporterna till kommissionen om frigörande av omstruktureringsreserven) och kvantiteter som deklarerats till de utbetalande organen (svar på det frågeformulär som fastställs i artikel 26 i förordning (EG) nr 595/2004).

TILLDELNING AV INDIVIDUELLA REFERENSKVANTITETER (INDIVIDUELLA KVOTER)

Olika referensperioder i medlemsstaterna på grund av anslutningsakterna

| 27. | De nationella myndigheterna underrättade producenterna om de individuella referenskvantiteterna före det första regleringsåret. Polen och Slovenien, för vilka skyldigheten att tillämpa individuella referenskvantiteter sköts upp till den 1 april 2005, kunde dock fördela de individuella kvoterna för regleringsåret 2004–2005 och förlängde dem till att även omfatta regleringsåret 2005–2006. |
| --- | --- |

27.

De nationella myndigheterna underrättade producenterna om de individuella referenskvantiteterna före det första regleringsåret. Polen och Slovenien, för vilka skyldigheten att tillämpa individuella referenskvantiteter sköts upp till den 1 april 2005, kunde dock fördela de individuella kvoterna för regleringsåret 2004–2005 och förlängde dem till att även omfatta regleringsåret 2005–2006.

Inledande tilldelning av individuella kvoter för leveranser

| 28. | När det gäller tilldelningen av individuella referenskvantiteter för leveranser tog Ungern och Slovakien inte hänsyn till det tak som nämns i gemenskapslagstiftningen (14). Dessa medlemsstater tilldelade kvoter för leveranser för en sammanlagd kvantitet som överskred denna gräns (15). En alltför omfattande tilldelning skulle kunna medföra risk för att den tillgängliga nationella referenskvantiteten förbrukades snabbare genom att producenterna uppmuntrades att producera mer. |
| --- | --- |

28.

När det gäller tilldelningen av individuella referenskvantiteter för leveranser tog Ungern och Slovakien inte hänsyn till det tak som nämns i gemenskapslagstiftningen (14). Dessa medlemsstater tilldelade kvoter för leveranser för en sammanlagd kvantitet som överskred denna gräns (15). En alltför omfattande tilldelning skulle kunna medföra risk för att den tillgängliga nationella referenskvantiteten förbrukades snabbare genom att producenterna uppmuntrades att producera mer.

| 29. | För Ungern löste sig inte den alltför omfattande tilldelningen förrän under regleringsåret 2006–2007 då rådet på medlemsstaternas begäran tillät kommissionen att ställa om kvantiteter från den nationella reserven för direktförsäljning till kvantiteter för leveranser för regleringsåret 2005–2006 (16). |
| --- | --- |

29.

För Ungern löste sig inte den alltför omfattande tilldelningen förrän under regleringsåret 2006–2007 då rådet på medlemsstaternas begäran tillät kommissionen att ställa om kvantiteter från den nationella reserven för direktförsäljning till kvantiteter för leveranser för regleringsåret 2005–2006 (16).

| 30. | De slovakiska myndigheterna såg till att de individuella kvoterna för leveranser inte längre överskred den nationella referenskvantiteten i slutet av regleringsåret 2004–2005. Den metod som användes för att uppnå balans följde dock inte gemenskapslagstiftningen (17). Kommissionen accepterade de slovakiska myndigheternas förslag om att slutgiltigt fördela de nationella referenskvantiteterna mellan leveranser och direktförsäljning för regleringsåret 2004–2005 trots att de kompletterande kvantiteter som hade tilldelats leveranser var större än de kvantiteter som producenterna ställde om enligt detta förslag. |
| --- | --- |

30.

De slovakiska myndigheterna såg till att de individuella kvoterna för leveranser inte längre överskred den nationella referenskvantiteten i slutet av regleringsåret 2004–2005. Den metod som användes för att uppnå balans följde dock inte gemenskapslagstiftningen (17). Kommissionen accepterade de slovakiska myndigheternas förslag om att slutgiltigt fördela de nationella referenskvantiteterna mellan leveranser och direktförsäljning för regleringsåret 2004–2005 trots att de kompletterande kvantiteter som hade tilldelats leveranser var större än de kvantiteter som producenterna ställde om enligt detta förslag.

Inledande tilldelning av individuella kvoter för direktförsäljning

| 31. | När det gäller direktförsäljning tilldelade medlemsstaterna individuella kvoter för totala kvantiteter som i allmänhet var mycket mindre än den nationella referenskvantiteten (tabell 6). Polen var ett undantag. Den nationella referenskvot för ”direktförsäljning” som tilldelades Polen, det vill säga 464 017 ton, visade sig vara mycket mindre än vad producenterna hade begärt (715 921 ton). De polska myndigheterna satte därför ett tak för tilldelade kvantiteter till 64 % av de kvantiteter som producenterna hade ansökt om.
  Tabell 6
  Tilldelning av individuella kvoter för direktförsäljning (regleringsår 2004–2005)













  (ton) |
| --- | --- |
| Kvantiteter | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK |
| Tak för direktförsäljning
  (1) | 68 904 | 87 365 | 226 452 | 390 499 | 164 630 | 464 017 | 93 361 | 22 506 |
| Kvantiteter totalt som först tilldelades
  (2) | 4 360 | 11 585 | 96 580 | 115 698 | 20 018 | 458 190 | 69 446 | 11 250 |
| (2)/(1) | 6 % | 13 % | 43 % | 30 % | 12 % | 99 % | 74 % | 50 % |
| (1): Förordning (EG) nr 1788/2003.
  (2): Individuella referenskvantiteter som tilldelats producenter i början av regleringsåret 2004–2005 (uppgifter från de utbetalande organen). |

31.

När det gäller direktförsäljning tilldelade medlemsstaterna individuella kvoter för totala kvantiteter som i allmänhet var mycket mindre än den nationella referenskvantiteten (tabell 6). Polen var ett undantag. Den nationella referenskvot för ”direktförsäljning” som tilldelades Polen, det vill säga 464 017 ton, visade sig vara mycket mindre än vad producenterna hade begärt (715 921 ton). De polska myndigheterna satte därför ett tak för tilldelade kvantiteter till 64 % av de kvantiteter som producenterna hade ansökt om.

Tabell 6

Tilldelning av individuella kvoter för direktförsäljning (regleringsår 2004–2005)

(ton)

Kvantiteter

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Tak för direktförsäljning

(1)

68 904

87 365

226 452

390 499

164 630

464 017

93 361

22 506

Kvantiteter totalt som först tilldelades

(2)

4 360

11 585

96 580

115 698

20 018

458 190

69 446

11 250

(2)/(1)

6 %

13 %

43 %

30 %

12 %

99 %

74 %

50 %

(1): Förordning (EG) nr 1788/2003.

(2): Individuella referenskvantiteter som tilldelats producenter i början av regleringsåret 2004–2005 (uppgifter från de utbetalande organen).

De yrkesverksamma producenter som har fått en kvot motsvarar hälften av mjölkproducenterna

| 32. | Mjölkproducenter ansluter sig på eget initiativ till systemet med kvoter. Referenskvantiteter tilldelas dem på begäran och enligt bestämmelser som antas av de nationella myndigheterna. I de flesta av de nya medlemsstaterna i Central- och Östeuropa står cirka hälften av mjölkproducenterna utanför kvotsystemet (tabell 7 och ruta 3). Den beräknade andelen deltagare i systemet är särskilt liten i Slovakien (6 %), Estland (mindre än 20 %) och Ungern (mellan 30 och 40 %). Revisionsrätten värderar den mjölkproduktion som inte omfattas av systemet med kvoter till ungefär 3,6 miljoner ton (18) för de åtta nya medlemsstaterna i Central- och Östeuropa, det vill säga 17 % av deras totala produktion.
  Tabell 7
  Antal mjölkgårdar och antal kvotinnehavare (regleringsåren 2004–2005 och 2005–2006)














  2004–2005 | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005–2006 |
| (1)
  Gårdar | 8 450 | 12 400 | 61 239 | 195 231 | 22 000 | 734 112 | 17 190 | 14 230 | 1 064 852 |
| 6 780 | 9 210 | 50 900 | 170 790 | 16 250 | 727 100 | 19 710 | 13 460 | 1 014 199 |
| (2)
  Leveranser (producenter) | 2 950 | 1 585 | 24 409 | 99 384 | 5 194 | 310 460 | 10 148 | 800 | 454 930 |
| 2 871 | 1 525 | 22 919 | 86 601 | 4 821 | 284 475 | 9 509 | 740 | 413 461 |
| (3)
  Direktförsälj-ning (producenter) | 252 | 443 | 2 253 | 22 516 | 1 284 | 76 014 | 2 624 | 99 | 105 485 |
| 264 | 437 | 1 808 | 16 027 | 1 561 | 52 837 | 2 509 | 100 | 75 543 |
| (4)
  Summa | 2 991 | 1 859 | 25 457 | 112 073 | 6 076 | 374 000 | 10 575 | 814 | 533 845 |
| 2 903 | 1 752 | 24 039 | 98 387 | 5 980 | 330 019 | 9 956 | 766 | 473 802 |
| (5)
  Gårdar utanför systemet | 5 459 | 10 541 | 35 782 | 83 158 | 15 924 | 360 112 | 6 615 | 13 416 | 531 007 |
| 65 % | 85 % | 58 % | 43 % | 72 % | 49 % | 39 % | 94 % | 50 % |
| 3 877 | 7 458 | 26 861 | 72 403 | 10 270 | 397 081 | 9 754 | 12 694 | 540 397 |
| 57 % | 81 % | 53 % | 42 % | 63 % | 55 % | 50 % | 94 % | 53 % |
| (1) Regleringsåret 2004–2005: uppgifter från Eurostat 2003 för samtliga medlemsstater förutom LV (uppgifter 2004 från centrala statistikkontoret), LT (uppgifter 2004 från AIRBC) och PL (uppgifter 2004 från ARR); regleringsåret 2005–2006: uppgifter Eurostat 2005.
  (2), (3) och (4): Svar på det frågeformulär som fastställs i artikel 26 i förordning (EG) nr 595/2004 och uppgifter från de utbetalande organen (PL och SI för 2004–2005). |

32.

Mjölkproducenter ansluter sig på eget initiativ till systemet med kvoter. Referenskvantiteter tilldelas dem på begäran och enligt bestämmelser som antas av de nationella myndigheterna. I de flesta av de nya medlemsstaterna i Central- och Östeuropa står cirka hälften av mjölkproducenterna utanför kvotsystemet (tabell 7 och ruta 3). Den beräknade andelen deltagare i systemet är särskilt liten i Slovakien (6 %), Estland (mindre än 20 %) och Ungern (mellan 30 och 40 %). Revisionsrätten värderar den mjölkproduktion som inte omfattas av systemet med kvoter till ungefär 3,6 miljoner ton (18) för de åtta nya medlemsstaterna i Central- och Östeuropa, det vill säga 17 % av deras totala produktion.

Tabell 7

Antal mjölkgårdar och antal kvotinnehavare (regleringsåren 2004–2005 och 2005–2006)

2004–2005

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Totalt

2005–2006

(1)

Gårdar

8 450

12 400

61 239

195 231

22 000

734 112

17 190

14 230

1 064 852

6 780

9 210

50 900

170 790

16 250

727 100

19 710

13 460

1 014 199

(2)

Leveranser (producenter)

2 950

1 585

24 409

99 384

5 194

310 460

10 148

800

454 930

2 871

1 525

22 919

86 601

4 821

284 475

9 509

740

413 461

(3)

Direktförsälj-ning (producenter)

252

443

2 253

22 516

1 284

76 014

2 624

99

105 485

264

437

1 808

16 027

1 561

52 837

2 509

100

75 543

(4)

Summa

2 991

1 859

25 457

112 073

6 076

374 000

10 575

814

533 845

2 903

1 752

24 039

98 387

5 980

330 019

9 956

766

473 802

(5)

Gårdar utanför systemet

5 459

10 541

35 782

83 158

15 924

360 112

6 615

13 416

531 007

65 %

85 %

58 %

43 %

72 %

49 %

39 %

94 %

50 %

3 877

7 458

26 861

72 403

10 270

397 081

9 754

12 694

540 397

57 %

81 %

53 %

42 %

63 %

55 %

50 %

94 %

53 %

(1) Regleringsåret 2004–2005: uppgifter från Eurostat 2003 för samtliga medlemsstater förutom LV (uppgifter 2004 från centrala statistikkontoret), LT (uppgifter 2004 från AIRBC) och PL (uppgifter 2004 från ARR); regleringsåret 2005–2006: uppgifter Eurostat 2005.

(2), (3) och (4): Svar på det frågeformulär som fastställs i artikel 26 i förordning (EG) nr 595/2004 och uppgifter från de utbetalande organen (PL och SI för 2004–2005).

| 33. | Den låga andelen deltagande producenter är dock inte en tillräcklig indikator för att man ska kunna ifrågasätta de nya medlemsstaterna administrativa kapacitet att införa systemet med mjölkkvoter. Vi får inte glömma att 70 % av de mjölkproducerande gårdarna i de nya medlemsstaterna i Central- och Östeuropa generellt inte har fler än två kor och därför kan ingå i den självförsörjande eller delvis självförsörjande sektorn. Eftersom det totala antalet av dessa småjordbruk (680 000) är större än 25 % av det totala antalet gårdar utan kvot kan man dra slutsatsen att merparten av gårdarna utan kvot i praktiken är icke yrkesverksamma gårdar eller delvis yrkesverksamma gårdar. |
| --- | --- |

33.

Den låga andelen deltagande producenter är dock inte en tillräcklig indikator för att man ska kunna ifrågasätta de nya medlemsstaterna administrativa kapacitet att införa systemet med mjölkkvoter. Vi får inte glömma att 70 % av de mjölkproducerande gårdarna i de nya medlemsstaterna i Central- och Östeuropa generellt inte har fler än två kor och därför kan ingå i den självförsörjande eller delvis självförsörjande sektorn. Eftersom det totala antalet av dessa småjordbruk (680 000) är större än 25 % av det totala antalet gårdar utan kvot kan man dra slutsatsen att merparten av gårdarna utan kvot i praktiken är icke yrkesverksamma gårdar eller delvis yrkesverksamma gårdar.

| 34. | Andelen deltagande producenter varierar kraftigt mellan medlemsstaterna. Vissa medlemsstater har tillåtit och uppmuntrat utdelning av små och mycket små kvoter. Producenter som har fått referenskvantiteter som är mindre än 1 000 kg (leveranser och/eller direktförsäljning) för det första regleringsåret utgjorde således 12 % av kvotinnehavarna i Lettland och 6 % i Litauen. Producenter med kvoter under 1 000 kg utgjorde däremot mindre än 2 % av kvotinnehavarna i Polen, Estland, Ungern, Slovenien och Tjeckien. I Slovakien fick ingen producent en referenskvantitet under 1 000 kg. I Tjeckien och Slovakien var policyn för tilldelning av kvoter tydligt inriktad på de stora yrkesverksamma producenterna. I dessa medlemsstater har ungefär 75 % av innehavarna av en leveranskvot ett kreatursbestånd på mer än 50 kor.

  Ruta 3 – Producenter utan mjölkkvoter – fall i Litauen och SlovakienI Litauen fick 43 % av mjölkproducenterna inte någon kvot.Vid anslutningen var mjölkproduktionen fortfarande uppdelad mellan ett stort antal producenter (195 231) av vilka nästan samtliga (95 %) hade fem kor eller färre. Koncentrationsprocessen för strukturerna är långsam men synlig om man till exempel beaktar att antalet gårdar med sex kor eller fler ökade mellan 2001 och 2005 (från 4 501 gårdar 2001, eller 2 % av gårdarna till 11 242 gårdar 2005 eller 6,2 % av gårdarna). Antalet mycket små strukturer som härstammar från privatiseringen av mark blir samtidigt allt färre men deras numerära betydelse är fortfarande stor.Revisionen visade att mjölkkvoterna hade lanserats i en seriös informationskampanj som riktade sig till samtliga producenter. Med tanke på hur mjölksektorn i Litauen ser ut tycks den täckningsnivå på 57 % som de litauiska myndigheterna uppnådde för det första kvotåret vara rimlig.För regleringsåret 2004–2005 fick 77 484 producenter med bara en eller två kor en kvot trots att de totalt är 138 591 (19). Den största delen av producenter utan kvot (63 723) utgör mellanskillnaden, dvs. 61 107 producenter. Det är troligt att dessa producenter utan kvot, med en eller två kor, tillhör gruppen självförsörjande eller delvis självförsörjande jordbruksföretag. Det är förvaltningsorganens sak att kontrollera att dessa producenter inte sysslar med odeklarerad direktförsäljning.I Slovakien fick 94 % av mjölkproducenterna inte någon kvot.Slovakiens jordbruksekonomi är uppdelad i två tydliga delar. Ett stort antal familjegårdar (15 586 år 2001, 9 853 år 2005) samexisterar med ett begränsat antal gårdar som inrättats som kommersiella enheter (2 087 år 2001, 1 696 år 2005). År 2005 hade 89 % av familjeföretagen en enda ko medan 10 % hade två eller tre kor. När det handlar om kommersiella jordbruksföretag hade 38 % av dem fler än 50 kor. Endast 6 % av landets mjölkkor tillhörde familjeföretagen medan 94 % tillhörde kommersiella jordbruksföretag.Ett system med mjölkkvoter hade tillämpats i Slovakien före anslutningen. Det fanns dock inga kvoter för ”direktförsäljning”, och kvoterna för ”leveranser” beviljades endast producenter som levererade mer än 20 000 liter per år. År 2002 fanns det 950 producenter med en enda kvot och ungefär 1 000 små producenter (20) som bedrev direktförsäljning eller levererade mindre än 20 000 liter per år.För det första kvotåret 2004–2005 införlivade de slovakiska myndigheterna, som endast utdelade 814 kvoter för leveranser eller direktförsäljning, i första hand yrkesenheterna i systemet. Enligt en uppskattning av revisorerna har 78 % av dem som innehar en leveranskvot minst 50 kor och 21 % har mellan två och 49 kor. De mycket små kvoterna, som motsvarar minst två kor, utgör 1 % av det totala antalet kvoter. |
| --- | --- |

34.

Andelen deltagande producenter varierar kraftigt mellan medlemsstaterna. Vissa medlemsstater har tillåtit och uppmuntrat utdelning av små och mycket små kvoter. Producenter som har fått referenskvantiteter som är mindre än 1 000 kg (leveranser och/eller direktförsäljning) för det första regleringsåret utgjorde således 12 % av kvotinnehavarna i Lettland och 6 % i Litauen. Producenter med kvoter under 1 000 kg utgjorde däremot mindre än 2 % av kvotinnehavarna i Polen, Estland, Ungern, Slovenien och Tjeckien. I Slovakien fick ingen producent en referenskvantitet under 1 000 kg. I Tjeckien och Slovakien var policyn för tilldelning av kvoter tydligt inriktad på de stora yrkesverksamma producenterna. I dessa medlemsstater har ungefär 75 % av innehavarna av en leveranskvot ett kreatursbestånd på mer än 50 kor.

Ruta 3 – Producenter utan mjölkkvoter – fall i Litauen och SlovakienI Litauen fick 43 % av mjölkproducenterna inte någon kvot.Vid anslutningen var mjölkproduktionen fortfarande uppdelad mellan ett stort antal producenter (195 231) av vilka nästan samtliga (95 %) hade fem kor eller färre. Koncentrationsprocessen för strukturerna är långsam men synlig om man till exempel beaktar att antalet gårdar med sex kor eller fler ökade mellan 2001 och 2005 (från 4 501 gårdar 2001, eller 2 % av gårdarna till 11 242 gårdar 2005 eller 6,2 % av gårdarna). Antalet mycket små strukturer som härstammar från privatiseringen av mark blir samtidigt allt färre men deras numerära betydelse är fortfarande stor.Revisionen visade att mjölkkvoterna hade lanserats i en seriös informationskampanj som riktade sig till samtliga producenter. Med tanke på hur mjölksektorn i Litauen ser ut tycks den täckningsnivå på 57 % som de litauiska myndigheterna uppnådde för det första kvotåret vara rimlig.För regleringsåret 2004–2005 fick 77 484 producenter med bara en eller två kor en kvot trots att de totalt är 138 591 (19). Den största delen av producenter utan kvot (63 723) utgör mellanskillnaden, dvs. 61 107 producenter. Det är troligt att dessa producenter utan kvot, med en eller två kor, tillhör gruppen självförsörjande eller delvis självförsörjande jordbruksföretag. Det är förvaltningsorganens sak att kontrollera att dessa producenter inte sysslar med odeklarerad direktförsäljning.I Slovakien fick 94 % av mjölkproducenterna inte någon kvot.Slovakiens jordbruksekonomi är uppdelad i två tydliga delar. Ett stort antal familjegårdar (15 586 år 2001, 9 853 år 2005) samexisterar med ett begränsat antal gårdar som inrättats som kommersiella enheter (2 087 år 2001, 1 696 år 2005). År 2005 hade 89 % av familjeföretagen en enda ko medan 10 % hade två eller tre kor. När det handlar om kommersiella jordbruksföretag hade 38 % av dem fler än 50 kor. Endast 6 % av landets mjölkkor tillhörde familjeföretagen medan 94 % tillhörde kommersiella jordbruksföretag.Ett system med mjölkkvoter hade tillämpats i Slovakien före anslutningen. Det fanns dock inga kvoter för ”direktförsäljning”, och kvoterna för ”leveranser” beviljades endast producenter som levererade mer än 20 000 liter per år. År 2002 fanns det 950 producenter med en enda kvot och ungefär 1 000 små producenter (20) som bedrev direktförsäljning eller levererade mindre än 20 000 liter per år.För det första kvotåret 2004–2005 införlivade de slovakiska myndigheterna, som endast utdelade 814 kvoter för leveranser eller direktförsäljning, i första hand yrkesenheterna i systemet. Enligt en uppskattning av revisorerna har 78 % av dem som innehar en leveranskvot minst 50 kor och 21 % har mellan två och 49 kor. De mycket små kvoterna, som motsvarar minst två kor, utgör 1 % av det totala antalet kvoter.

INFÖRANDE OCH FÖRVALTNING AV SYSTEMET

Antagande av gemenskapens regelverk

| 35. | Inom ramen för delad förvaltning, som är utmärkande för den gemensamma jordbrukspolitiken, vidtar medlemsstaterna lämpliga åtgärder för att genomföra bestämmelserna om att införa en avgift inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter (ruta 1). Medlemsstaterna är skyldiga att lämna ett begränsat antal uppgifter till kommissionen. Före den 1 september varje år ska de skicka in ett ifyllt exemplar av ett frågeformulär så att avgiften kan beräknas (21). Dessutom skulle medlemsstaterna före den 1 september 2004 (22) lämna en kort rapport till kommissionen om sitt system för förvaltning av de nationella referenskvantiteterna (23). Efter en påminnelse från kommissionen lämnade de maltesiska och slovenska myndigheterna in denna korta rapport i februari 2007 och de polska myndigheterna i mars 2007. |
| --- | --- |

35.

Inom ramen för delad förvaltning, som är utmärkande för den gemensamma jordbrukspolitiken, vidtar medlemsstaterna lämpliga åtgärder för att genomföra bestämmelserna om att införa en avgift inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter (ruta 1). Medlemsstaterna är skyldiga att lämna ett begränsat antal uppgifter till kommissionen. Före den 1 september varje år ska de skicka in ett ifyllt exemplar av ett frågeformulär så att avgiften kan beräknas (21). Dessutom skulle medlemsstaterna före den 1 september 2004 (22) lämna en kort rapport till kommissionen om sitt system för förvaltning av de nationella referenskvantiteterna (23). Efter en påminnelse från kommissionen lämnade de maltesiska och slovenska myndigheterna in denna korta rapport i februari 2007 och de polska myndigheterna i mars 2007.

| 36. | Trots att gemenskapslagstiftningen gäller direkt införlivade alla nya medlemsstater gemenskapens regelverk i fråga om mjölkkvoter i sina nationella lagtexter eller administrativa bestämmelser. I Ungern, Litauen och Slovakien gav den rättsliga ram som antogs av de nationella myndigheterna upphov till iakttagelserna nedan. |
| --- | --- |

36.

Trots att gemenskapslagstiftningen gäller direkt införlivade alla nya medlemsstater gemenskapens regelverk i fråga om mjölkkvoter i sina nationella lagtexter eller administrativa bestämmelser. I Ungern, Litauen och Slovakien gav den rättsliga ram som antogs av de nationella myndigheterna upphov till iakttagelserna nedan.

| 37. | Eftersom förordning (EG) nr 1788/2003 inte innehåller någon operativ definition av leverans beslutade de litauiska myndigheterna att leverans gäller sådan mjölk som kan säljas till en köpare. I sådana fall borde en eventuell gratis tillfällig överlåtelse som en producent gör inte bokföras som en leverans. Det finns risk för att en producent som har överskridit sin kvot kanske överlåter sin mjölk gratis för att slippa betala avgiften. Enligt gemenskapslagstiftningen måste medlemsstaterna försäkra sig om att all levererad mjölk, också gratis sådan, deklareras. |
| --- | --- |

37.

Eftersom förordning (EG) nr 1788/2003 inte innehåller någon operativ definition av leverans beslutade de litauiska myndigheterna att leverans gäller sådan mjölk som kan säljas till en köpare. I sådana fall borde en eventuell gratis tillfällig överlåtelse som en producent gör inte bokföras som en leverans. Det finns risk för att en producent som har överskridit sin kvot kanske överlåter sin mjölk gratis för att slippa betala avgiften. Enligt gemenskapslagstiftningen måste medlemsstaterna försäkra sig om att all levererad mjölk, också gratis sådan, deklareras.

| 38. | I Ungern kan summan av de individuella referenskvantiteterna för producenter som bildar ett mejerikooperativ behandlas som en enda övergripande kvot. Om vissa av kooperativets producenter överskrider sin individuella kvot kompenseras detta inom kooperativet. Om en avgift ska betalas nationellt är inte kooperativet betalningsskyldigt så länge de anslutna producenternas sammanlagda kvot inte har överskridits. Enligt gemenskapslagstiftningen är villkoret för att en sådan sammanslagning av individuella referenskvantiteter ska tillåtas att kooperativet är en godkänd köpare. Vid revisionen medgav de ungerska myndigheterna att den nationella lagstiftningen för mejerikooperativ som inte är godkända köpare måste ändras. |
| --- | --- |

38.

I Ungern kan summan av de individuella referenskvantiteterna för producenter som bildar ett mejerikooperativ behandlas som en enda övergripande kvot. Om vissa av kooperativets producenter överskrider sin individuella kvot kompenseras detta inom kooperativet. Om en avgift ska betalas nationellt är inte kooperativet betalningsskyldigt så länge de anslutna producenternas sammanlagda kvot inte har överskridits. Enligt gemenskapslagstiftningen är villkoret för att en sådan sammanslagning av individuella referenskvantiteter ska tillåtas att kooperativet är en godkänd köpare. Vid revisionen medgav de ungerska myndigheterna att den nationella lagstiftningen för mejerikooperativ som inte är godkända köpare måste ändras.

| 39. | I Ungern och Slovakien har man möjlighet att vara godkänd köpare och producent på en och samma gång. En ihopslagning av funktionerna köpare och producent medför särskilda risker som måste beaktas i riskanalysen och vid genomförandet av kontroller på plats. Det faktum att hela dokumentationskedjan (register, deklarationer, styrkande underlag och resultat av analyser) förvaltas av en enda aktör ökar risken för att uppgifter manipuleras i de fall då den nationella referenskvantiteten överskrids och en avgift ska fastställas. I ett sådant fall skulle producenter/köpare lämna uppgifter som används som grund för beräkningen av den avgift som de själva skulle vara skyldiga att betala. |
| --- | --- |

39.

I Ungern och Slovakien har man möjlighet att vara godkänd köpare och producent på en och samma gång. En ihopslagning av funktionerna köpare och producent medför särskilda risker som måste beaktas i riskanalysen och vid genomförandet av kontroller på plats. Det faktum att hela dokumentationskedjan (register, deklarationer, styrkande underlag och resultat av analyser) förvaltas av en enda aktör ökar risken för att uppgifter manipuleras i de fall då den nationella referenskvantiteten överskrids och en avgift ska fastställas. I ett sådant fall skulle producenter/köpare lämna uppgifter som används som grund för beräkningen av den avgift som de själva skulle vara skyldiga att betala.

Systemen infördes av medlemsstaterna inom utsatt tid men är av ojämn kvalitet och kan förbättras

| 40. | De nya medlemsstater som revisionsrätten besökte, däribland Polen och Slovenien, hade inrättat de grundläggande strukturer som behövdes för att de skulle kunna börja använda systemet och sköta den löpande förvaltningen av mjölkkvoter redan den 1 maj 2004. Förvaltarna fick i tid tillgång till operativa funktioner för att förvalta registret över innehavare av referenskvantiteter och registret över köpare, påföra deklarerade kvantiteter på referenskvantiteterna, använda den nationella reserven, förvalta kvottransaktioner (köp, hyra, överlåtelse, arv, upphörande av produktion) och justera levererade kvantiteter utifrån deras fetthalt. |
| --- | --- |

40.

De nya medlemsstater som revisionsrätten besökte, däribland Polen och Slovenien, hade inrättat de grundläggande strukturer som behövdes för att de skulle kunna börja använda systemet och sköta den löpande förvaltningen av mjölkkvoter redan den 1 maj 2004. Förvaltarna fick i tid tillgång till operativa funktioner för att förvalta registret över innehavare av referenskvantiteter och registret över köpare, påföra deklarerade kvantiteter på referenskvantiteterna, använda den nationella reserven, förvalta kvottransaktioner (köp, hyra, överlåtelse, arv, upphörande av produktion) och justera levererade kvantiteter utifrån deras fetthalt.

| 41. | Detta samlade resultat förtjänar att uppmärksammas eftersom den utgör en kontrast till den långa period av osäkerhet som följde på införandet 1984 av mjölkkvoter i vissa gamla medlemsstater på grund av brister i förvaltningen av systemet och ett stort antal utdragna rättsliga förfaranden (24). |
| --- | --- |

41.

Detta samlade resultat förtjänar att uppmärksammas eftersom den utgör en kontrast till den långa period av osäkerhet som följde på införandet 1984 av mjölkkvoter i vissa gamla medlemsstater på grund av brister i förvaltningen av systemet och ett stort antal utdragna rättsliga förfaranden (24).

| 42. | De system som påträffades i de nya medlemsstaterna tycktes ändå vara av ojämn kvalitet när det gäller internkontrollen. Revisionen visade att transaktionerna inte tillräckligt lätt gick att spåra och även att uppdateringen av databasen för kvoter i Tjeckien, Estland, Litauen, Ungern, Polen och Slovenien var försenad. I Slovakien var det datasystem som först inrättades otillräckligt. Eftersom det inte fanns en integrerad databas skapade förvaltarna vid det utbetalande organet APA i början av regleringsåret ett kalkylprogram som innehöll de individuella kvoter som tilldelats och i slutet av året ett annat register över de individuella leveranser och den individuella direktförsäljning som genomförts. Däremellan hade APA inga uppgifter om hur producenternas situation förändrades. |
| --- | --- |

42.

De system som påträffades i de nya medlemsstaterna tycktes ändå vara av ojämn kvalitet när det gäller internkontrollen. Revisionen visade att transaktionerna inte tillräckligt lätt gick att spåra och även att uppdateringen av databasen för kvoter i Tjeckien, Estland, Litauen, Ungern, Polen och Slovenien var försenad. I Slovakien var det datasystem som först inrättades otillräckligt. Eftersom det inte fanns en integrerad databas skapade förvaltarna vid det utbetalande organet APA i början av regleringsåret ett kalkylprogram som innehöll de individuella kvoter som tilldelats och i slutet av året ett annat register över de individuella leveranser och den individuella direktförsäljning som genomförts. Däremellan hade APA inga uppgifter om hur producenternas situation förändrades.

| 43. | När revisionsrätten genomförde revisionen hade kommissionen ännu inte gjort någon fördjupad kontroll på plats i de nya medlemsstaterna för att verifiera att systemet fungerade väl, att de kontroller som fastställs i lagstiftningen hade genomförts och för att försäkra sig om att de brister som konstaterats under sakkunnigbedömningen hade åtgärdats. De besök som kommissionen gjorde i de nya medlemsstaterna 2005 inom ramen för avslutningen av räkenskaperna gav inte upphov till någon särskild anmärkning om mjölkkvoterna. |
| --- | --- |

43.

När revisionsrätten genomförde revisionen hade kommissionen ännu inte gjort någon fördjupad kontroll på plats i de nya medlemsstaterna för att verifiera att systemet fungerade väl, att de kontroller som fastställs i lagstiftningen hade genomförts och för att försäkra sig om att de brister som konstaterats under sakkunnigbedömningen hade åtgärdats. De besök som kommissionen gjorde i de nya medlemsstaterna 2005 inom ramen för avslutningen av räkenskaperna gav inte upphov till någon särskild anmärkning om mjölkkvoterna.

Påfyllningen av den nationella reserven: olika valmöjligheter i de olika medlemsstaterna

| 44. | Systemet med mjölkkvoter föreskriver att en nationell reserv upprättas där man skiljer på leveranser och direktförsäljning. Medlemsstaterna kan fylla på den nationella reserven genom att ta tillbaka outnyttjade referenskvantiteter, behålla en del av överlåtelserna eller genom en lineär minskning av kvoterna som helhet. |
| --- | --- |

44.

Systemet med mjölkkvoter föreskriver att en nationell reserv upprättas där man skiljer på leveranser och direktförsäljning. Medlemsstaterna kan fylla på den nationella reserven genom att ta tillbaka outnyttjade referenskvantiteter, behålla en del av överlåtelserna eller genom en lineär minskning av kvoterna som helhet.

| 45. | Medlemsstaterna får således ta tillbaka en del eller samtliga outnyttjade kvantiteter när en producent inte saluför minst 70 % av sin individuella referenskvantitet under åtminstone en tolvmånadersperiod (25). De nya medlemsstaterna hanterade detta på olika sätt. Producenter som hade underutnyttjat sin kvot under det första kvotåret straffades inte i Lettland, Litauen, Ungern och Tjeckien på grund av att regleringsåret endast hade 11 månader i stället för 12. De estniska myndigheterna tog inte hänsyn till denna omständighet utan minskade kvoterna. Under det första regleringsåret 2004–2005 tillämpade de slovakiska myndigheterna ett straffsystem som hade använts före anslutningen (26) och som var strängare än det som fastställs i gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

45.

Medlemsstaterna får således ta tillbaka en del eller samtliga outnyttjade kvantiteter när en producent inte saluför minst 70 % av sin individuella referenskvantitet under åtminstone en tolvmånadersperiod (25). De nya medlemsstaterna hanterade detta på olika sätt. Producenter som hade underutnyttjat sin kvot under det första kvotåret straffades inte i Lettland, Litauen, Ungern och Tjeckien på grund av att regleringsåret endast hade 11 månader i stället för 12. De estniska myndigheterna tog inte hänsyn till denna omständighet utan minskade kvoterna. Under det första regleringsåret 2004–2005 tillämpade de slovakiska myndigheterna ett straffsystem som hade använts före anslutningen (26) och som var strängare än det som fastställs i gemenskapslagstiftningen.

| 46. | Vid force majeure eller i vederbörligen motiverade fall tillämpas inte bestämmelserna för indragning av kvantiteter som tillhör producenter som är delvis eller helt overksamma (27). I Polen beslutade man 2005 och 2006 om indragningar för producenter som var helt overksamma eller som hade utnyttjat mindre än 70 % av sin referenskvantitet. Ungefär 3 900 producenter, det vill säga 1 % av producenterna, var helt overksamma 2004–2005. De behöll dock hela sin kvot för regleringsåret 2005–2006 efter att ha överklagat hos det utbetalande organet. Överklagandena utvärderas av det utbetalande organets regionala direktörer som uttalar sig trots att inga nationella bestämmelser har fastställts som gör det möjligt att garantera att överklagandena behandlades lika. |
| --- | --- |

46.

Vid force majeure eller i vederbörligen motiverade fall tillämpas inte bestämmelserna för indragning av kvantiteter som tillhör producenter som är delvis eller helt overksamma (27). I Polen beslutade man 2005 och 2006 om indragningar för producenter som var helt overksamma eller som hade utnyttjat mindre än 70 % av sin referenskvantitet. Ungefär 3 900 producenter, det vill säga 1 % av producenterna, var helt overksamma 2004–2005. De behöll dock hela sin kvot för regleringsåret 2005–2006 efter att ha överklagat hos det utbetalande organet. Överklagandena utvärderas av det utbetalande organets regionala direktörer som uttalar sig trots att inga nationella bestämmelser har fastställts som gör det möjligt att garantera att överklagandena behandlades lika.

Användning av den nationella reserven: olika förfaranden

| 47. | Den nationella reserven används till att tilldela kvoter till nya producenter eller kompletterande kvantiteter till befintliga producenter på grundval av objektiva kriterier antagna av de nationella myndigheterna. De tilldelningskriterier som tillämpas i vissa medlemsstater har medvetet uteslutit vissa sökande. En del medlemsstater har även använt den nationella reserven för att i stor skala omvandla tillgängliga kvantiteter för direktförsäljning till kvoter för leveranser (ruta 4).

  Ruta 4 – Tilldelning av kvantiteter från den nationella reservenEnligt den nationella lagstiftningen i Polen fick inte nya producenter ta emot kvoter från den nationella reserven. Däremot hade de kvoter som utdelades till befintliga producenter inget tak för hur stora kvantiteter producenterna kunde begära. Vissa producenter tilldelades därför referenskvantiteter som överskred deras behov, vilket ledde till att den nationella reserven för ”leveranser” snabbt uttömdes.I Litauen fick inte producenter som hade färre än 5 kor några referenskvantiteter från den nationella reserven under regleringsåret 2004–2005.Under de två första regleringsåren beviljades i Estland och Ungern kvoter för direktförsäljning systematiskt från den nationella reserven till producenter som inte hade någon direktförsäljning och som inte hade för avsikt att ha någon sådan. De tilldelningskriterier som tillämpades i Estland (utnyttjandegrad av den samlade kvoten) respektive Ungern (otillräcklig leveranskvot) gjorde detta möjligt.Ungern och Slovakien fortsatte att tilldela kompletterande leveranskvoter för regleringsåret 2004–2005 trots att den nationella reserven för leveranser låg på minus. |
| --- | --- |

47.

Den nationella reserven används till att tilldela kvoter till nya producenter eller kompletterande kvantiteter till befintliga producenter på grundval av objektiva kriterier antagna av de nationella myndigheterna. De tilldelningskriterier som tillämpas i vissa medlemsstater har medvetet uteslutit vissa sökande. En del medlemsstater har även använt den nationella reserven för att i stor skala omvandla tillgängliga kvantiteter för direktförsäljning till kvoter för leveranser (ruta 4).

Ruta 4 – Tilldelning av kvantiteter från den nationella reservenEnligt den nationella lagstiftningen i Polen fick inte nya producenter ta emot kvoter från den nationella reserven. Däremot hade de kvoter som utdelades till befintliga producenter inget tak för hur stora kvantiteter producenterna kunde begära. Vissa producenter tilldelades därför referenskvantiteter som överskred deras behov, vilket ledde till att den nationella reserven för ”leveranser” snabbt uttömdes.I Litauen fick inte producenter som hade färre än 5 kor några referenskvantiteter från den nationella reserven under regleringsåret 2004–2005.Under de två första regleringsåren beviljades i Estland och Ungern kvoter för direktförsäljning systematiskt från den nationella reserven till producenter som inte hade någon direktförsäljning och som inte hade för avsikt att ha någon sådan. De tilldelningskriterier som tillämpades i Estland (utnyttjandegrad av den samlade kvoten) respektive Ungern (otillräcklig leveranskvot) gjorde detta möjligt.Ungern och Slovakien fortsatte att tilldela kompletterande leveranskvoter för regleringsåret 2004–2005 trots att den nationella reserven för leveranser låg på minus.

Storskalig omställning av outnyttjade referenskvantiteter för ”direktförsäljning”

| 48. | Medlemsstaternas två första mjölkregleringsår präglades av en brist på referenskvantiteter i den nationella reserven för leveranser samtidigt som betydande kvantiteter i den nationella reserven för direktförsäljning fortfarande var outnyttjade. Det tvåfaldiga problemet med att de nya medlemsstaternas behov av kvoter för direktförsäljning överskattades och att direktförsäljningen deklarerades för lågt har tagits upp ovan (se punkt 20 och framåt). |
| --- | --- |

48.

Medlemsstaternas två första mjölkregleringsår präglades av en brist på referenskvantiteter i den nationella reserven för leveranser samtidigt som betydande kvantiteter i den nationella reserven för direktförsäljning fortfarande var outnyttjade. Det tvåfaldiga problemet med att de nya medlemsstaternas behov av kvoter för direktförsäljning överskattades och att direktförsäljningen deklarerades för lågt har tagits upp ovan (se punkt 20 och framåt).

| 49. | För att öka de tillängliga kvantiteterna för leveranser kunde de nya medlemsstaterna tillåta att referenskvantiteter för ”direktförsäljning” ställdes om till referenskvantiteter för ”leveranser” och vice versa på vederbörligen motiverad begäran av producenten (28). Dessa bestämmelser tillämpades flitigt i samtliga nya medlemsstater. Omställningen av kvoter för direktförsäljning till kvoter för leveranser var särskilt omfattande i Tjeckien och i de baltiska staterna (illustration 3). |
| --- | --- |

49.

För att öka de tillängliga kvantiteterna för leveranser kunde de nya medlemsstaterna tillåta att referenskvantiteter för ”direktförsäljning” ställdes om till referenskvantiteter för ”leveranser” och vice versa på vederbörligen motiverad begäran av producenten (28). Dessa bestämmelser tillämpades flitigt i samtliga nya medlemsstater. Omställningen av kvoter för direktförsäljning till kvoter för leveranser var särskilt omfattande i Tjeckien och i de baltiska staterna (illustration 3).

Image

Fetthalten i leveranserna: en viktig parameter som ibland förbigås

| 50. | Mjölkkvoterna begränsar de saluförda mjölkkvantiteterna, men också fettproduktionen när det gäller leveranser. Varje leveranskvot får således en representativ fetthalt eller indviduell referenshalt som fastställs utifrån producentens tidigare halter. De kvantiteter som levereras justeras för varje producent, antingen uppåt eller nedåt i förhållande till skillnaden mellan den faktiska fetthalten och den individuella referenshalten. Referenshalten är därför en viktig parameter vid den slutliga sammanställningen av de levererade kvantiteterna. |
| --- | --- |

50.

Mjölkkvoterna begränsar de saluförda mjölkkvantiteterna, men också fettproduktionen när det gäller leveranser. Varje leveranskvot får således en representativ fetthalt eller indviduell referenshalt som fastställs utifrån producentens tidigare halter. De kvantiteter som levereras justeras för varje producent, antingen uppåt eller nedåt i förhållande till skillnaden mellan den faktiska fetthalten och den individuella referenshalten. Referenshalten är därför en viktig parameter vid den slutliga sammanställningen av de levererade kvantiteterna.

| 51. | I Estland, Litauen, Ungern och Slovakien gjorde producenterna leveranser under regleringsåret 2004–2005 utan att ha vare sig kvot eller referensfetthalt. I Polen går det inte att med systemets hjälp upptäcka producenter som har fått en orealistisk referensfetthalt, det vill säga en halt som ligger utanför en variationsbredd på mellan 30 och 50 gram/kg. Revisionsrätten hittade producenter med onormalt låga eller onormalt höga referenshalter för regleringsåret 2004–2005. |
| --- | --- |

51.

I Estland, Litauen, Ungern och Slovakien gjorde producenterna leveranser under regleringsåret 2004–2005 utan att ha vare sig kvot eller referensfetthalt. I Polen går det inte att med systemets hjälp upptäcka producenter som har fått en orealistisk referensfetthalt, det vill säga en halt som ligger utanför en variationsbredd på mellan 30 och 50 gram/kg. Revisionsrätten hittade producenter med onormalt låga eller onormalt höga referenshalter för regleringsåret 2004–2005.

| 52. | När kvantiteter för ”direktförsäljning” ställs om till kvantiteter för ”leveranser” ska referensfetthalten för den kvot som ställs om till leveranser vara 38 g/kg (29). Referenshalten för leveranser får endast förbli oförändrad om producenten framlägger en för den behöriga myndigheten tillfredsställande motivering för detta. De tjeckiska, litauiska och slovakiska myndigheterna tar inte hänsyn till denna restriktion utan låter systematiskt referenshalten vara oförändrad för producenter som har gjort en omställning. |
| --- | --- |

52.

När kvantiteter för ”direktförsäljning” ställs om till kvantiteter för ”leveranser” ska referensfetthalten för den kvot som ställs om till leveranser vara 38 g/kg (29). Referenshalten för leveranser får endast förbli oförändrad om producenten framlägger en för den behöriga myndigheten tillfredsställande motivering för detta. De tjeckiska, litauiska och slovakiska myndigheterna tar inte hänsyn till denna restriktion utan låter systematiskt referenshalten vara oförändrad för producenter som har gjort en omställning.

KONTROLLER

| 53. | Gemenskapslagstiftningen föreskriver ett visst antal kontrollåtgärder (30). Medlemsstaterna ska kontrollera att producenternas och köparnas deklarationer är riktiga och i förekommande fall se till att producenter som har bidragit till att de nationella referenskvantiteterna har överskridits verkligen påförs en avgift. |
| --- | --- |

53.

Gemenskapslagstiftningen föreskriver ett visst antal kontrollåtgärder (30). Medlemsstaterna ska kontrollera att producenternas och köparnas deklarationer är riktiga och i förekommande fall se till att producenter som har bidragit till att de nationella referenskvantiteterna har överskridits verkligen påförs en avgift.

| 54. | Revisionen visade att planeringen och genomförandet av kontrollerna kan bli mycket bättre. |
| --- | --- |

54.

Revisionen visade att planeringen och genomförandet av kontrollerna kan bli mycket bättre.

Medlemsstaternas planering av kontroller var sen och ofullständig

| 55. | Behöriga nationella myndigheter bör på grundval av en riskanalys upprätta en kontrollplan för varje tolvmånadersperiod. Kontrollerna (på gården, vid transporten av mjölken och hos köparen) bör genomföras under och efter kvotåret men senast 18 månader efter aktuellt regleringsår. |
| --- | --- |

55.

Behöriga nationella myndigheter bör på grundval av en riskanalys upprätta en kontrollplan för varje tolvmånadersperiod. Kontrollerna (på gården, vid transporten av mjölken och hos köparen) bör genomföras under och efter kvotåret men senast 18 månader efter aktuellt regleringsår.

| 56. | I vissa medlemsstater, som Lettland, Litauen och Polen, offentliggjordes kontrollplanerna sent. Kontrollplanen ska också innehålla en förteckning över utvalda köpare och producenter, vilket inte var fallet i Ungern och Slovakien under regleringsåret 2004–2005. |
| --- | --- |

56.

I vissa medlemsstater, som Lettland, Litauen och Polen, offentliggjordes kontrollplanerna sent. Kontrollplanen ska också innehålla en förteckning över utvalda köpare och producenter, vilket inte var fallet i Ungern och Slovakien under regleringsåret 2004–2005.

| 57. | Den riskanalys som gällde kontroller som skulle genomföras för regleringsåret 2004–2005 var ytlig i Ungern och Slovakien. I Tjeckien och Lettland blev riskanalysen tillgänglig först i mars 2005, det vill säga i slutet av regleringsåret. I Polen grundades inte de kontroller som genomfördes under regleringsåret 2005–2006 på en riskanalys. Denna gjordes efter regleringsårets slut. |
| --- | --- |

57.

Den riskanalys som gällde kontroller som skulle genomföras för regleringsåret 2004–2005 var ytlig i Ungern och Slovakien. I Tjeckien och Lettland blev riskanalysen tillgänglig först i mars 2005, det vill säga i slutet av regleringsåret. I Polen grundades inte de kontroller som genomfördes under regleringsåret 2005–2006 på en riskanalys. Denna gjordes efter regleringsårets slut.

| 58. | Man bör komma ihåg att ungefär 17 % av mjölkproduktionen i de nya medlemsstaterna sker hos producenter utan kvot, som oftast är små producenter med ett kreaturbestånd på högst fyra kor. Statistiska dubbelkontroller visar dock att en viss andel av dessa producenter utan kvot saluför mjölk, huvudsakligen genom direktförsäljning. I allmänhet beaktas inte producenter utan kvot i de nya medlemsstaternas riskanalyser. Med tanke på att dessa producenter praktiskt taget är befriade från kontroller har de nationella myndigheterna inte någon rimlig säkerhet om att samtliga producenter deklarerar saluförda mjölkkvantiteter korrekt. Risken för underdeklaration är dock mindre när det gäller leveranser än när det gäller direktförsäljning. I praktiken är det mycket svårt att kontrollera att den direktförsäljning som har gjorts utan kvot deklareras på vederbörligt sätt. Däremot kan leveranser som görs av producenter utan kvot kontrolleras med hjälp av köparnas bokföring. Revisionsrätten hittade producenter som hade levererat mjölk utan att ha vare sig någon kvot för leverans eller någon individuell fetthalt, framför allt i Estand, Litauen, Ungern och Slovakien (31). |
| --- | --- |

58.

Man bör komma ihåg att ungefär 17 % av mjölkproduktionen i de nya medlemsstaterna sker hos producenter utan kvot, som oftast är små producenter med ett kreaturbestånd på högst fyra kor. Statistiska dubbelkontroller visar dock att en viss andel av dessa producenter utan kvot saluför mjölk, huvudsakligen genom direktförsäljning. I allmänhet beaktas inte producenter utan kvot i de nya medlemsstaternas riskanalyser. Med tanke på att dessa producenter praktiskt taget är befriade från kontroller har de nationella myndigheterna inte någon rimlig säkerhet om att samtliga producenter deklarerar saluförda mjölkkvantiteter korrekt. Risken för underdeklaration är dock mindre när det gäller leveranser än när det gäller direktförsäljning. I praktiken är det mycket svårt att kontrollera att den direktförsäljning som har gjorts utan kvot deklareras på vederbörligt sätt. Däremot kan leveranser som görs av producenter utan kvot kontrolleras med hjälp av köparnas bokföring. Revisionsrätten hittade producenter som hade levererat mjölk utan att ha vare sig någon kvot för leverans eller någon individuell fetthalt, framför allt i Estand, Litauen, Ungern och Slovakien (31).

| 59. | Ingen av de nya medlemsstater som besöktes, förutom Litauen, kontrollerade systematiskt databasen för mjölkkvoter mot databasen för identifiering av djur. Denna typ av dubbelkontroll gör det dock möjligt att identifiera uppenbara risker för systemet: innehavare av kvoter utan mjölkkor, innehavare av mjölkkor utan kvoter, tilldelade kvoter och deklarerade kvantiteter utan något samband med kreatursbeståndets storlek och sammansättning. Några medlemsstater informerade revisionrätten om att dubbelkontroller höll på att utföras som en följd av revisionerna. |
| --- | --- |

59.

Ingen av de nya medlemsstater som besöktes, förutom Litauen, kontrollerade systematiskt databasen för mjölkkvoter mot databasen för identifiering av djur. Denna typ av dubbelkontroll gör det dock möjligt att identifiera uppenbara risker för systemet: innehavare av kvoter utan mjölkkor, innehavare av mjölkkor utan kvoter, tilldelade kvoter och deklarerade kvantiteter utan något samband med kreatursbeståndets storlek och sammansättning. Några medlemsstater informerade revisionrätten om att dubbelkontroller höll på att utföras som en följd av revisionerna.

Kontrollerna genomfördes sent och var bristfälligt dokumenterade

| 60. | I Litauen iakttogs formellt den princip som säger att en del av kontrollerna måste genomföras under regleringsåret (32) eftersom fyra producenter kontrollerades den 31 mars 2005. Nästan samtliga kontroller genomfördes således efter regleringsårets slut. I Ungern kontrollerades inte en enda producent under regleringsåret 2004–2005 utan först i september 2006. |
| --- | --- |

60.

I Litauen iakttogs formellt den princip som säger att en del av kontrollerna måste genomföras under regleringsåret (32) eftersom fyra producenter kontrollerades den 31 mars 2005. Nästan samtliga kontroller genomfördes således efter regleringsårets slut. I Ungern kontrollerades inte en enda producent under regleringsåret 2004–2005 utan först i september 2006.

| 61. | Revisionsrättens revision visade på vissa brister i kontrollerna på plats:






  — | I Tjeckien (regleringsår 2004–2005) och i Slovenien (regleringsår 2005–2006) var kontrollrutinerna inte tillräckligt tydliga och de garanterade inte att kontrollerna var samstämda. Dessa två medlemsstater informerade revisionsrätten om att man hade utfärdat påtagligt förbättrade kontrollanvisningar för det andra regleringsåret. |
| --- | --- | --- |

61.

Revisionsrättens revision visade på vissa brister i kontrollerna på plats:

—

I Tjeckien (regleringsår 2004–2005) och i Slovenien (regleringsår 2005–2006) var kontrollrutinerna inte tillräckligt tydliga och de garanterade inte att kontrollerna var samstämda. Dessa två medlemsstater informerade revisionsrätten om att man hade utfärdat påtagligt förbättrade kontrollanvisningar för det andra regleringsåret.

| — | I Estland kontrollerades överensstämmelsen mellan de saluförda kvantiteterna och produktionskapaciteten (33) med hjälp av stalljournalen, men man kontrollerade inte att journalen hade uppdaterats eftersom förfarandena inte föreskrev någon fysisk kontroll av djuren. Sedan 2006 gör ett nytt datasystem det möjligt att kontrollera databasen över djur mot databasen över kvoter. |
| --- | --- |

—

I Estland kontrollerades överensstämmelsen mellan de saluförda kvantiteterna och produktionskapaciteten (33) med hjälp av stalljournalen, men man kontrollerade inte att journalen hade uppdaterats eftersom förfarandena inte föreskrev någon fysisk kontroll av djuren. Sedan 2006 gör ett nytt datasystem det möjligt att kontrollera databasen över djur mot databasen över kvoter.

| — | I Polen sparades inte bilagorna till rapporterna om de kontroller som hade gjorts hos producenterna under regleringsåret 2005–2006, vilket gjorde det omöjligt att följa upp kontrollerna. I ett mejeri som revisionsrätten besökte avvek de faktiska fetthalter som hade fastställts av ett godkänt laboratorium från genomsnittet och visade på onormala variationer över tiden. Kontrollanterna krävde ingen kompletterande kontroll trots att de nationella bestämmelserna föreskriver detta i sådana fall. Inspektörernas uppskattning av produktionskapaciteten var systematiskt felaktig då den grundades på för låga och icke representativa mjölkavkastningar, och därför var antalet konstaterade oriktigheter mycket stort (34). |
| --- | --- |

—

I Polen sparades inte bilagorna till rapporterna om de kontroller som hade gjorts hos producenterna under regleringsåret 2005–2006, vilket gjorde det omöjligt att följa upp kontrollerna. I ett mejeri som revisionsrätten besökte avvek de faktiska fetthalter som hade fastställts av ett godkänt laboratorium från genomsnittet och visade på onormala variationer över tiden. Kontrollanterna krävde ingen kompletterande kontroll trots att de nationella bestämmelserna föreskriver detta i sådana fall. Inspektörernas uppskattning av produktionskapaciteten var systematiskt felaktig då den grundades på för låga och icke representativa mjölkavkastningar, och därför var antalet konstaterade oriktigheter mycket stort (34).

| — | I Slovakien kunde de ansvariga myndigheterna ange en övergripande överträdelsenivå för regleringsåret 2004–2005 (44 % av kontrollerna) men det fanns ingen statistik över de olika typerna av anomalier och deras frekvens. |
| --- | --- |

—

I Slovakien kunde de ansvariga myndigheterna ange en övergripande överträdelsenivå för regleringsåret 2004–2005 (44 % av kontrollerna) men det fanns ingen statistik över de olika typerna av anomalier och deras frekvens.

RESULTAT EFTER DE FÖRSTA REGLERINGSÅREN

De nationella referenskvantiteterna för ”leveranser” har uppnåtts och de nationella referenskvantiteterna för ”direktförsäljning” har underutnyttjats

| 62. | Det första mjölkregleringsåret 2004–2005 i de nya medlemsstaterna (tabellerna 8 och 9) resulterade inte i att de nationella referenskvantiteterna överskreds. Kvoten för leveranser var dock redan närstan fylld medan kvoten för direktförsäljning var kraftigt underutnyttjad. |
| --- | --- |

62.

Det första mjölkregleringsåret 2004–2005 i de nya medlemsstaterna (tabellerna 8 och 9) resulterade inte i att de nationella referenskvantiteterna överskreds. Kvoten för leveranser var dock redan närstan fylld medan kvoten för direktförsäljning var kraftigt underutnyttjad.

| 63. | Det andra mjölkregleringsåret 2005–2006 (tabellerna 8–9) ökade leveranserna i samtliga nya medlemsstater förutom Ungern och Malta där de förblev stabila. Tjeckien, Cypern och Polen är skyldiga att betala en avgift som uppgår till totalt 67,7 miljoner euro på grund av att de överskred sin nationella referenskvantitet för leveranser (35). |
| --- | --- |

63.

Det andra mjölkregleringsåret 2005–2006 (tabellerna 8–9) ökade leveranserna i samtliga nya medlemsstater förutom Ungern och Malta där de förblev stabila. Tjeckien, Cypern och Polen är skyldiga att betala en avgift som uppgår till totalt 67,7 miljoner euro på grund av att de överskred sin nationella referenskvantitet för leveranser (35).

| 64. | Volymen på direktförsäljningen har stabiliserats eller minskat, särskilt i Polen. Att utnyttjandegraden för kvoter för direktförsäljning i allmänhet har ökat beror på att de tillgängliga nationella kvoterna hade minskat kraftigt efter omställningarna. |
| --- | --- |

64.

Volymen på direktförsäljningen har stabiliserats eller minskat, särskilt i Polen. Att utnyttjandegraden för kvoter för direktförsäljning i allmänhet har ökat beror på att de tillgängliga nationella kvoterna hade minskat kraftigt efter omställningarna.

| 65. | På Cypern uppnåddes den nationella referenskvantiteten för direktförsäljning så när som på ett kilo (36). |
| --- | --- |

65.

På Cypern uppnåddes den nationella referenskvantiteten för direktförsäljning så när som på ett kilo (36).

| 66. | För regleringsåret 2006–2007 gjorde de kvantiteter som frigjordes från den särskilda omstruktureringsreserven från och med den 1 april 2006 att risken minskade för att leveranskvoten skulle överskridas i Tjeckien och Polen. På Cypern överskreds den nationella referenskvantiteten, både för leveranser och för direktförsäljning. Avgiften som ska tas ut uppgår till cirka 180 000 euro för leveranserna och till 16 000 euro för direktförsäljningen.
  Tabell 8
  Utnyttjande av nationella referenskvantiteter för ”leveranser” i de nya medlemsstaterna (regleringsåren 2004–2005 och 2005–2006)
















  (1000 ton) |
| --- | --- |
| Regleringsår | Kvantiteter | CZ | EE | CY | LV | LT | HU | MT | PL | SI | SK |
| 2004–2005 | Leveranser
  (1) | 2 608 | 520 | 141 | 502 | 1 209 | 1 589 | 46 | 8 347 | 499 | 949 |
| Tillgänglig kvot
  (2) | 2 616 | 554 | 141 | 632 | 1 280 | 1 783 | 49 | 8 500 | 516 | 1 003 |
| Utnyttjande av leverans-kvot
  (1)/(2) | 99,7 % | 93,9 % | 99,9 % | 79,3 % | 94,5 % | 89,1 % | 93,8 % | 98,2 % | 96,7 % | 94,6 % |
| 2005–2006 | Leveranser
  (1) | 2 696 | 569 | 144 | 568 | 1 250 | 1 581 | 41 | 8 931 | 509 | 981 |
| Tillgänglig kvot
  (2) | 2 679 | 605 | 142 | 678 | 1 520 | 1 835 | 49 | 8 730 | 536 | 1 005 |
| Utnyttjande av leverans-kvot
  (1)/(2) | 100,6 % | 94,1 % | 100,9 % | 83,7 % | 82,2 % | 86,1 % | 84,6 % | 102,3 % | 95,0 % | 97,6 % |
| Regleringsåret 2004–2005: Svar på det frågeformulär som fastställs i artikel 26 i förordning (EG) nr 595/2004 (uppgifter för 11 månader extrapolerade utifrån 12 månader, med undantag av Estland) och utbetalande organet för Polen PL (ARR) och SI (ARSKTRP).
  Regleringsåret 2005–2006: Svar på det frågeformulär som fastställs i artikel 26 i förordning (EG) nr 595/2004.
  Kvoterna är kvoterna efter omställningar (tillfälliga och slutliga). |

66.

För regleringsåret 2006–2007 gjorde de kvantiteter som frigjordes från den särskilda omstruktureringsreserven från och med den 1 april 2006 att risken minskade för att leveranskvoten skulle överskridas i Tjeckien och Polen. På Cypern överskreds den nationella referenskvantiteten, både för leveranser och för direktförsäljning. Avgiften som ska tas ut uppgår till cirka 180 000 euro för leveranserna och till 16 000 euro för direktförsäljningen.

Tabell 8

Utnyttjande av nationella referenskvantiteter för ”leveranser” i de nya medlemsstaterna (regleringsåren 2004–2005 och 2005–2006)

(1000 ton)

Regleringsår

Kvantiteter

CZ

EE

CY

LV

LT

HU

MT

PL

SI

SK

2004–2005

Leveranser

(1)

2 608

520

141

502

1 209

1 589

46

8 347

499

949

Tillgänglig kvot

(2)

2 616

554

141

632

1 280

1 783

49

8 500

516

1 003

Utnyttjande av leverans-kvot

(1)/(2)

99,7 %

93,9 %

99,9 %

79,3 %

94,5 %

89,1 %

93,8 %

98,2 %

96,7 %

94,6 %

2005–2006

Leveranser

(1)

2 696

569

144

568

1 250

1 581

41

8 931

509

981

Tillgänglig kvot

(2)

2 679

605

142

678

1 520

1 835

49

8 730

536

1 005

Utnyttjande av leverans-kvot

(1)/(2)

100,6 %

94,1 %

100,9 %

83,7 %

82,2 %

86,1 %

84,6 %

102,3 %

95,0 %

97,6 %

Regleringsåret 2004–2005: Svar på det frågeformulär som fastställs i artikel 26 i förordning (EG) nr 595/2004 (uppgifter för 11 månader extrapolerade utifrån 12 månader, med undantag av Estland) och utbetalande organet för Polen PL (ARR) och SI (ARSKTRP).

Regleringsåret 2005–2006: Svar på det frågeformulär som fastställs i artikel 26 i förordning (EG) nr 595/2004.

Kvoterna är kvoterna efter omställningar (tillfälliga och slutliga).

Tabell 9

Utnyttjande av nationella referenskvantiteter för ”direktförsäljning” i de nya medlemsstaterna (regleringsåren 2004–2005 och 2005–2006)

| (1000 ton) |
| --- |
| Regleringsår | Kvantiteter | CZ | EE | CY | LV | LT | HU | MT | PL | SI | SK |
| 2004–2005 | Direktförsäljning
  (1) | 3 | 10 | 2 | 11 | 76 | 26 | 0 | 309 | 20 | 7 |
| Tillgänglig kvot
  (2) | 67 | 70 | 4 | 63 | 367 | 165 | 0 | 464 | 45 | 10 |
| Utnyttjande av kvot för direktförsäljning
  (1)/(2) | 4,2 % | 13,6 % | 61,7 % | 18 % | 20,8 % | 15,8 % | | 66,6 % | 45,4 % | 66,3 % |
| 2005–2006 | Direktförsäljning
  (1) | 3 | 9 | 3 | 11 | 56 | 19 | 0 | 195 | 21 | 4 |
| Tillgänglig kvot
  (2) | 3 | 19 | 3 | 17 | 127 | 112 | 0 | 234 | 25 | 8 |
| Utnyttjande av kvot för direktförsäljning
  (1)/(2) | 81 % | 44,3 % | 100 % | 63,3 % | 44,2 % | 17,2 % | | 83,2 % | 83,5 % | 44,6 % |
| Regleringsår 2004–2005: Svar på det frågeformulär som fastställs i artikel 26 i förordning (EG) nr 595/2004 (uppgifter för 11 månader extrapolerade utifrån 12 månader, med undantag av Estland) och utbetalande organ för Polen PL (ARR) och SI (ARSKTRP).
  Regleringsår 2005–2006: Svar på det frågeformulär som fastställs i artikel 26 i förordning (EG) nr 595/2004.
  Kvoterna är kvoterna efter omställningar (tillfälliga och slutliga). |

(1000 ton)

Regleringsår

Kvantiteter

CZ

EE

CY

LV

LT

HU

MT

PL

SI

SK

2004–2005

Direktförsäljning

(1)

3

10

2

11

76

26

0

309

20

7

Tillgänglig kvot

(2)

67

70

4

63

367

165

0

464

45

10

Utnyttjande av kvot för direktförsäljning

(1)/(2)

4,2 %

13,6 %

61,7 %

18 %

20,8 %

15,8 %

66,6 %

45,4 %

66,3 %

2005–2006

Direktförsäljning

(1)

3

9

3

11

56

19

0

195

21

4

Tillgänglig kvot

(2)

3

19

3

17

127

112

0

234

25

8

Utnyttjande av kvot för direktförsäljning

(1)/(2)

81 %

44,3 %

100 %

63,3 %

44,2 %

17,2 %

83,2 %

83,5 %

44,6 %

Regleringsår 2004–2005: Svar på det frågeformulär som fastställs i artikel 26 i förordning (EG) nr 595/2004 (uppgifter för 11 månader extrapolerade utifrån 12 månader, med undantag av Estland) och utbetalande organ för Polen PL (ARR) och SI (ARSKTRP).

Regleringsår 2005–2006: Svar på det frågeformulär som fastställs i artikel 26 i förordning (EG) nr 595/2004.

Kvoterna är kvoterna efter omställningar (tillfälliga och slutliga).

Omstruktureringen fortsätter i de nya medlemsstaterna

| 67. | Den djupgående förändringen av den yrkesverksamma mjölksektorn i de nya medlemsstaterna började långt före utvidgningen (se punkt 8 och framåt). Införandet av mjölkkvoter rubbade därför inte produktionsapparaten som gradvis håller på att utvecklas mot de gamla medlemsstaternas tekniska och ekonomiska normer. |
| --- | --- |

67.

Den djupgående förändringen av den yrkesverksamma mjölksektorn i de nya medlemsstaterna började långt före utvidgningen (se punkt 8 och framåt). Införandet av mjölkkvoter rubbade därför inte produktionsapparaten som gradvis håller på att utvecklas mot de gamla medlemsstaternas tekniska och ekonomiska normer.

| 68. | De senaste fullständiga uppgifterna om mjölkkobesättningen i de nya medlemsstaterna är från 2005. Enligt preliminära uppgifter minskade antalet mjölkkor i de nya medlemsstaterna med ytterligare ungefär 366 000 djur mellan 2005 och 2007 eller 8 % (37). Omstruktureringen i mjölkindustrin tar sig också i uttryck i en minskning av antalet godkända köpare, som sjönk från 935 för regleringsåret 2004–2005 till 895 för regleringsåret 2006–2007. Mjölkindustrin i de nya medlemsstaterna har ändrat sina utkomstmöjligheter. Det produceras mer ost och mindre av andra mjölkprodukter med lågt mervärde (skummjölk, mjölkpulver och smör). |
| --- | --- |

68.

De senaste fullständiga uppgifterna om mjölkkobesättningen i de nya medlemsstaterna är från 2005. Enligt preliminära uppgifter minskade antalet mjölkkor i de nya medlemsstaterna med ytterligare ungefär 366 000 djur mellan 2005 och 2007 eller 8 % (37). Omstruktureringen i mjölkindustrin tar sig också i uttryck i en minskning av antalet godkända köpare, som sjönk från 935 för regleringsåret 2004–2005 till 895 för regleringsåret 2006–2007. Mjölkindustrin i de nya medlemsstaterna har ändrat sina utkomstmöjligheter. Det produceras mer ost och mindre av andra mjölkprodukter med lågt mervärde (skummjölk, mjölkpulver och smör).

| 69. | Mjölkkvoterna infördes samtidigt som mjölkpriserna generellt började stiga. Det pris som betalas till producenterna är fortfarande lägre i de nya medlemsstaterna än det som betalas till producenter i EU-15, men klyftan är på väg att krympa. Prisutvecklingen har uppmuntrat mjölkproducenterna att öka sina leveranser på bekostnad av direktförsäljningen. Leveransnivån i de nya medlemsstaterna fortsätter således att närma sig nivån i de andra medlemsstaterna, men det finns fortfarande en stor klyfta mellan de länder där mjölkproduktionen är starkt koncentrerad (Tjeckien, Ungern och Slovakien) och de länder där produktionen fortfarande är uppdelad (Litauen och Polen). |
| --- | --- |

69.

Mjölkkvoterna infördes samtidigt som mjölkpriserna generellt började stiga. Det pris som betalas till producenterna är fortfarande lägre i de nya medlemsstaterna än det som betalas till producenter i EU-15, men klyftan är på väg att krympa. Prisutvecklingen har uppmuntrat mjölkproducenterna att öka sina leveranser på bekostnad av direktförsäljningen. Leveransnivån i de nya medlemsstaterna fortsätter således att närma sig nivån i de andra medlemsstaterna, men det finns fortfarande en stor klyfta mellan de länder där mjölkproduktionen är starkt koncentrerad (Tjeckien, Ungern och Slovakien) och de länder där produktionen fortfarande är uppdelad (Litauen och Polen).

Utvidgningen har utökat de gränsöverskridande rörelserna utan att GOM för mjölk har destabiliserats

| 70. | Sedan anslutningen har de tio nya medlemsstaterna ökat sin handel med mjölk och mjölkprodukter inom gemenskapen. En överföring av handeln med obehandlad mjölk har skett i vissa gränsregioner i de nya medlemsstaterna där mjölkpriset är lägre till grannmedlemsstater där priset är högre. Detta fenomen har framför allt gällt Slovenien (ruta 5).
  Tabell 10
  Mjölk och mjölkprodukter – Handel utanför länderna i CÖE











  (1000 ton) |
| --- | --- |
| Kvantiteter | Export inom gemenskapen | Import inom gemenskapen |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Mjölk och grädde, okoncenterade och ej tillsatta med socker eller annat sötningsmedel | 334 | 978 | 1 470 | 127 | 322 | 514 |
| varav obehandlad mjölk | 144 | 570 | 905 | 38 | 147 | 292 |
| Mjölk och grädde, koncentrerade eller tillsatta med socker eller annat sötningsmedel | 144 | 165 | 160 | 19 | 30 | 33 |
| Kärnmjölk, filmjölk, gräddfil, yoghurt, kefir och annan fermenterad eller syrad mjölk och grädde | 62 | 124 | 163 | 79 | 106 | 121 |
| Vassle, produkter bestående av naturliga mjölkbeståndsdelar | 68 | 102 | 197 | 38 | 48 | 69 |
| Smör och andra smörfetter | 53 | 49 | 36 | 15 | 18 | 25 |
| Ost | 120 | 170 | 184 | 75 | 114 | 144 |
| Källa: Kommissionen, Eurostat (COMEXT). |

70.

Sedan anslutningen har de tio nya medlemsstaterna ökat sin handel med mjölk och mjölkprodukter inom gemenskapen. En överföring av handeln med obehandlad mjölk har skett i vissa gränsregioner i de nya medlemsstaterna där mjölkpriset är lägre till grannmedlemsstater där priset är högre. Detta fenomen har framför allt gällt Slovenien (ruta 5).

Tabell 10

Mjölk och mjölkprodukter – Handel utanför länderna i CÖE

(1000 ton)

Kvantiteter

Export inom gemenskapen

Import inom gemenskapen

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Mjölk och grädde, okoncenterade och ej tillsatta med socker eller annat sötningsmedel

334

978

1 470

127

322

514

varav obehandlad mjölk

144

570

905

38

147

292

Mjölk och grädde, koncentrerade eller tillsatta med socker eller annat sötningsmedel

144

165

160

19

30

33

Kärnmjölk, filmjölk, gräddfil, yoghurt, kefir och annan fermenterad eller syrad mjölk och grädde

62

124

163

79

106

121

Vassle, produkter bestående av naturliga mjölkbeståndsdelar

68

102

197

38

48

69

Smör och andra smörfetter

53

49

36

15

18

25

Ost

120

170

184

75

114

144

Källa: Kommissionen, Eurostat (COMEXT).

Ruta 5 – Storskalig överföring av slovensk obehandlad mjölk till ItalienSlovenien är den nya medlemsstat vars lokala mjölkmarknad har förändrats mest av anslutningen. På grund av prisskillnader jämfört med Italien har exporten av slovensk obehandlad mjölk till Italien ökat sedan 2005. År 2006 var mjölkpriset i Slovenien ungefär 18 % lägre än priset i Italien. Cirka 28 % av den slovenska mjölkproduktionen exporterades och förädlades i Italien 2006. Detta ledde till att produktionen av mjölkprodukter begränsades i Slovenien (minus 22 % när det gäller smörproduktionen 2006, minus 13 % när det gäller mjölk för konsumtion, minus 11 % när det gäller grädde och minus 7 % när det gäller ost) och till att importen av dessa produkter uppmuntrades.

| 71. | Med det scenario enligt vilket EU:s utvidgning skulle skapa ytterligare betydande överskott av mjölkprodukter för export från 2005 (38) realiserades inte. Europeiska unionen har sedan 2004 endast subventionerat mycket begränsade kvantiteter av mjölkprodukter i de nya medlemsstaterna. År 2005 och 2006 utgjorde budgetutgifterna för mjölk i de nya medlemsstaterna 3,7 respektive 4,8 % av de totala utgifterna för mjölk inom ramen för insatsen, bidragen och avsättningsstödet. |
| --- | --- |

71.

Med det scenario enligt vilket EU:s utvidgning skulle skapa ytterligare betydande överskott av mjölkprodukter för export från 2005 (38) realiserades inte. Europeiska unionen har sedan 2004 endast subventionerat mycket begränsade kvantiteter av mjölkprodukter i de nya medlemsstaterna. År 2005 och 2006 utgjorde budgetutgifterna för mjölk i de nya medlemsstaterna 3,7 respektive 4,8 % av de totala utgifterna för mjölk inom ramen för insatsen, bidragen och avsättningsstödet.

SLUTSATS OCH REKOMMENDATIONER

| 72. | Systemet med kvoter, som begränsar mjölkproduktionen, har utvidgats till att även gälla de medlemsstater som anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004. Sedan dess har mjölkmarknaden genomgått en djupgående förändring, som utmärks av att världspriserna har ökat och av att de strukturella överskott som var själva existensberättigandet för kvoterna gradvis har försvunnit. Det är så gott som säkert att mjölkkvoterna kommer att försvinna 2015, men tills dess bör tillämpningen av dem kontrolleras på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

72.

Systemet med kvoter, som begränsar mjölkproduktionen, har utvidgats till att även gälla de medlemsstater som anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004. Sedan dess har mjölkmarknaden genomgått en djupgående förändring, som utmärks av att världspriserna har ökat och av att de strukturella överskott som var själva existensberättigandet för kvoterna gradvis har försvunnit. Det är så gott som säkert att mjölkkvoterna kommer att försvinna 2015, men tills dess bör tillämpningen av dem kontrolleras på lämpligt sätt.

Förberedde och övervakade kommissionen utvidgningen av systemet med mjölkkvoter till de nya medlemsstaterna på ett effektivt sätt?

| 73. | Under föranslutningsperioden gav kommissionen stöd till införandet av systemet, främst genom att samordna sakkunnigbedömningen och genom att förhandla om de nationella referenskvantiteterna med kandidatländerna. Dessa fastställdes, när det gäller kvoter för ”leveranser”, till nivåer som låg nära de kvantiteter som faktiskt hade levererats under referensperioden. När det gällde kvoterna för ”direktförsäljning” däremot utmynnade förhandlingarna i att referenskvantiteter som låg långt över behoven beviljades (se punkterna 15–21). |
| --- | --- |

73.

Under föranslutningsperioden gav kommissionen stöd till införandet av systemet, främst genom att samordna sakkunnigbedömningen och genom att förhandla om de nationella referenskvantiteterna med kandidatländerna. Dessa fastställdes, när det gäller kvoter för ”leveranser”, till nivåer som låg nära de kvantiteter som faktiskt hade levererats under referensperioden. När det gällde kvoterna för ”direktförsäljning” däremot utmynnade förhandlingarna i att referenskvantiteter som låg långt över behoven beviljades (se punkterna 15–21).

| 74. | När det gäller kommissionens åtgärder under perioden 2004–2006 har revisionsrätten konstaterat följande brister:






  — | Kommissionen frigjorde den särskilda omstruktureringsreserven för samtliga nya medlemsstater i Central- och Östeuropa trots att det saknades styrkande handlingar för vissa aspekter av omstruktureringsprocessen. Den använde den förändrade egenkonsumtionen, såsom den hade rapporterats av medlemsstaterna, som främsta bedömningskriterium och ifrågasatte inte en enda av de uppgifter som de nationella myndigheterna hade lämnat (se punkterna 23–26). |
| --- | --- | --- |

74.

När det gäller kommissionens åtgärder under perioden 2004–2006 har revisionsrätten konstaterat följande brister:

—

Kommissionen frigjorde den särskilda omstruktureringsreserven för samtliga nya medlemsstater i Central- och Östeuropa trots att det saknades styrkande handlingar för vissa aspekter av omstruktureringsprocessen. Den använde den förändrade egenkonsumtionen, såsom den hade rapporterats av medlemsstaterna, som främsta bedömningskriterium och ifrågasatte inte en enda av de uppgifter som de nationella myndigheterna hade lämnat (se punkterna 23–26).

| — | När revisionsrätten genomförde revisionen hade kommissionen ännu inte gjort någon fördjupad kontroll på plats i de nya medlemsstaterna för att verifiera att systemet fungerade väl, försäkra sig om att de brister som konstaterats vid sakkunnigbedömningen hade åtgärdats och se till att de kontroller som fastställs i lagstiftningen hade genomförts (se punkterna 40–43). |
| --- | --- |

—

När revisionsrätten genomförde revisionen hade kommissionen ännu inte gjort någon fördjupad kontroll på plats i de nya medlemsstaterna för att verifiera att systemet fungerade väl, försäkra sig om att de brister som konstaterats vid sakkunnigbedömningen hade åtgärdats och se till att de kontroller som fastställs i lagstiftningen hade genomförts (se punkterna 40–43).

Rekommendation 1Kommissionen bör inom ramen för delad förvaltning fortsätta att ta alla initiativ som krävs för att se till att införandet och förvaltningen av systemet med mjölkkvoter övervakas på ett ändamålsenligt sätt.Det är grundläggande att kommissionen har tillgång till tillförlitliga och harmoniserade uppgifter så att den kan uppskatta hur omfattande omstruktureringsprocessen verkligen är och bekräfta de uppgifter som gäller direktförsäljningen.

Har de nya medlemsstaterna skapat lämpliga strukturer för att administrera mjölkkvoterna? Följer förvaltningen och kontrollen av systemet gemenskapsbestämmelserna?

| 75. | Genomförandet av mjölkkvoterna var en stor logistisk utmaning för de nya medlemsstaterna. I stort sett gjorde de stora ansträngningar för att få de administrativa systemen och kontrollsystemen operativa i tid och har verkligen skapat strukturer som i stor utsträckning är lämpliga för att administrera mjölkkvoter (se punkterna 35–61). På grundval av de viktigaste granskningsiakttagelserna utvärderas nedan (illustration 4) kvaliteten på detta genomförande för varje etapp i processen och för varje besökt medlemsstat. |
| --- | --- |

75.

Genomförandet av mjölkkvoterna var en stor logistisk utmaning för de nya medlemsstaterna. I stort sett gjorde de stora ansträngningar för att få de administrativa systemen och kontrollsystemen operativa i tid och har verkligen skapat strukturer som i stor utsträckning är lämpliga för att administrera mjölkkvoter (se punkterna 35–61). På grundval av de viktigaste granskningsiakttagelserna utvärderas nedan (illustration 4) kvaliteten på detta genomförande för varje etapp i processen och för varje besökt medlemsstat.

Illustration 4

Utvärdering av införandet av systemet med mjölkkvoter i länderna i Central- och Östeuropa (på grundval av den situation som rådde när revisionen genomfördes 2005 eller 2006)

| | Regleringsåret 2004–2005 | Regleringsåret 2004–2005 och/eller 2005–2006 |
| --- | --- | --- |
| Leveranser | Direktförsäljning | Förvaltning av gemenskapens regelverk | Förvaltning av den nationella reserven | Utformning och uppdatering av databaserna | Kontroller |
| Uppskattning av behoven | Utnyttjande av kvoter | Uppskattning av behoven | Utnyttjande av kvoter | Riskanalys | Kontrollplan | Genomförande av kontroller på plats |
| CZ | | | (2) | (4) | | | (10) | (12) | | (16) |
| EE | | | (2) | (4) | | (9) | (10) | (12) | | (16) |
| LV | | | (3) | (5) | | | | (12) | (13) | |
| LT | | | (3) | (5) | (6) | (9) | (10) | (12) | (13) | (14) |
| HU | (1) | | (2) | (5) | (7) | (9) | (10) | (12) | (13) | (15) |
| PL | | | | | | (9) | (10) | (12) | (13) | (16) |
| SI | | | | (5) | | | (10) | (12) | | (16) |
| SK | (1) | | (3) | | (8) | (9) | (11) | (12) | (13) | |
| Bra (inga konstaterade problem) | Medelmåttigt (förbättringar möjliga) | Bristfälligt (allvarliga brister) |

Regleringsåret 2004–2005

Regleringsåret 2004–2005 och/eller 2005–2006

Leveranser

Direktförsäljning

Förvaltning av gemenskapens regelverk

Förvaltning av den nationella reserven

Utformning och uppdatering av databaserna

Kontroller

Uppskattning av behoven

Utnyttjande av kvoter

Uppskattning av behoven

Utnyttjande av kvoter

Riskanalys

Kontrollplan

Genomförande av kontroller på plats

CZ

(2)

(4)

(10)

(12)

(16)

EE

(2)

(4)

(9)

(10)

(12)

(16)

LV

(3)

(5)

(12)

(13)

LT

(3)

(5)

(6)

(9)

(10)

(12)

(13)

(14)

HU

(1)

(2)

(5)

(7)

(9)

(10)

(12)

(13)

(15)

PL

(9)

(10)

(12)

(13)

(16)

SI

(5)

(10)

(12)

(16)

SK

(1)

(3)

(8)

(9)

(11)

(12)

(13)

Bra (inga konstaterade problem)

Medelmåttigt (förbättringar möjliga)

Bristfälligt (allvarliga brister)

| 76. | Det är rimligt att anta att merparten av de problem och brister som revisionsrättens revision har visat hänger ihop med systemets inledningsfas. Som jämförelse kan man påminna sig om att införandet av kvoter i vissa av medlemsstaterna i EU-15 åtföljdes av en lång period av osäkerhet då det inte gick att garantera att avgiften togs ut korrekt på grund av brister i förvaltningen av systemet och ett stort antal utdragna rättsliga förfaranden.

  Rekommendation 2Det är kommissionens uppgift att fortsätta se till att de nya medlemsstaterna vidtar korrigerande åtgärder som gäller de allvarligaste brister som konstaterades vid revisionsrättens revision och som tas upp i den sammanfattande tabellen över utvärderingen av systemet (illustration 4).Kommissionen bör uppmana de nya medlemsstaterna att i första hand förbättra underhållet av databaserna (identifiering av nötkreatur, deklarerade leveranser och direktförsäljningar, resultat av kontroller) och optimera dubbelkontrollerna.När det handlar om direktförsäljning tycks lagstiftningen, som kräver att man genomför kontroller av minst 5 % av producenterna, vara dåligt anpassad till mjölksektorns uppstyckade struktur i de flesta av de nya medlemsstaterna. Detta krav har den effekten att de nationella myndigheterna måste genomföra en mängd inspektioner som riskerar att bli ytliga och som i sista hand inte gör det möjligt att kontrollera att den deklarerade direktförsäljningen är sannolik. Med hänsyn till reformen av mjölkmarknaden och för enkelhetens skull bör kommissionen därför undersöka möjligheten att tillåta medlemsstaterna att avpassa antalet kontroller på plats i förhållande till gårdarnas storlek.Kommissionen bör också uppmana medlemsstaterna att kombinera de kontroller som genomförs hos mjölkproducenterna med andra GJP-kontroller (identifiering av nötkreatur, direkta betalningar, miljövillkor). |
| --- | --- |

76.

Det är rimligt att anta att merparten av de problem och brister som revisionsrättens revision har visat hänger ihop med systemets inledningsfas. Som jämförelse kan man påminna sig om att införandet av kvoter i vissa av medlemsstaterna i EU-15 åtföljdes av en lång period av osäkerhet då det inte gick att garantera att avgiften togs ut korrekt på grund av brister i förvaltningen av systemet och ett stort antal utdragna rättsliga förfaranden.

Rekommendation 2Det är kommissionens uppgift att fortsätta se till att de nya medlemsstaterna vidtar korrigerande åtgärder som gäller de allvarligaste brister som konstaterades vid revisionsrättens revision och som tas upp i den sammanfattande tabellen över utvärderingen av systemet (illustration 4).Kommissionen bör uppmana de nya medlemsstaterna att i första hand förbättra underhållet av databaserna (identifiering av nötkreatur, deklarerade leveranser och direktförsäljningar, resultat av kontroller) och optimera dubbelkontrollerna.När det handlar om direktförsäljning tycks lagstiftningen, som kräver att man genomför kontroller av minst 5 % av producenterna, vara dåligt anpassad till mjölksektorns uppstyckade struktur i de flesta av de nya medlemsstaterna. Detta krav har den effekten att de nationella myndigheterna måste genomföra en mängd inspektioner som riskerar att bli ytliga och som i sista hand inte gör det möjligt att kontrollera att den deklarerade direktförsäljningen är sannolik. Med hänsyn till reformen av mjölkmarknaden och för enkelhetens skull bör kommissionen därför undersöka möjligheten att tillåta medlemsstaterna att avpassa antalet kontroller på plats i förhållande till gårdarnas storlek.Kommissionen bör också uppmana medlemsstaterna att kombinera de kontroller som genomförs hos mjölkproducenterna med andra GJP-kontroller (identifiering av nötkreatur, direkta betalningar, miljövillkor).

Omfattar systemet med mjölkkvoter all den mjölk som saluförs i de nya medlemsstaterna?

| 77. | Införandet av systemet med mjölkkvoter berörde totalt endast hälften av mjölkproducenterna. De flesta mjölkproducenterna utan kvot tillhör sektorn med självförsörjande eller delvis självförsörjande jordbruk. En viss andel av dessa producenter utan kvot saluför dock mjölk, främst genom direktförsäljning (se punkterna 14, 21–22, 32–34).

  Rekommendation 3Kommissionen bör uppmana de nya medlemsstaterna att se till att den allmänna principen enligt vilken all saluförd mjölk ska bokföras efterlevs. Så länge systemet med mjölkkvoter gäller måste alla producenter som gör leveranser eller håller på med direktförsäljning utan att deklarera detta påminnas om att de är skyldiga att ansluta sig till systemet. |
| --- | --- |

77.

Införandet av systemet med mjölkkvoter berörde totalt endast hälften av mjölkproducenterna. De flesta mjölkproducenterna utan kvot tillhör sektorn med självförsörjande eller delvis självförsörjande jordbruk. En viss andel av dessa producenter utan kvot saluför dock mjölk, främst genom direktförsäljning (se punkterna 14, 21–22, 32–34).

Rekommendation 3Kommissionen bör uppmana de nya medlemsstaterna att se till att den allmänna principen enligt vilken all saluförd mjölk ska bokföras efterlevs. Så länge systemet med mjölkkvoter gäller måste alla producenter som gör leveranser eller håller på med direktförsäljning utan att deklarera detta påminnas om att de är skyldiga att ansluta sig till systemet.

Vilket inflytande har införandet av kvoter haft på de nationella mjölksektorerna på ett övergripande plan? Vilken inverkan har utvidgningen haft på GOM för mjölk?

| 78. | I de flesta nya medlemsstater har införandet av mjölkkvoter inte skadat deras nivå av självförsörjning och inte heller gjort deras mjölksektor mindre dynamisk. Mjölkkvoterna infördes samtidigt som mjölkpriserna steg, vilket yrkesverksamma producenter som gjorde leveranser tjänade mest på (se punkterna 62–69). |
| --- | --- |

78.

I de flesta nya medlemsstater har införandet av mjölkkvoter inte skadat deras nivå av självförsörjning och inte heller gjort deras mjölksektor mindre dynamisk. Mjölkkvoterna infördes samtidigt som mjölkpriserna steg, vilket yrkesverksamma producenter som gjorde leveranser tjänade mest på (se punkterna 62–69).

| 79. | Den delvis självförsöjande sektorn drar fortfarande ner jordbruksproduktiviteten i de nya medlemsstaterna, men är också en faktor för social stabilitet genom att den bidrar till att hejda utflyttningen från landsbygden (se punkterna 8–14). Inför denna situation har de nya medlemsstaterna på olika sätt hanterat frågan huruvida mjölkkvoterna främst var ett omstruktureringsverktyg ämnat för stora yrkesverksamma producenter eller om de också kunde användas till att införliva eller hålla kvar vissa mindre producenter i det ekonomiska kretsloppet (se punkt 20 och punkterna 33–34). |
| --- | --- |

79.

Den delvis självförsöjande sektorn drar fortfarande ner jordbruksproduktiviteten i de nya medlemsstaterna, men är också en faktor för social stabilitet genom att den bidrar till att hejda utflyttningen från landsbygden (se punkterna 8–14). Inför denna situation har de nya medlemsstaterna på olika sätt hanterat frågan huruvida mjölkkvoterna främst var ett omstruktureringsverktyg ämnat för stora yrkesverksamma producenter eller om de också kunde användas till att införliva eller hålla kvar vissa mindre producenter i det ekonomiska kretsloppet (se punkt 20 och punkterna 33–34).

| 80. | Utvidgningen 2004 hade ingen negativ inverkan på den övergripande jämvikten på gemenskapsmarknaden för mjölk och mjölkprodukter. De nya medlemsstaternas andel av de överskott på mjölkprodukter som ska subventioneras av gemenskapsbudgeten är minimal (se punkterna 70–71).

  Rekommendation 4Kommissionen uppmanas att beakta samtliga iakttagelser som denna revision har lett till inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitikens ”hälsokontroll”.Överväganden om vilka justeringar som kan göras av GOM för mjölk och systemet för mjölkkvoter bör särskilt inriktas på följande punkter:





  — | Kompletterande åtgärder och övergångsåtgärder i regioner där små producenter fortfarande är i stor majoritet. |
| --- | --- | --- |

80.

Utvidgningen 2004 hade ingen negativ inverkan på den övergripande jämvikten på gemenskapsmarknaden för mjölk och mjölkprodukter. De nya medlemsstaternas andel av de överskott på mjölkprodukter som ska subventioneras av gemenskapsbudgeten är minimal (se punkterna 70–71).

Rekommendation 4Kommissionen uppmanas att beakta samtliga iakttagelser som denna revision har lett till inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitikens ”hälsokontroll”.Överväganden om vilka justeringar som kan göras av GOM för mjölk och systemet för mjölkkvoter bör särskilt inriktas på följande punkter:





  —

Kompletterande åtgärder och övergångsåtgärder i regioner där små producenter fortfarande är i stor majoritet.

| — | Behovet för mjölkproducenter att ha ett stabilt regelverk och tydliga utvecklingsmöjligheter som uppmuntrar dem att göra nödvändiga investeringar för att garantera verksamhetens bärkraftighet. |
| --- | --- |

—

Behovet för mjölkproducenter att ha ett stabilt regelverk och tydliga utvecklingsmöjligheter som uppmuntrar dem att göra nödvändiga investeringar för att garantera verksamhetens bärkraftighet.

Denna rapport har antagits av revisionsrätten vid dess sammanträde i Luxemburg den 5 juni 2008.

För revisionsrätten

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  Regleringsår för mjölk eller kvotår är den tolvmånadersperiod som inleds den 1 april och avslutas den 31 mars.

1

(2)  Tredje skälet i rådets förordning (EG) nr 1788/2003 av den 29 september 2003 om införande av en avgift inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter (EUT L 270, 21.10.2003, s. 123).

2

(3)  När det gäller dessa två medlemsstater var de nationella referenskvantiteterna tillämpliga den 1 maj 2004, men skyldigheten att fastställa enskilda referenskvantiteter trädde i kraft först den 1 april 2005.

3

(4)  Bilaga I g till förordning (EG) nr 1788/2003.

4

(5)  Artikel 1.4 i förordning (EG) nr 1788/2003.

5

(6)  Från 1 april 2005 till 31 mars 2006 för Polen och Slovenien.

6

(7)  Se särskilt undersökningen som gjordes på Europeiska kommissionens begäran av A. Pouliquen ”Compétitivité et revenus agricoles dans les secteurs agro-alimentaires des PECO”, INRA, oktober 2001.

7

(8)  Rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (EUT L 277, 21.10.2005, s. 1). Inom ramen för sin plan för landsbygdsutveckling måste varje ny medlemsstat ge en definition på delvis självförsörjande jordbruksföretag med hänsyn till olika kriterier: minimal och/eller maximal storlek på gården, andel saluförd produktion och/eller de stödberättigande gårdarnas inkomstnivå.

8

(9)  Enligt A. Pouliquen, aa, s. 41–45.

9

aa

(10)  Rådets direktiv 92/46/EEG av den 16 juni 1992 om fastställande av hygienregler för produktion och utsläppande på marknaden av rå mjölk, värmebehandlad mjölk och mjölkbaserade produkter (EGT L 268, 14.9.1992, s. 1).

10

(11)  Uppgifterna för år 1999 utelämnades för de baltiska staterna på grund av de oroligheter som följde på den ekonomiska krisen i Ryssland.

11

(12)  Artikel 1.4 i förordning (EG) nr 1788/2003.

12

(13)  Kommissionens förordning (EG) nr 927/2006 av den 22 juni 2006 om frigörandet av den särskilda omstruktureringsreserv som anges i artikel 1.4 i rådets förordning (EG) nr 1788/2003 (EUT L 170, 23.6.2006, s. 12).

13

(14)  Enligt artikel 6.1 andra stycket i förordning (EG) nr 1788/2003 fanns beräkningsgrunden för referenskvantiteter för leveranser och direktförsäljning i tabell f i bilaga 1 till denna förordning.

14

(15)  I Ungern tilldelades producenter ett överskott på 23 201,4 ton i början av regleringsåret 2004–2005, dvs. 1,3 % av den nationella referenskvantiteten för leveranser. I Slovakien överskreds de sammanlagda leveranskvoter som tilldelats för regleringsåret 2004–2005 den nationella referenskvantiteten med 10 348,4, dvs. 1 % av denna kvantitet.

15

(16)  Kommissionens förordning (EG) nr 1611/2006 av den 27 oktober 2006 om ändring av förordning (EG) nr 832/2006 om fördelningen mellan leveranser och direktförsäljning av de nationella referenskvantiteter som fastställts för 2005/2006 i bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1788/2003 (EUT L 299, 28.10.2006, s. 13).

16

(17)  I enlighet med artikel 6.2 och artikel 8 i förordning (EG) nr 1788/2003 borde Slovakien ha meddelat kommissionen de kvantiteter som slutgiltigt hade överförts på producenternas begäran.

17

(18)  Uppskattning grundad på antal producenter utan kvot (regleringsåret 2004–2005) och på mjölkkornas genomsnittliga produktivitet (år 2005) om man antar att producenter utan kvot har i genomsnitt 1,5 ko.

18

(19)  Uppgifter per den 1 januari 2005 (Agriculture Information and Rural Business Centre).

19

(20)  Källa:
  Peer Review – Evaluation Mission on Milk i Slovakien, slutlig rapport, GD Jordbruk och GD Utvidgning, 2003.

20

Källa:

Peer Review – Evaluation Mission on Milk

(21)  Artikel 26.1 i kommissionens förordning (EG) nr 595/2004 av den 30 mars 2004 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1788/2003 om införande av en avgift inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter (EUT L 94, 31.3.2004, s. 22).

21

(22)  Före den 1 september 2005 för Polen och Slovenien.

22

(23)  Artikel 27.3 i förordning (EG) nr 595/2004.

23

(24)  Punkterna 5.33–5.38 i årsrapporten för 1988 (EGT C 312, 12.12.1989).

24

Punkterna 2.17–2.19 årsrapporten för 1992 (EGT C 309, 16.11.1993).

Punkterna 2.10–2.59 i årsrapporten för 1993 (EGT C 327, 24.11.1994).

Särskild rapport nr 2/87 (EGT C 266, 5.10.1987), särskild rapport nr 4/93 (EGT C 12, 15.1.1994) och särskild rapport nr 6/2001 (EGT C 305, 30.10.2001).

(25)  Artikel 15.2 i förordning (EG) nr 1788/2003.

25

(26)  Punkt III, bilaga 2 i föreskrift från jordbruksministeriet i Slovakien av den 25 november 2002 nr 2953/2002–100. Enligt detta system minskade det utbetalande organet kvoterna för ”leveranser” för mjölkproducenter som hade utnyttjat mindre än 90 % av sin kvot under regleringsåret 2003–2004. Dessutom beräknades utnyttjandegraden utifrån den samlade kvoten (leveranser + direktförsäljning) trots att den borde ha beräknats separat för varje kvot.

26

(27)  Artikel 15.3 i förordning (EG) nr 1788/2003.

27

(28)  Artikel 6.2 i förordning (EG) nr 1788/2003.

28

(29)  Artikel 7.2 i förordning (EG) nr° 595/2004.

29

(30)  Artiklarna 18–22 i förordning (EG) nr 595/2004.

30

(31)  Producenter som saluför mjölk utan att ha någon kvot riskerar höga straffavgifter om den nationella referenskvantiteten (leveranser eller direktförsäljning) överskrids. I ett sådant fall motsvarar ”överskridandet” de sammanlagda kvantiteter som producenten har salufört, och avgiften bör gälla de sammanlagda kvantiteter som levererats eller sålts direkt under mjölkregleringsåret.

31

(32)  Artikel 19. 2 i förordning (EG) nr 595/2004.

32

(33)  Artikel 21 i förordning (EG) nr 595/2004.

33

(34)  Kontrollanterna konstaterade 755 oriktigheter för regleringsåret 2005–2006. Tolv ärenden handlades av jordbruksministeriet och inget straff utdelades.

34

(35)  De system som finns för avgiften granskades inte eftersom de nationella referenskvantiteterna inte hade uppnåtts vid utgången av det första regleringsår som mjölkkvoterna tillämpades (2004–2005). När det gäller de avgifter som Tjeckien, Cypern och Polen ska betala för regleringsåret 2005–2006 var uppgifterna ännu inte tillgängliga vid revisionen.

35

(36)  Nationell referenskvantitet för direktförsäljning: 2 780 863 kg; sammanlagd deklarerad kvantitet: 2 780 862 kg.

36

(37)  Källa: Europeiska kommissionen, förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter, frågeformulär varje kvartal (mars 2008).

37

Källa:

(38)  Agenda 2000, volym II, KOM(97) slutlig, 15.7.1997.

38

(39)  Medlemsstaterna har indelats efter deras placering i förhållande till den genomsnittliga tilldelningsgraden (41 %) eller utnyttjandegraden (31 %) av de nationella referenskvantiteterna för 2004–2005. Bristfälligt resultat = tilldelningsgraden eller utnyttjandegraden är lägre än 50 % av den genomsnittliga graden. Medelresultat = graden ligger inom variationsbredden –50 % och +50 % av den genomsnittliga graden. Gott resultat = högre grad än den genomsnittliga graden +50 %.

39

Bristfälligt resultat

Medelresultat

Gott resultat

---

KOMMISSIONENS SVAR

SAMMANFATTNING

Den 1 maj 2004 trädde systemet med mjölkkvoter i kraft i de tio nya medlemsstaterna. Även om inte allt fungerade perfekt i början kan det övergripande resultatet anses vara mycket positivt med tanke på den enorma uppgift som utvidgningen innebar för de nya medlemsstaterna. De initiala problemen har kunnat lösas under de två första regleringåren och om brister uppstår, eller vid behov, kommer dessa att följas upp vid räkenskapsavslutet.

| IV. | Kommissionen har använt de uppgifter som den har fått tillgång till och dess uppskattningar har legat till grund för det slutliga beslut som rådet fattade om fastställande av den kvot som tilldelats varje ny medlemsstat.
  Beträffande kvoterna för direktförsäljning har kommissionen varit så restriktiv som möjligt och använt sig av en beräkningsmetod som baseras på objektiva kriterier. Exempelvis har konsumtionen på mjölkgårdarna värderats på grundval av antalet personer som bor på gårdarna och på antalet små kalvar som finns där. Dessa värderingar anses vara rimliga och har tillämpats på ett enhetligt sätt i alla medlemsstaterna. |
| --- | --- |

IV.

Kommissionen har använt de uppgifter som den har fått tillgång till och dess uppskattningar har legat till grund för det slutliga beslut som rådet fattade om fastställande av den kvot som tilldelats varje ny medlemsstat.

Beträffande kvoterna för direktförsäljning har kommissionen varit så restriktiv som möjligt och använt sig av en beräkningsmetod som baseras på objektiva kriterier. Exempelvis har konsumtionen på mjölkgårdarna värderats på grundval av antalet personer som bor på gårdarna och på antalet små kalvar som finns där. Dessa värderingar anses vara rimliga och har tillämpats på ett enhetligt sätt i alla medlemsstaterna.

| V. | Två fall med alltför stora kvoter för leveranser uppstod i Ungern och Slovakien.
  Båda fallen har behandlats: fallet i Slovakien under regleringsåret 2004/05 och fallet i Ungern under regleringsåret 2005/06. |
| --- | --- |

V.

Två fall med alltför stora kvoter för leveranser uppstod i Ungern och Slovakien.

Båda fallen har behandlats: fallet i Slovakien under regleringsåret 2004/05 och fallet i Ungern under regleringsåret 2005/06.

| VI. | Kommissionen har systematiskt granskat de nationella genomförandebestämmelser som antagits och svarat på ett stort antal frågor från medlemsstaterna under perioden 2004–2006, endera skriftligt eller på förvaltningskommitténs möten var fjortonde dag. Dessutom har kommissionen följt upp revisionsrättens iakttagelser och övervakade förbättringarna och utvecklingen på de bilaterala möten som arrangerats till följd av de revisioner på plats under 2004 och 2005 vid dess förfarande för räkenskapsavslut. Nyligen gjorda kontrollbesök har gjort det möjligt för revisionsrätten att utföra revisioner för de år och de medlemsstater där risken för dessa brister anses vara som störst. Hittills har det inte ansetts vara nödvändigt att göra några finansiella korrigeringar. |
| --- | --- |

VI.

Kommissionen har systematiskt granskat de nationella genomförandebestämmelser som antagits och svarat på ett stort antal frågor från medlemsstaterna under perioden 2004–2006, endera skriftligt eller på förvaltningskommitténs möten var fjortonde dag. Dessutom har kommissionen följt upp revisionsrättens iakttagelser och övervakade förbättringarna och utvecklingen på de bilaterala möten som arrangerats till följd av de revisioner på plats under 2004 och 2005 vid dess förfarande för räkenskapsavslut. Nyligen gjorda kontrollbesök har gjort det möjligt för revisionsrätten att utföra revisioner för de år och de medlemsstater där risken för dessa brister anses vara som störst. Hittills har det inte ansetts vara nödvändigt att göra några finansiella korrigeringar.

| VII. | Kommissionen anser att gemenskapens regelverk har följts och att förvaltningen av den nationella reserven överensstämmer med gällande bestämmelser. Se svaren på punkterna 35–39 och 44–47. |
| --- | --- |

VII.

Kommissionen anser att gemenskapens regelverk har följts och att förvaltningen av den nationella reserven överensstämmer med gällande bestämmelser. Se svaren på punkterna 35–39 och 44–47.

| VIII. | Kommissionen godtar rekommendationen och påpekar att den redan, i ett flertal fall, håller på att följa upp revisionsrättens iakttagelser i samband med förfarandet för räkenskapsavslut. I juli 2007 sände kommissionen ett frågeformulär till medlemsstaterna och tog emot ytterligare upplysningar om strukturerna, särskilt om antalet producenter och kvoternas storlek per producent.
  Kommissionens mest tillförlitliga uppgifter bygger på de mjölkkvantiteter som uppköparna redovisat eller på enskilda producenters direktförsäljning i de berörda medlemsstaterna. En sammanfattning av dessa upplysningar lämnas redan i det frågeformulär som sänds till kommissionen senast den 1 september varje år i enlighet med artikel 26 i förordning (EG) nr 595/2004. |
| --- | --- |

VIII.

Kommissionen godtar rekommendationen och påpekar att den redan, i ett flertal fall, håller på att följa upp revisionsrättens iakttagelser i samband med förfarandet för räkenskapsavslut. I juli 2007 sände kommissionen ett frågeformulär till medlemsstaterna och tog emot ytterligare upplysningar om strukturerna, särskilt om antalet producenter och kvoternas storlek per producent.

Kommissionens mest tillförlitliga uppgifter bygger på de mjölkkvantiteter som uppköparna redovisat eller på enskilda producenters direktförsäljning i de berörda medlemsstaterna. En sammanfattning av dessa upplysningar lämnas redan i det frågeformulär som sänds till kommissionen senast den 1 september varje år i enlighet med artikel 26 i förordning (EG) nr 595/2004.

| IX. | Kommissionen har redan genomfört revisioner på plats under 2007 och i början på 2008 i de tre medlemsstater som revisionsrätten nämner och revisionerna omfattar därmed både tidigare år och innevarande år. |
| --- | --- |

IX.

Kommissionen har redan genomfört revisioner på plats under 2007 och i början på 2008 i de tre medlemsstater som revisionsrätten nämner och revisionerna omfattar därmed både tidigare år och innevarande år.

FASTSTÄLLANDE AV NATIONELLA REFERENSKVANTITETER (NATIONELLA KVOTER)

| 19. | Kommissionen instämmer med revisionsrätten när det gäller uppgifterna och drar slutsatsen att dess förhandlingsmetod var väl utarbetad och grundades på så objektiva kriterier som möjligt och syftade till att begränsa de ursprungliga ansökningarna, som var övervärderade. |
| --- | --- |

19.

Kommissionen instämmer med revisionsrätten när det gäller uppgifterna och drar slutsatsen att dess förhandlingsmetod var väl utarbetad och grundades på så objektiva kriterier som möjligt och syftade till att begränsa de ursprungliga ansökningarna, som var övervärderade.

| 20. | Kommissionens beräkningsmetod kan anses vara rimlig. Tack vare denna metod har ansökningarna från de nya medlemsstaterna (utom Polen) som från början beräknades till 1,5 miljoner ton minskats till en acceptabel nivå på 0,83 miljoner ton (kommissionens förhandlingsposition). Den volym som förhandlats i rådet har varit i storleksordningen 1 miljon ton.
  Som revisionsrätten framhåller ledde omstruktureringsprocessen till ett minskat intresse för direktförsäljning. Eftersom rådet var medvetet om behovet av omstrukturering och nödvändigheten av att bemyndiga medlemsstaterna med förvaltningen av referenskvantiteterna efter sina egna behov, införde det under sitt möte den 18 september 2006 möjligheten att överföra referenskvantiteter för direktförsäljning (outnyttjade kvantiteter i den nationella reserven) till referenskvantiteterna för leveranser för regleringsåret 2006/07 (rådets förordning (EG) nr 1406/2006). |
| --- | --- |

20.

Kommissionens beräkningsmetod kan anses vara rimlig. Tack vare denna metod har ansökningarna från de nya medlemsstaterna (utom Polen) som från början beräknades till 1,5 miljoner ton minskats till en acceptabel nivå på 0,83 miljoner ton (kommissionens förhandlingsposition). Den volym som förhandlats i rådet har varit i storleksordningen 1 miljon ton.

Som revisionsrätten framhåller ledde omstruktureringsprocessen till ett minskat intresse för direktförsäljning. Eftersom rådet var medvetet om behovet av omstrukturering och nödvändigheten av att bemyndiga medlemsstaterna med förvaltningen av referenskvantiteterna efter sina egna behov, införde det under sitt möte den 18 september 2006 möjligheten att överföra referenskvantiteter för direktförsäljning (outnyttjade kvantiteter i den nationella reserven) till referenskvantiteterna för leveranser för regleringsåret 2006/07 (rådets förordning (EG) nr 1406/2006).

| 21. | I Polen har ett stort antal av de producenter som har tagit emot en kvot för direktförsäljning senare avstått från den, och den nationella reserven har följaktligen ökat i motsvarande grad. |
| --- | --- |

21.

I Polen har ett stort antal av de producenter som har tagit emot en kvot för direktförsäljning senare avstått från den, och den nationella reserven har följaktligen ökat i motsvarande grad.

| 22. | I enlighet med förordning (EG) nr 595/2004 åligger uppföljningen i första hand medlemsstaternas behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

22.

I enlighet med förordning (EG) nr 595/2004 åligger uppföljningen i första hand medlemsstaternas behöriga myndigheter.

| 24–25. | I enlighet med anslutningsakten har kommissionen, efter en grundlig analys av frågan i en rapport, beslutat att frigöra omstruktureringsreserven till förmån för de berörda medlemsstaterna.
  I denna analys har kommissionen använt sig av de uppgifter som medlemsstaterna gett den tillgång till och bedömt övergången från produktion till konsumtion på gårdarna till produktion för marknaden som baseras på två kriterier: utvecklingen vad gäller saluförda kvantiteter av mjölk och konsumtionen på gårdarna. |
| --- | --- |

24–25.

I enlighet med anslutningsakten har kommissionen, efter en grundlig analys av frågan i en rapport, beslutat att frigöra omstruktureringsreserven till förmån för de berörda medlemsstaterna.

I denna analys har kommissionen använt sig av de uppgifter som medlemsstaterna gett den tillgång till och bedömt övergången från produktion till konsumtion på gårdarna till produktion för marknaden som baseras på två kriterier: utvecklingen vad gäller saluförda kvantiteter av mjölk och konsumtionen på gårdarna.

| 26. | I sin rapport noterade kommissionen en minskad egenkonsumtion i de berörda länderna mellan 2000–2005, med undantag för Litauen, där en minskning av egenkonsumtionen registrerades mellan 2002–2005.
  Vad gäller Tjeckien har produktionen avsedd för marknaden ökat med 0,8 % mellan 2000–2004 och därefter med 3,7 % mellan 2004–2005.
  Vad gäller Lettland och Slovakien förekommer inga större skillnader mellan de uppgifter som kommissionen uppskattade under anslutningsförhandlingarna och uppgifterna i rapporterna om omstruktureringsreserven.
  De viktigaste kriterier som bedömdes var utvecklingen i procentandelar av konsumtionen på gårdarna och de saluförda kvantiteterna. |
| --- | --- |

26.

I sin rapport noterade kommissionen en minskad egenkonsumtion i de berörda länderna mellan 2000–2005, med undantag för Litauen, där en minskning av egenkonsumtionen registrerades mellan 2002–2005.

Vad gäller Tjeckien har produktionen avsedd för marknaden ökat med 0,8 % mellan 2000–2004 och därefter med 3,7 % mellan 2004–2005.

Vad gäller Lettland och Slovakien förekommer inga större skillnader mellan de uppgifter som kommissionen uppskattade under anslutningsförhandlingarna och uppgifterna i rapporterna om omstruktureringsreserven.

De viktigaste kriterier som bedömdes var utvecklingen i procentandelar av konsumtionen på gårdarna och de saluförda kvantiteterna.

| 28. | Med hänsyn till produktionssituationen under de två första regleringsåren för mjölk 2004/05, som bara omfattade 11 månader, och 2005/06 fanns en liten risk för att denna övertilldelning av kvoter skulle leda till att den disponibla nationella referenskvantiteten snabbt skulle förbrukas. Denna risk har inte heller uppfyllts. I Ungern användes 82 % av leveranskvoten under regleringsåret 2004/05 och 86 % under regleringsåret 2005/06.
  I Slovakien var siffrorna 87 % för regleringsåret 2004/05 och 97 % för regleringsåret 2005/06. |
| --- | --- |

28.

Med hänsyn till produktionssituationen under de två första regleringsåren för mjölk 2004/05, som bara omfattade 11 månader, och 2005/06 fanns en liten risk för att denna övertilldelning av kvoter skulle leda till att den disponibla nationella referenskvantiteten snabbt skulle förbrukas. Denna risk har inte heller uppfyllts. I Ungern användes 82 % av leveranskvoten under regleringsåret 2004/05 och 86 % under regleringsåret 2005/06.

I Slovakien var siffrorna 87 % för regleringsåret 2004/05 och 97 % för regleringsåret 2005/06.

| 30. | I enlighet med artikel 6 i förordning (EG) nr 1788/2003 godtog kommissionen de ansökningar om omställning som sänts in i februari 2005 för samtliga medlemsstater, inklusive Slovakien. I fallet med Slovakien insåg kommissionen senare att den använda metoden var inkonsekvent efter att den hade tagit emot ytterligare upplysningar från de slovakiska myndigheterna.
  Eftersom rådet var medvetet om behovet av omstrukturering och nödvändigheten av att bemyndiga medlemsstaterna att förvalta referenskvantiteterna efter sina behov, införde det under sitt möte den 18 september 2006 möjligheten att överföra referenskvantiteter för direktförsäljning (outnyttjade kvantiteter i den nationella reserven) till referenskvantiteterna för leveranserna för regleringsåret 2006/07 (rådets förordning (EG) nr 1406/2006). |
| --- | --- |

30.

I enlighet med artikel 6 i förordning (EG) nr 1788/2003 godtog kommissionen de ansökningar om omställning som sänts in i februari 2005 för samtliga medlemsstater, inklusive Slovakien. I fallet med Slovakien insåg kommissionen senare att den använda metoden var inkonsekvent efter att den hade tagit emot ytterligare upplysningar från de slovakiska myndigheterna.

Eftersom rådet var medvetet om behovet av omstrukturering och nödvändigheten av att bemyndiga medlemsstaterna att förvalta referenskvantiteterna efter sina behov, införde det under sitt möte den 18 september 2006 möjligheten att överföra referenskvantiteter för direktförsäljning (outnyttjade kvantiteter i den nationella reserven) till referenskvantiteterna för leveranserna för regleringsåret 2006/07 (rådets förordning (EG) nr 1406/2006).

Ruta 3, punkt 4

Uppföljningen måste först antas av medlemsstaternas behöriga myndigheter i enlighet med förordning (EG) nr 595/2004.

SYSTEMETS INRÄTTANDE OCH FÖRVALTNING

| 35. | Den viktigaste informationskällan var den nationella lagstiftning som medlemsstaterna ska överlämna till kommissionen under månaden efter antagandet. Samtliga medlemsstater, inklusive Polen, Slovenien och Malta, gjorde detta. Det var det centrala inslaget i övervakningen och genomförandet av regelverket. |
| --- | --- |

35.

Den viktigaste informationskällan var den nationella lagstiftning som medlemsstaterna ska överlämna till kommissionen under månaden efter antagandet. Samtliga medlemsstater, inklusive Polen, Slovenien och Malta, gjorde detta. Det var det centrala inslaget i övervakningen och genomförandet av regelverket.

| 37. | I definitionen på leverans i artikel 5 f i förordning (EG) nr 1788/2003 hänvisas inte uttryckligen till vare sig försäljning eller mjölkproducenters donationer till sina uppköpare. I definitionen på uppköpare i artikel 5 e anges, emellertid, att uppköpare köper upp mjölk från producenter (uppköpare: ett företag eller en sammanslutning som köper upp mjölk från producenter). I linje med detta hänvisar den litauiska definitionen till att producenten säljer kvantiteter till uppköparen. När kommissionen uppmanade de litauiska myndigheterna att säkerställa att alla transaktioner från producenter till uppköpare skulle redovisas för kvoteringsändamål svarade de litauiska myndigheterna att producenterna inte kan ge och inte ger mjölk till uppköpare utan ersättning, då det i definitionen av uppköpare anges att dessa köper upp mjölk från producenterna.
  De litauiska myndigheterna har bekräftat att alla leveranser (inklusive leveranser utan ersättning) redovisas. |
| --- | --- |

37.

I definitionen på leverans i artikel 5 f i förordning (EG) nr 1788/2003 hänvisas inte uttryckligen till vare sig försäljning eller mjölkproducenters donationer till sina uppköpare. I definitionen på uppköpare i artikel 5 e anges, emellertid, att uppköpare köper upp mjölk från producenter (uppköpare: ett företag eller en sammanslutning som köper upp mjölk från producenter). I linje med detta hänvisar den litauiska definitionen till att producenten säljer kvantiteter till uppköparen. När kommissionen uppmanade de litauiska myndigheterna att säkerställa att alla transaktioner från producenter till uppköpare skulle redovisas för kvoteringsändamål svarade de litauiska myndigheterna att producenterna inte kan ge och inte ger mjölk till uppköpare utan ersättning, då det i definitionen av uppköpare anges att dessa köper upp mjölk från producenterna.

De litauiska myndigheterna har bekräftat att alla leveranser (inklusive leveranser utan ersättning) redovisas.

| 38. | De bestämmelser som ifrågasätts avseende kooperativ i Ungern gör det möjligt för mejerikooperativ att begära att de behöriga myndigheterna behandlar sina medlemmars individuella kvoter som en samlad kvot, vilken förvaltas av kooperativet. Därför förs en kvot in i kvotregistret under namnet på den juridiska person som kooperativet består av. Det anges vidare att kooperativet därefter, för sina medlemmars räkning, åtar sig alla skyldigheter som åligger producenterna för regleringen av kvoterna. Kommissionen anser inte att detta system medför några risker i samband med uttaget av avgifter. Det faktum att vissa typer av kooperativ i Ungern kan slå samman medlemmarnas individuella kvoter, utan överföring av äganderättigheterna av kvoterna, motsvarar helt situationen i partiella jordbrukssammanslutningar i gemensam drift (Groupement Agricole d'Exploitation en Commun) i Frankrike, vilket framgår av beskrivningen av detta slags sammanslutningar i punkt 45 i generaladvokatens slutsatser i mål C-15/95. I domen i detta mål godkände domstolen att vissa former av bolag, såsom delvisa jordbrukssammanslutningar i gemensam drift, kan användas i samband med mjölkproduktionen enligt systemet med mjölkkvoter. |
| --- | --- |

38.

De bestämmelser som ifrågasätts avseende kooperativ i Ungern gör det möjligt för mejerikooperativ att begära att de behöriga myndigheterna behandlar sina medlemmars individuella kvoter som en samlad kvot, vilken förvaltas av kooperativet. Därför förs en kvot in i kvotregistret under namnet på den juridiska person som kooperativet består av. Det anges vidare att kooperativet därefter, för sina medlemmars räkning, åtar sig alla skyldigheter som åligger producenterna för regleringen av kvoterna. Kommissionen anser inte att detta system medför några risker i samband med uttaget av avgifter. Det faktum att vissa typer av kooperativ i Ungern kan slå samman medlemmarnas individuella kvoter, utan överföring av äganderättigheterna av kvoterna, motsvarar helt situationen i partiella jordbrukssammanslutningar i gemensam drift (Groupement Agricole d'Exploitation en Commun) i Frankrike, vilket framgår av beskrivningen av detta slags sammanslutningar i punkt 45 i generaladvokatens slutsatser i mål C-15/95. I domen i detta mål godkände domstolen att vissa former av bolag, såsom delvisa jordbrukssammanslutningar i gemensam drift, kan användas i samband med mjölkproduktionen enligt systemet med mjölkkvoter.

| 39. | Det kan tas hänsyn till eventuella inneboende risker i producentens eller uppköparens ställning i den riskanalys som är en implicit del i kontrollprocessen för producenter och uppköpare. Det är uppenbart att en producent kommer att registreras som kvotinnehavare och att en uppköpare kommer att godkännas enligt de normala förfarandena. Denne kan i båda egenskaper komma att omfattas av kontroller för varje given kvotperiod.
  Det skulle vara orimligt att utesluta en producent från att utöva funktionen som uppköpare och vice versa. Ett sådant uteslutande skulle göra det omöjligt att bedriva verksamhet hos de mjölkproducenter som bearbetar sina egna produkter och som av lönsamhetsskäl ökats på med kvantiteter som köpts upp från andra producenter. Vidare har producenterna eller uppköparna redan registrerats i de gamla medlemsstaterna, utan att det strider mot systemet med mjölkkvoter. |
| --- | --- |

39.

Det kan tas hänsyn till eventuella inneboende risker i producentens eller uppköparens ställning i den riskanalys som är en implicit del i kontrollprocessen för producenter och uppköpare. Det är uppenbart att en producent kommer att registreras som kvotinnehavare och att en uppköpare kommer att godkännas enligt de normala förfarandena. Denne kan i båda egenskaper komma att omfattas av kontroller för varje given kvotperiod.

Det skulle vara orimligt att utesluta en producent från att utöva funktionen som uppköpare och vice versa. Ett sådant uteslutande skulle göra det omöjligt att bedriva verksamhet hos de mjölkproducenter som bearbetar sina egna produkter och som av lönsamhetsskäl ökats på med kvantiteter som köpts upp från andra producenter. Vidare har producenterna eller uppköparna redan registrerats i de gamla medlemsstaterna, utan att det strider mot systemet med mjölkkvoter.

| 42. | Utfallet av de olika bilaterala möten och revisioner på plats som kommissionen genomfört under 2007 visar att de problem och den kritik som revisionsrätten riktar mot tilldelningen av kvoterna under de första genomförandeåren har lösts och att förbättringar har gjorts. |
| --- | --- |

42.

Utfallet av de olika bilaterala möten och revisioner på plats som kommissionen genomfört under 2007 visar att de problem och den kritik som revisionsrätten riktar mot tilldelningen av kvoterna under de första genomförandeåren har lösts och att förbättringar har gjorts.

| 43. | Det var först under det första året som det förelåg risk för att det skulle kunna uppstå finansiella risker för gemenskapens budget och som kunde leda till en tilläggsavgift, dvs. 2005/06. Under 2007 utförde kommissionen två revisioner på plats i de två medlemsstater där den största finansiella risken fanns (dvs. där man låg nära eller över den nationella mjölkkvoten), och som omfattade kvotåret 2005/06 tack vare mekanismen med räkenskapsavslut som omfattar de 24 föregående månaderna. Inom ramen för andra revisioner som kommissionen utförde under 2005 gav de bilaterala mötena en utmärkt möjlighet att diskutera revisionsrättens iakttagelser om mjölkkvoterna och att följa upp den relevanta utvecklingen. Ytterligare en revision utfördes i början på 2008 i den tredje nya medlemsstat som överskred kvoten och här omfattar revisionen också kvotåret 2005/06. |
| --- | --- |

43.

Det var först under det första året som det förelåg risk för att det skulle kunna uppstå finansiella risker för gemenskapens budget och som kunde leda till en tilläggsavgift, dvs. 2005/06. Under 2007 utförde kommissionen två revisioner på plats i de två medlemsstater där den största finansiella risken fanns (dvs. där man låg nära eller över den nationella mjölkkvoten), och som omfattade kvotåret 2005/06 tack vare mekanismen med räkenskapsavslut som omfattar de 24 föregående månaderna. Inom ramen för andra revisioner som kommissionen utförde under 2005 gav de bilaterala mötena en utmärkt möjlighet att diskutera revisionsrättens iakttagelser om mjölkkvoterna och att följa upp den relevanta utvecklingen. Ytterligare en revision utfördes i början på 2008 i den tredje nya medlemsstat som överskred kvoten och här omfattar revisionen också kvotåret 2005/06.

| 45. | Kommissionen rekommenderade de nya medlemsstaterna att inte tillämpa möjligheten att föra upp outnyttjade kvantiteter i den nationella reserven när producenten inte producerade mer än 70 % av sin kvot under en 12-månadersperiod i samband med produktionen under den första perioden efter anslutningen. Då anslutningsdatumet var fastställt till den 1 maj 2004 kunde producenterna i de nya medlemsstaterna inte utnyttja hela den lagstadgade referensperioden på 12 månader som deras produktion mäts mot, så det fanns ingen sund rättslig grund för minskningar.
  De estniska och slovakiska myndigheterna visade på grundval av sina nationella föranslutningsbestämmelser att deras producenter sedan den 1 april 2004 hade arbetat under en minskningsklausul under en hel 12-månadersperiod mot vilken deras produktion kunde mätas. Kommissionen bekräftade att de därmed var i stånd att göra minskningar, under förutsättning att de högre produktionströsklarna sänktes, så att inga minskningar gjordes under perioden 2004–2005 där tröskeln på 70 % inte iakttogs.
  I fotnot 26 hänvisas till Slovakiens tillämpning av minskningar, som beräknas utifrån en högre tröskel än 70 % och utifrån den samlade kvoten istället för separat uppdelat på leveranser och direktförsäljning. Dessa minskningar gjordes med hänsyn till produktionen under föranslutningsperioden 2003–2004 och omfattades därför inte av de lagstadgade begränsningar som gällde efter anslutningen. |
| --- | --- |

45.

Kommissionen rekommenderade de nya medlemsstaterna att inte tillämpa möjligheten att föra upp outnyttjade kvantiteter i den nationella reserven när producenten inte producerade mer än 70 % av sin kvot under en 12-månadersperiod i samband med produktionen under den första perioden efter anslutningen. Då anslutningsdatumet var fastställt till den 1 maj 2004 kunde producenterna i de nya medlemsstaterna inte utnyttja hela den lagstadgade referensperioden på 12 månader som deras produktion mäts mot, så det fanns ingen sund rättslig grund för minskningar.

De estniska och slovakiska myndigheterna visade på grundval av sina nationella föranslutningsbestämmelser att deras producenter sedan den 1 april 2004 hade arbetat under en minskningsklausul under en hel 12-månadersperiod mot vilken deras produktion kunde mätas. Kommissionen bekräftade att de därmed var i stånd att göra minskningar, under förutsättning att de högre produktionströsklarna sänktes, så att inga minskningar gjordes under perioden 2004–2005 där tröskeln på 70 % inte iakttogs.

I fotnot 26 hänvisas till Slovakiens tillämpning av minskningar, som beräknas utifrån en högre tröskel än 70 % och utifrån den samlade kvoten istället för separat uppdelat på leveranser och direktförsäljning. Dessa minskningar gjordes med hänsyn till produktionen under föranslutningsperioden 2003–2004 och omfattades därför inte av de lagstadgade begränsningar som gällde efter anslutningen.

| 46. | Den första perioden med obligatoriskt upphävd kvot vid total inaktivitet, med undantag för force majeur eller i vederbörligt motiverade fall, i Polen var 2005–2006. Det var inte obligatoriskt för Polen att tilldela individuella kvoter för perioden 2004–2005 och det kan därför inte heller vara obligatoriskt att upphäva kvoterna på grund av underutnyttjande under den perioden. Revisionsrättens kritik avseende det positiva utfallet i fråga om klagomål över upphävanden som inte var obligatoriska eller de regler som gäller för klagomålsförfarandena är inte relevant för Polens tillämpning av gemenskapens system med mjölkkvoter.
  Det förfarande som revisionsrätten beskriver avseende de 3 900 producenterna i Polen är i överensstämmelse med artikel 15.1 och 15.3 i förordning (EG) nr 1788/2003. |
| --- | --- |

46.

Den första perioden med obligatoriskt upphävd kvot vid total inaktivitet, med undantag för force majeur eller i vederbörligt motiverade fall, i Polen var 2005–2006. Det var inte obligatoriskt för Polen att tilldela individuella kvoter för perioden 2004–2005 och det kan därför inte heller vara obligatoriskt att upphäva kvoterna på grund av underutnyttjande under den perioden. Revisionsrättens kritik avseende det positiva utfallet i fråga om klagomål över upphävanden som inte var obligatoriska eller de regler som gäller för klagomålsförfarandena är inte relevant för Polens tillämpning av gemenskapens system med mjölkkvoter.

Det förfarande som revisionsrätten beskriver avseende de 3 900 producenterna i Polen är i överensstämmelse med artikel 15.1 och 15.3 i förordning (EG) nr 1788/2003.

| 47. | Revisionsrätten har tidigare påpekat att medlemsstaterna har stora befogenheter vid förvaltningen av de nationella referenskvantiteterna i förhållande till deras särskilda ekonomiska eller sociala förutsättningar. Utövandet av denna befogenhet regleras i artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 1788/2003 som anger att medlemsstaterna ska tilldela producenterna kvantiteter ur den nationella reserven ”på grundval av objektiva kriterier som ska anmälas till kommissionen”. |
| --- | --- |

47.

Revisionsrätten har tidigare påpekat att medlemsstaterna har stora befogenheter vid förvaltningen av de nationella referenskvantiteterna i förhållande till deras särskilda ekonomiska eller sociala förutsättningar. Utövandet av denna befogenhet regleras i artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 1788/2003 som anger att medlemsstaterna ska tilldela producenterna kvantiteter ur den nationella reserven ”på grundval av objektiva kriterier som ska anmälas till kommissionen”.

Ruta 4, första punkten

I enlighet med de befogenheter som medlemsstaterna anförtrotts gynnar det polska systemet snarare befintliga producenter som utvidgar sin produktion än nya marknadsaktörer. Enligt den lagstiftning som de polska myndigheterna har anmält till kommissionen beror anslagen från den nationella reserven till befintliga producenter på en dokumenterad ökning av försäljningen jämfört med det tidigare kvotåret. Tilldelningen fastställs genom en matematisk beräkning av den utvidgade mjölkgårdens genomsnittliga årliga försäljning. Tilldelningen sammanfaller därmed med den faktiska dokumenterade mjölkförsäljningen under en given period och är därför inte högre än vad som krävs för att täcka mottagarens kapacitet. Detta systems objektivitet kan inte ifrågasättas.

Andra punkten

Kommissionen anser att produktionens omfattning och kapacitet är objektiva kriterier som kan användas för att skilja mellan kategorier för tillgång till den nationella reserven.

Tredje punkten

Medveten om behovet av omstrukturering och nödvändigheten av att bemyndiga medlemsstaterna att förvalta referenskvantiteterna efter sina behov, införde rådet under sitt möte den 18 september 2006 möjligheten att överföra referenskvantiteter för direktförsäljning (outnyttjade kvantiteter i den nationella reserven) till referenskvantiteterna för leveranserna för regleringsåret 2006/07 (rådets förordning (EG) nr 1406/2006). Detta gäller också punkt 49.

| 51. | En individuell fetthaltsreferens kan bara fastställas med hänvisning till en producents mjölkkvot. Det är därför oundvikligt att producenter som levererar utan mjölkkvot inte har någon fetthaltsreferens i förhållande till vilken deras leveranser kan justeras uppåt eller nedåt. |
| --- | --- |

51.

En individuell fetthaltsreferens kan bara fastställas med hänvisning till en producents mjölkkvot. Det är därför oundvikligt att producenter som levererar utan mjölkkvot inte har någon fetthaltsreferens i förhållande till vilken deras leveranser kan justeras uppåt eller nedåt.

| 52. | När producenter som använder direktförsäljning växlar till leveranser ändrar de i allmänhet inte sin besättning. Följaktligen har de fortfarande mjölkkor av samma ras och är homogena vad gäller den producerade mjölkens kvalitet. Därför förefaller det logiskt att tillämpa det undantag som anges i artikel 7.2 i kommissionens förordning (EG) nr 595/2004.
  De litauiska myndigheternas svar visade att de hade genomfört en grundlig analys av frågan om fetthalten vid den tidpunkt då referensnivåerna fastställdes och under övergången till leveranser.
  För att undvika risken att referensnivåerna avviker från det värde som fastställdes när systemet infördes, planerades i enlighet med artikel 9.5 i förordning (EG) nr 1788/2003 en justeringsmekanism för att fastställa nya referensnivåer för fett så snart det skett en ökning på mer än 0,1 g/kg fett. |
| --- | --- |

52.

När producenter som använder direktförsäljning växlar till leveranser ändrar de i allmänhet inte sin besättning. Följaktligen har de fortfarande mjölkkor av samma ras och är homogena vad gäller den producerade mjölkens kvalitet. Därför förefaller det logiskt att tillämpa det undantag som anges i artikel 7.2 i kommissionens förordning (EG) nr 595/2004.

De litauiska myndigheternas svar visade att de hade genomfört en grundlig analys av frågan om fetthalten vid den tidpunkt då referensnivåerna fastställdes och under övergången till leveranser.

För att undvika risken att referensnivåerna avviker från det värde som fastställdes när systemet infördes, planerades i enlighet med artikel 9.5 i förordning (EG) nr 1788/2003 en justeringsmekanism för att fastställa nya referensnivåer för fett så snart det skett en ökning på mer än 0,1 g/kg fett.

KONTROLLER

| 53. | Samtidigt som man enats om betydelsen av de kontroller som ska genomföras betonas det att det under det första genomförandeår som revisionsrätten granskade fanns en ytterligt liten finansiell risk, då sannolikheten för att överskrida de nationella referenskvantiteterna var låg med tanke på att de bara gällde under en 11-månadersperiod (1 maj 2004–31 mars 2005). |
| --- | --- |

53.

Samtidigt som man enats om betydelsen av de kontroller som ska genomföras betonas det att det under det första genomförandeår som revisionsrätten granskade fanns en ytterligt liten finansiell risk, då sannolikheten för att överskrida de nationella referenskvantiteterna var låg med tanke på att de bara gällde under en 11-månadersperiod (1 maj 2004–31 mars 2005).

| 54. | Kommissionens bilaterala kontakter med berörda medlemsstater och nyligen utförda kontroller på plats i Polen och Tjeckien visar att revisionsrättens iakttagelser har beaktats och att förbättringar har gjorts och fortsätter att göras. |
| --- | --- |

54.

Kommissionens bilaterala kontakter med berörda medlemsstater och nyligen utförda kontroller på plats i Polen och Tjeckien visar att revisionsrättens iakttagelser har beaktats och att förbättringar har gjorts och fortsätter att göras.

| 55. | Kontroller hos uppköparna utförs på grundval av deras årliga redovisning över uppköp och ska därför helst utföras efter det att redovisningen har gjorts. |
| --- | --- |

55.

Kontroller hos uppköparna utförs på grundval av deras årliga redovisning över uppköp och ska därför helst utföras efter det att redovisningen har gjorts.

| 56. | Kontrollplanen för uppköpare kommer logiskt sett att färdigställas först efter slutet på mjölkkampanjen, då den baseras på uppköparnas redovisningar. Vad gäller producenter och transportverkamheter instämmer kommissionen i att de sena kontrollplanerna hämmar en sund kontroll.
  De ungerska myndigheterna har förklarat att alla uppköpare kontrollerades 2004/05, men att riskkriterier har införts för senare år.
  Slovakien har förklarat att det redan 2005/06 fanns en viss form av riskanalys och från 2006/07 används ett poängbaserat system. Från april 2007 har en oberoende sektion för riskanalys inrättats på kontrollavdelningen. |
| --- | --- |

56.

Kontrollplanen för uppköpare kommer logiskt sett att färdigställas först efter slutet på mjölkkampanjen, då den baseras på uppköparnas redovisningar. Vad gäller producenter och transportverkamheter instämmer kommissionen i att de sena kontrollplanerna hämmar en sund kontroll.

De ungerska myndigheterna har förklarat att alla uppköpare kontrollerades 2004/05, men att riskkriterier har införts för senare år.

Slovakien har förklarat att det redan 2005/06 fanns en viss form av riskanalys och från 2006/07 används ett poängbaserat system. Från april 2007 har en oberoende sektion för riskanalys inrättats på kontrollavdelningen.

| 57. | Det är svårt att utforma en riskanalys för ett område som inte tidigare har kontrollerats och där inte alla risker ännu är kända. Kommissionens bilaterala diskussioner och revision visar att riskanalyserna och kontrollplaneringen under senare år har blivit mer sofistikerade. I exempelvis Tjeckien formaliserades riskanalyserna från och med 2005/06.
  De polska myndigheterna utför sina riskanalyser för uppköpare av mjölk i slutet av kvotåret. Vid kontrollerna verifieras att leveransdeklarationerna (utförda i maj) är fullständiga och korrekta och det är därför rimligt att riskanalysen görs efter kvotårets slut. I Polen utfärdades kontrollplanen i september 2006 – och kontrollerna för mjölkperioden 2005/06 behövde inte avslutas förrän den 30 september 2007. Det har vid ett revisionsbesök i samband med räkenskapsavslutet verifierats att kontrollen för 2006/07 baserades på en riskanalys. Det verifierades också att kontrollerna för 2004/05 och 2005/06 hade genomförts, även om de inte baserades på en riskanalys på förhand. |
| --- | --- |

57.

Det är svårt att utforma en riskanalys för ett område som inte tidigare har kontrollerats och där inte alla risker ännu är kända. Kommissionens bilaterala diskussioner och revision visar att riskanalyserna och kontrollplaneringen under senare år har blivit mer sofistikerade. I exempelvis Tjeckien formaliserades riskanalyserna från och med 2005/06.

De polska myndigheterna utför sina riskanalyser för uppköpare av mjölk i slutet av kvotåret. Vid kontrollerna verifieras att leveransdeklarationerna (utförda i maj) är fullständiga och korrekta och det är därför rimligt att riskanalysen görs efter kvotårets slut. I Polen utfärdades kontrollplanen i september 2006 – och kontrollerna för mjölkperioden 2005/06 behövde inte avslutas förrän den 30 september 2007. Det har vid ett revisionsbesök i samband med räkenskapsavslutet verifierats att kontrollen för 2006/07 baserades på en riskanalys. Det verifierades också att kontrollerna för 2004/05 och 2005/06 hade genomförts, även om de inte baserades på en riskanalys på förhand.

| 58. | Kommissionen instämmer i att kontrollsystemet bör omfatta alla jordbrukare som säljer mjölk. Under revisionsbesöken och de bilaterala kontakterna har kommissionen för övrigt uppmanat medlemsstaterna att inkludera alla mjölkproducenter i sina riskanalyser, oavsett om de har kvoter eller ej.
  Leverans av mjölk utan en kvot strider inte mot förordningen och den ekonomiska risken för mycket små producenter kan inte vara särskilt stor. Andelen direktförsäljning i förhållande till kvoten för leveranser ligger i de flesta fall långt under 3 %. |
| --- | --- |

58.

Kommissionen instämmer i att kontrollsystemet bör omfatta alla jordbrukare som säljer mjölk. Under revisionsbesöken och de bilaterala kontakterna har kommissionen för övrigt uppmanat medlemsstaterna att inkludera alla mjölkproducenter i sina riskanalyser, oavsett om de har kvoter eller ej.

Leverans av mjölk utan en kvot strider inte mot förordningen och den ekonomiska risken för mycket små producenter kan inte vara särskilt stor. Andelen direktförsäljning i förhållande till kvoten för leveranser ligger i de flesta fall långt under 3 %.

| 59. | Även om det inte krävs i lagstiftningen för mjölkkvoter uppmuntrar kommissionen de dubbelkontroller som revisionsrätten nämner. |
| --- | --- |

59.

Även om det inte krävs i lagstiftningen för mjölkkvoter uppmuntrar kommissionen de dubbelkontroller som revisionsrätten nämner.

| 60. | Kommissionen erkänner betydelsen av en sund kontroll vid den lämpligaste tidpunkten. Under revisionsbesök och bilaterala kontakter har medlemsstaterna blivit påminda om att kontrollerna av producenterna åtminstone delvis måste utföras under innevarande år. För kvotåret 2005/06 utförde de litauiska myndigheterna kontroller under årets lopp av producenter och transportföretag.
  Ungern utförde inga kontroller av producenterna under åren 2004/05 eller 2005/06, utan gjorde dem efter slutet på mjölkåren. Kontroller under årets lopp utfördes dock under 2006/07. |
| --- | --- |

60.

Kommissionen erkänner betydelsen av en sund kontroll vid den lämpligaste tidpunkten. Under revisionsbesök och bilaterala kontakter har medlemsstaterna blivit påminda om att kontrollerna av producenterna åtminstone delvis måste utföras under innevarande år. För kvotåret 2005/06 utförde de litauiska myndigheterna kontroller under årets lopp av producenter och transportföretag.

Ungern utförde inga kontroller av producenterna under åren 2004/05 eller 2005/06, utan gjorde dem efter slutet på mjölkåren. Kontroller under årets lopp utfördes dock under 2006/07.

61, tredje strecksatsen

De polska myndigheterna accepterade revisionsrättens rekommendation och enades om att från augusti 2006 bifoga arbetsredovisningarna till kontrollrapporterna.

De polska myndigheternas uppföljning och påföljdsförfarande behandlas i samband med kommissionens förfarande för räkenskapsavslut som omfattar året i fråga och som för närvarande pågår.

61, fjärde strecksatsen

Även om bevarandet av dessa uppgifter kan vara lämpligt i vissa fall, t.ex. för att anpassa riskanalyskriterierna från ett år till ett annat, är det inte ett lagstadgat krav.

Rekommendationer kommer att lämnas till medlemsstaterna i detta avseende.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

| 73. | Beträffande fastställandet av direktförsäljning har kommissionen varit så restriktiv som möjligt och använt en beräkningsmetod som grundas på objektiva kriterier. Dessa uppskattningar anses vara rimliga och har tillämpats på ett enhetligt sätt i alla medlemsstater.
  Tack vare denna metod har ansökningarna från de nya medlemsstaterna (utom Polen) som från början beräknades till 1,5 miljoner ton minskats till den acceptabla nivån 0,73 miljoner ton (kommissionens förhandlingsposition). Den volym som förhandlats i rådet har varit i storleksordningen 1 miljon ton. |
| --- | --- |

73.

Beträffande fastställandet av direktförsäljning har kommissionen varit så restriktiv som möjligt och använt en beräkningsmetod som grundas på objektiva kriterier. Dessa uppskattningar anses vara rimliga och har tillämpats på ett enhetligt sätt i alla medlemsstater.

Tack vare denna metod har ansökningarna från de nya medlemsstaterna (utom Polen) som från början beräknades till 1,5 miljoner ton minskats till den acceptabla nivån 0,73 miljoner ton (kommissionens förhandlingsposition). Den volym som förhandlats i rådet har varit i storleksordningen 1 miljon ton.

| 74. | Enligt kraven i anslutningsakten har kommissionen beslutat att frigöra omstruktureringsreserven till förmån för de berörda medlemsstaterna efter en grundlig analys i en rapport. De statistikuppgifter som medlemsstaterna ställt till förfogande har använts och dubbelkontrollerats. Dubbelkontroller har gjorts mellan uppgifterna i rapporten och uppgifterna i kvotundersökningen (artikel 26.1 i förordning (EG) nr 595/2004) och mellan statistikuppgifterna i rapporten och Eurostats och ZMP:s statistikuppgifter. Se kommissionens svar på punkterna 24 och 25.
  Det var först under det första året som det förelåg risk för att det kunde uppstå finansiella risker för gemenskapens budget och som kunde leda till en tilläggsavgift, dvs. 2005/06. Under 2007 utförde kommissionen två revisioner på plats i de två medlemsstater där den största finansiella risken fanns (dvs. där man låg nära eller över de nationella mjölkkvoterna), som omfattade kvotåret 2005/06 tack vare mekanismen med räkenskapsavslut som omfattar de 24 föregående månaderna. Inom ramen för andra revisioner som kommissionen utförde under 2005 gav de bilaterala mötena utmärkta möjligheter att diskutera revisionsrättens iakttagelser om mjölkkvoterna och att följa upp den relevanta utvecklingen. Ytterligare en revision utfördes i början på 2008 i den tredje nya medlemsstat där kvoten överskreds och revisionen omfattar också kvotåret 2005/06. |
| --- | --- |

74.

Enligt kraven i anslutningsakten har kommissionen beslutat att frigöra omstruktureringsreserven till förmån för de berörda medlemsstaterna efter en grundlig analys i en rapport. De statistikuppgifter som medlemsstaterna ställt till förfogande har använts och dubbelkontrollerats. Dubbelkontroller har gjorts mellan uppgifterna i rapporten och uppgifterna i kvotundersökningen (artikel 26.1 i förordning (EG) nr 595/2004) och mellan statistikuppgifterna i rapporten och Eurostats och ZMP:s statistikuppgifter. Se kommissionens svar på punkterna 24 och 25.

Det var först under det första året som det förelåg risk för att det kunde uppstå finansiella risker för gemenskapens budget och som kunde leda till en tilläggsavgift, dvs. 2005/06. Under 2007 utförde kommissionen två revisioner på plats i de två medlemsstater där den största finansiella risken fanns (dvs. där man låg nära eller över de nationella mjölkkvoterna), som omfattade kvotåret 2005/06 tack vare mekanismen med räkenskapsavslut som omfattar de 24 föregående månaderna. Inom ramen för andra revisioner som kommissionen utförde under 2005 gav de bilaterala mötena utmärkta möjligheter att diskutera revisionsrättens iakttagelser om mjölkkvoterna och att följa upp den relevanta utvecklingen. Ytterligare en revision utfördes i början på 2008 i den tredje nya medlemsstat där kvoten överskreds och revisionen omfattar också kvotåret 2005/06.

Rekommendation nr 1

Andra punkten

I juli 2007 sände kommissionen ett frågeformulär om tillämpningen av kvoten för att samla in statistikuppgifter om utvecklingen av antalet och storleken på producenter som producerar för direktförsäljning och leverans.

Medan en uppföljning av omstruktureringsprocessen är användbar för att införskaffa kunskaper om produktkedjan är det mindre viktigt för att övervaka skyldigheterna i kvotsystemet.

| 75. | (1) | En övertilldelning av leveranskvoter uppstod i två medlemsstater. Tilldelningarna anpassades till de relevanta samlade kvantiteterna inom den första perioden (Slovakien) och med verkan under den andra perioden (Ungern). Ingen av de berörda medlemsstaterna registrerade en produktion som översteg den levererade kvantiteten. |
| --- | --- | --- |

75.

(1)

En övertilldelning av leveranskvoter uppstod i två medlemsstater. Tilldelningarna anpassades till de relevanta samlade kvantiteterna inom den första perioden (Slovakien) och med verkan under den andra perioden (Ungern). Ingen av de berörda medlemsstaterna registrerade en produktion som översteg den levererade kvantiteten.

| (6) | De litauiska myndigheterna har bekräftat att alla leveranser (inklusive leveranser utan ersättning) deklareras. |
| --- | --- |

(6)

De litauiska myndigheterna har bekräftat att alla leveranser (inklusive leveranser utan ersättning) deklareras.

| (7) | Användningen av kvoter för kooperativ i Ungern överensstämmer med domstolens rättspraxis och utgör ingen risk för uttaget av avgifter. |
| --- | --- |

(7)

Användningen av kvoter för kooperativ i Ungern överensstämmer med domstolens rättspraxis och utgör ingen risk för uttaget av avgifter.

| (8) | Kommissionen anser att hänsyn ska tas till varje inneboende risk i ställningen som producent eller uppköpare vid den riskbedömning som är en implicit del i kontrollförfarandet. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen anser att hänsyn ska tas till varje inneboende risk i ställningen som producent eller uppköpare vid den riskbedömning som är en implicit del i kontrollförfarandet.

| (9) | Som förklaras i detalj i kommissionens svar på punkt 47 och ruta 4 anser inte kommissionen att det förekom några avvikelser inom ramen för förvaltningen av de nationella reserverna. |
| --- | --- |

(9)

Som förklaras i detalj i kommissionens svar på punkt 47 och ruta 4 anser inte kommissionen att det förekom några avvikelser inom ramen för förvaltningen av de nationella reserverna.

| (10) | Utfallet av de olika bilaterala mötena och revisionerna på plats som kommissionen genomfört visar att de problem och den kritik som revisionsrätten riktade mot tilldelningen av kvoter under de första genomförandeåren har lösts och att förbättringar har genomförts. |
| --- | --- |

(10)

Utfallet av de olika bilaterala mötena och revisionerna på plats som kommissionen genomfört visar att de problem och den kritik som revisionsrätten riktade mot tilldelningen av kvoter under de första genomförandeåren har lösts och att förbättringar har genomförts.

| (11) | Utfallet av de olika bilaterala mötena och revisionerna på plats som kommissionen genomfört visar att de problem och den kritik som revisionsrätten riktade mot tilldelningen av kvoter under de första genomförandeåren har lösts och att förbättringar har gjorts. |
| --- | --- |

(11)

Utfallet av de olika bilaterala mötena och revisionerna på plats som kommissionen genomfört visar att de problem och den kritik som revisionsrätten riktade mot tilldelningen av kvoter under de första genomförandeåren har lösts och att förbättringar har gjorts.

| (12) | De problem som uppstod under de första åren har korrigerats och medlemsstaterna har genomfört betydande förbättringar. |
| --- | --- |

(12)

De problem som uppstod under de första åren har korrigerats och medlemsstaterna har genomfört betydande förbättringar.

| (13) | Som förklaras i kommissionens svar på punkt 56 har medlemsstaterna genomfört förbättringar. |
| --- | --- |

(13)

Som förklaras i kommissionens svar på punkt 56 har medlemsstaterna genomfört förbättringar.

| (14) | Kommissionen erkänner betydelsen av en sund kontroll vid den lämpligaste tidpunkten. Medlemsstaterna har genomfört förbättringar. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen erkänner betydelsen av en sund kontroll vid den lämpligaste tidpunkten. Medlemsstaterna har genomfört förbättringar.

| (15) | Ungern och andra berörda medlemsstater har under besök och bilaterala kontakter blivit påminda om att kontrollerna av producenterna åtminstone delvis måste utföras under innevarande år. Medlemsstaterna har därefter genomfört förbättringar. |
| --- | --- |

(15)

Ungern och andra berörda medlemsstater har under besök och bilaterala kontakter blivit påminda om att kontrollerna av producenterna åtminstone delvis måste utföras under innevarande år. Medlemsstaterna har därefter genomfört förbättringar.

| (16) | Kommissionen har följt upp de frågor som medlemsstaterna tagit upp och har konstaterat att förbättringar har genomförts under åren efter revisionsrättens undersökning. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen har följt upp de frågor som medlemsstaterna tagit upp och har konstaterat att förbättringar har genomförts under åren efter revisionsrättens undersökning.

| 76. | De problem som uppstått har hängt samman med införandet av ett nytt system. Kommissionen anser dock att de problem som revisionsrätten tar upp vad gäller genomförandet under de första åren, där det förekom en liten risk för en finansiell påverkan på gemenskapens budget, har lösts och att förbättringar har gjorts. Detta fortsätter att övervakas under avräkningsförfarandet, också för de kvotår som revisionsrätten undersöker, och särskilt i de medlemsstater där överskridanden är uppenbara eller sannolika. |
| --- | --- |

76.

De problem som uppstått har hängt samman med införandet av ett nytt system. Kommissionen anser dock att de problem som revisionsrätten tar upp vad gäller genomförandet under de första åren, där det förekom en liten risk för en finansiell påverkan på gemenskapens budget, har lösts och att förbättringar har gjorts. Detta fortsätter att övervakas under avräkningsförfarandet, också för de kvotår som revisionsrätten undersöker, och särskilt i de medlemsstater där överskridanden är uppenbara eller sannolika.

Rekommendation nr 2

Första punkten

Kommissionen har följt upp utvecklingen både i samband med bilaterala möten och under revisionsbesök på plats som utförts inom ramen för förfarandena för räkenskapsavslut.

Beträffande punkt 1 i illustration 4. De ungerska och slovakiska övertilldelningarna av leveranskvoter har korrigerats.

Beträffande punkt 10 i illustration 4. Användningen av den nationella reserven i Polen och Litauen grundades på objektiva kriterier och är därför inte diskriminerande.

Andra punkten

Kommissionen är enig i att revisionsrättens iakttagelser ytterligare bör understrykas, eftersom den delar dess hållning.

Tredje punkten

Kommissionen har redan efter att ha rådfrågat förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter föreslagit en minskning av den kontrollintensitet som anges i artikel 21.2 i förordning (EG) nr 595/2004. En kontrollnivå på 1 % har fastställts för de producenter som har en produktion som understiger 5 000 kg. Kommissionens förordning (EG) nr 228/2008 (1) gäller från perioden 2007/08.

Femte punkten

När så är möjligt uppmuntras denna praxis. Men då flera tjänster, specialinriktningar, teknisk expertis osv. ingår är den ofta inte praktiskt möjlig att genomföra.

Rekommendation nr 3

Det föreligger ingen skyldighet att tilldela kvoter till alla producenter. Kommissionen instämmer dock i att all mjölk som saluförs ska bokföras.

Rekommendation nr 4

Första punkten

Hälsokontrollen kommer att göra det möjligt att verifiera om kvotnivån måste justeras eller om tekniska förbättringar måste genomföras före 2015, innan systemet upphör att gälla. Målet är att övergången före 2015 ska genomföras inom en ram som är så öppen och enkel som möjligt.

Första punktsatsen

Medlemsstaterna har ett stort spelrum när de ska organisera överföringen av kvoter. Det möjliggör en omstrukturering som bäst lämpar sig för deras situation. Till exempel kan de välja att genomföra ett omstruktureringsprogram i enlighet med artikel 18 a i förordning (EG) nr 1788/2003.

Andra punktsatsen

Kommissionen strävar efter att föreslå rådet en precis ram där kvoterna stegvis höjs till dess att de löper ut under 2015, för att ge producenterna en klar överblick över deras framtid. Det ger de aktiva producenterna möjlighet att fortsätta att utveckla sin verksamhet.

---

(1)  Kommissionen förordning (EG) nr 228/2008 av den 13 mars 2008 om ändring av förordning (EG) nr 595/2004 beträffande kontrollintensiteten när det gäller leveranser och direktförsäljning av mjölk (EUT L 70, 14.3.2008, s. 7).

---