# Az Európai Unió C 161/2008

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 161 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 51. évfolyam2008. június 25. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 161

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

51. évfolyam2008. június 25.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2008/C 161/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5032 – Roxel/Protac) (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 161/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5094 – Nokia/Trolltech) (
  1
  ) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2008/C 161/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5032 – Roxel/Protac) (
  1
  )

1

1

2008/C 161/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5094 – Nokia/Trolltech) (
  1
  )

1

1

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2008/C 161/03 | Értesítés Románia részéről a vízumviszonosságra vonatkozóan | 2 |
| 2008/C 161/04 | Értesítés Románia részéről a vízumviszonosságra vonatkozóan | 3 |
| | Bizottság |
| 2008/C 161/05 | Euro-átváltási árfolyamok | 4 |
| 2008/C 161/06 | A meghallgató tisztviselő zárójelentése a COMP/M.4781 – Norddeutsche Affinerie/Cumerio ügyben (az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikke alapján – HL L 162., 2001.6.19., 21. o.) | 5 |
| 2008/C 161/07 | Vélemény az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2008. január 9-i ülésén a COMP/M.4781 – Norddeutsche Affinerie/Cumerio ügyhöz kapcsolódóan megfogalmazott véleménye – Előadó: Cseh Köztársaság | 6 |
| 2008/C 161/08 | A Bizottság határozatának összefoglalója (2008. január 23.) összefonódásnak a közös piaccal és az EGT-megállapodás működésével összeférhetőnek nyilvánításáról (Ügyszám COMP/M.4781 – Norddeutsche Affinerie/Cumerio) (
  1
  ) | 7 |
| | TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2008/C 161/09 | A Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló és a 70/2001/EK rendeletet módosító 1857/2006/EK bizottsági rendelet értelmében nyújtott állami támogatásokról adott tagállami tájékoztatás összefoglalása | 13 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2008/C 161/03

Értesítés Románia részéről a vízumviszonosságra vonatkozóan

2

2008/C 161/04

Értesítés Románia részéről a vízumviszonosságra vonatkozóan

3

Bizottság

2008/C 161/05

Euro-átváltási árfolyamok

4

2008/C 161/06

A meghallgató tisztviselő zárójelentése a COMP/M.4781 – Norddeutsche Affinerie/Cumerio ügyben (az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikke alapján – HL L 162., 2001.6.19., 21. o.)

(az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikke alapján – HL L 162., 2001.6.19., 21. o.)

5

2008/C 161/07

Vélemény az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2008. január 9-i ülésén a COMP/M.4781 – Norddeutsche Affinerie/Cumerio ügyhöz kapcsolódóan megfogalmazott véleménye – Előadó: Cseh Köztársaság

6

2008/C 161/08

A Bizottság határozatának összefoglalója (2008. január 23.) összefonódásnak a közös piaccal és az EGT-megállapodás működésével összeférhetőnek nyilvánításáról (Ügyszám COMP/M.4781 – Norddeutsche Affinerie/Cumerio) (
  1
  )

1

7

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2008/C 161/09

A Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló és a 70/2001/EK rendeletet módosító 1857/2006/EK bizottsági rendelet értelmében nyújtott állami támogatásokról adott tagállami tájékoztatás összefoglalása

13

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | A Bíróság |
| 2008/C 161/10 | Pályázati felhívás – Az Európai Közösségek Bíróságának könyvtár-, kutatási és dokumentációs főigazgatói állása (AD15-AD16) | 16 |
| | Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO) |
| 2008/C 161/11 | Nyílt versenyvizsga-felhívás EPSO/AST/66/08 | 18 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 161/12 | Állami támogatások – Franciaország – Állami támogatás C 24/08 (ex NN 38/07) – Halászati kockázatmegelőzési alap: adóügyi intézkedések – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően (
  1
  ) | 19 |

V   Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

A Bíróság

2008/C 161/10

Pályázati felhívás – Az Európai Közösségek Bíróságának könyvtár-, kutatási és dokumentációs főigazgatói állása (AD15-AD16)

16

Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO)

2008/C 161/11

Nyílt versenyvizsga-felhívás EPSO/AST/66/08

18

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2008/C 161/12

Állami támogatások – Franciaország – Állami támogatás C 24/08 (ex NN 38/07) – Halászati kockázatmegelőzési alap: adóügyi intézkedések – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően (
  1
  )

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5032 – Roxel/Protac)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 161/01)

2008. április 21-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5032. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5032. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5094 – Nokia/Trolltech)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 161/02)

2008. június 4-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5094. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5094. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/2

---

Értesítés Románia részéről a vízumviszonosságra vonatkozóan (1)

(2008/C 161/03)

Brüsszel, 2008. április 22.

Hivatkozási szám: 3668

Románia Európai Unió melletti Állandó Képviselete nagyrabecsülését fejezi ki az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága részére, és – az Állandó Képviselet 2007. február 21-i keltezésű, 1629. sz. szóbeli jegyzékére hivatkozva, valamint a 2001. március 15-i 539/2001/EK rendeletnek a viszonossági mechanizmus tekintetében történő módosításáról szóló, 2005. június 2-i 851/2005/EK tanácsi rendelet 2. cikkének megfelelően – megtiszteltetésnek tekinti annak közlését, hogy a Brunei Darussalam Államnak a vízumkötelezettség eltörléséről szóló határozatát követően a román állampolgárok 2008. február 1-jétől vízummentességet élveznek a harminc napot meg nem haladó, rövid távú tartózkodás tekintetében.

Ugyanezen értesítés az Európai Bizottság részére is megküldésre került.

Románia Állandó Képviselete megragadja az alkalmat, hogy még egyszer kifejezze megkülönböztetett nagyrabecsülését az Európai Unió Tanácsa részére.

---

(1)  Ezen értesítés közzétételére a 2001. március 15-i 539/2001/EK rendelet (HL L 81., 2001.3.21., 1. o.) módosításáról szóló, 2005. június 2-i 851/2005/EK tanácsi rendelet (HL L 141., 2005.6.4., 3. o.) 2. cikkével összhangban kerül sor.

---

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/3

---

Értesítés Románia részéről a vízumviszonosságra vonatkozóan (1)

(2008/C 161/04)

Brüsszel, 2008. május 9.

Hivatkozási szám: 4185

Románia Európai Unió melletti Állandó Képviselete mély tiszteletét fejezi ki az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága számára, és – az Állandó Képviselet 2007. február 21-i keltezésű, 1629. sz. szóbeli jegyzékére hivatkozva, valamint a 2001. március 15-i 539/2001/EK rendeletnek a viszonossági mechanizmus tekintetében történő módosításáról szóló, 2005. június 2-i 851/2005/EK tanácsi rendelet 2. cikke alapján – megtiszteltetésnek tekinti, hogy közölheti, hogy a Szingapúri Köztársaság úgy határozott, hogy 2008. március 19-től kezdődően az oda utazó román állampolgárok vízummentes tartózkodási idejét 30 napról 90 napra hosszabbítja. A Szingapúri Köztársaságba való megérkezésükkor a román állampolgárok egy 30 napos időszakra vízum nélkül léphetnek be ezen állam területére; ezt az időszakot a Szingapúri Köztársaság bevándorlási hatóságai legfeljebb 90 napra meghosszabbíthatják.

Ugyanezen értesítés az Európai Bizottság részére is megküldésre került.

Románia Állandó Képviselete megragadja az alkalmat, hogy még egyszer kifejezze megkülönböztetett nagyrabecsülését az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága számára.

---

(1)  Ezen értesítés közzétételére a 2001. március 15-i 539/2001/EK rendelet (HL L 81., 2001.3.21., 1. o.) módosításáról szóló, 2005. június 2-i 851/2005/EK tanácsi rendelet (HL L 141., 2005.6.4., 3. o.) 2. cikkével összhangban kerül sor.

---

Bizottság

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/4

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2008. június 24.

(2008/C 161/05)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,5568 |
| JPY | Japán yen | 168,00 |
| DKK | Dán korona | 7,4589 |
| GBP | Angol font | 0,79095 |
| SEK | Svéd korona | 9,4026 |
| CHF | Svájci frank | 1,6185 |
| ISK | Izlandi korona | 131,35 |
| NOK | Norvég korona | 7,9745 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,075 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 239,16 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7025 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,3663 |
| RON | Román lej | 3,6793 |
| SKK | Szlovák korona | 30,344 |
| TRY | Török líra | 1,9173 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6326 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5823 |
| HKD | Hongkongi dollár | 12,1544 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,0576 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,1305 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 609,73 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 12,5556 |
| CNY | Kínai renminbi | 10,6951 |
| HRK | Horvát kuna | 7,2473 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 420,64 |
| MYR | Maláj ringgit | 5,0666 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 69,200 |
| RUB | Orosz rubel | 36,7520 |
| THB | Thaiföldi baht | 52,200 |
| BRL | Brazil real | 2,5089 |
| MXN | Mexikói peso | 16,1096 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,5568

JPY

Japán yen

168,00

DKK

Dán korona

7,4589

GBP

Angol font

0,79095

SEK

Svéd korona

9,4026

CHF

Svájci frank

1,6185

ISK

Izlandi korona

131,35

NOK

Norvég korona

7,9745

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,075

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

239,16

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7025

PLN

Lengyel zloty

3,3663

RON

Román lej

3,6793

SKK

Szlovák korona

30,344

TRY

Török líra

1,9173

AUD

Ausztrál dollár

1,6326

CAD

Kanadai dollár

1,5823

HKD

Hongkongi dollár

12,1544

NZD

Új-zélandi dollár

2,0576

SGD

Szingapúri dollár

2,1305

KRW

Dél-Koreai won

1 609,73

ZAR

Dél-Afrikai rand

12,5556

CNY

Kínai renminbi

10,6951

HRK

Horvát kuna

7,2473

IDR

Indonéz rúpia

14 420,64

MYR

Maláj ringgit

5,0666

PHP

Fülöp-szigeteki peso

69,200

RUB

Orosz rubel

36,7520

THB

Thaiföldi baht

52,200

BRL

Brazil real

2,5089

MXN

Mexikói peso

16,1096

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/5

---

A meghallgató tisztviselő zárójelentése a COMP/M.4781 – Norddeutsche Affinerie/Cumerio ügyben

(az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikke alapján – HL L 162., 2001.6.19., 21. o.)

(2008/C 161/06)

2007. július 30-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Norddeutsche Affinerie AG (a továbbiakban: NA, Németország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a 2007. június 27-én meghirdetett nyilvános vételi ajánlat útján teljes irányítást szerez a Cumerio S.A. (a továbbiakban: Cumerio, Belgium) felett.

A bejelentés előzetes vizsgálatát követően a Bizottság megállapította, hogy a tervezett ügylet során az NA valamennyi forgalomban lévő részvényre, opcióra és opciós utalványra kiterjedő nyilvános vételi ajánlat útján kizárólagos irányítást szerez a Cumerio felett, tehát ez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében összefonódásnak minősül.

Annak érdekében, hogy a Bizottság minden felmerülő komoly kétséget kizárhasson az I. szakaszban, a felek 2007. augusztus 28-án korrekciós intézkedésre vonatkozó javaslatot nyújtottak be.

A Bizottság a bejelentés megvizsgálása és a korrekciós intézkedésre vonatkozó javaslat piaci vizsgálata után, valamint az I. szakaszban rendelkezésre álló információk alapján megállapította, hogy kétségeit továbbra is fenn kell tartania, és 2007. szeptember 18-án úgy határozott, hogy az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerint eljárást indít.

Az NA nem kért hozzáférést az ügyirat kulcsfontosságú dokumentumaihoz az összefonódási ügyekre vonatkozó bevált gyakorlat szabályai alapján.

A Bizottság szolgálatai a piac alapos elemzését követően arra a következtetésre jutottak, hogy a tervezett ügylet nem akadályozná lényegesen a közös piacon vagy annak jelentős részén a hatékony versenyt, és így összeegyeztethető a közös piaccal és az EGT-megállapodással. Ennek megfelelően nem küldtek a bejelentést tevő feleknek kifogásközlést.

A meghallgató tisztviselőnek sem a felek, sem harmadik fél nem nyújtott be kérdést vagy észrevételeket. Az ügy kapcsán a meghallgatási joggal kapcsolatban nincs szükség különleges észrevételek megtételére.

Brüsszel, 2008. január 8.

Karen WILLIAMS

---

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/6

---

Vélemény az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2008. január 9-i ülésén a COMP/M.4781 – Norddeutsche Affinerie/Cumerio ügyhöz kapcsolódóan megfogalmazott véleménye

Előadó: Cseh Köztársaság

(2008/C 161/07)

| 1. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett művelet a 139/2004/EK tanácsi rendelet értelmében összefonódásnak minősül. |
| --- | --- |

1.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett művelet a 139/2004/EK tanácsi rendelet értelmében összefonódásnak minősül.

| 2. | A tanácsadó bizottság egyetért az alábbi érintett piacok Bizottság általi meghatározásával:






  a) | rézhulladék világpiaca; |
| --- | --- | --- |

2.

A tanácsadó bizottság egyetért az alábbi érintett piacok Bizottság általi meghatározásával:

a)

rézhulladék világpiaca;

| b) | rézkatódok világpiaca; |
| --- | --- |

b)

rézkatódok világpiaca;

| c) | rézrudak EGT-piaca; |
| --- | --- |

c)

rézrudak EGT-piaca;

| d) | rézformák EGT-piaca, jelen esetben a piac oxigénmentes rézformákra és más rézformákra történő lehetséges további felosztásának kérdése nyitva maradhat. |
| --- | --- |

d)

rézformák EGT-piaca, jelen esetben a piac oxigénmentes rézformákra és más rézformákra történő lehetséges további felosztásának kérdése nyitva maradhat.

| 3. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy jelen esetben nyitva hagyható a különböző félkész réztermékek érintett termékpiacainak és azok földrajzi kiterjedésének meghatározásának kérdése. |
| --- | --- |

3.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy jelen esetben nyitva hagyható a különböző félkész réztermékek érintett termékpiacainak és azok földrajzi kiterjedésének meghatározásának kérdése.

| 4. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a tervezett összefonódás nem vezet nem egyeztetett hatásokhoz a rézhulladék világpiacán, melyek jelentősen akadályoznák a hatékony versenyt a közös piacon vagy annak jelentős részén. |
| --- | --- |

4.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a tervezett összefonódás nem vezet nem egyeztetett hatásokhoz a rézhulladék világpiacán, melyek jelentősen akadályoznák a hatékony versenyt a közös piacon vagy annak jelentős részén.

| 5. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a tervezett összefonódás nem vezet nem egyeztetett hatásokhoz a rézrudak világpiacán, melyek jelentősen akadályoznák a hatékony versenyt a közös piacon vagy annak jelentős részén. |
| --- | --- |

5.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a tervezett összefonódás nem vezet nem egyeztetett hatásokhoz a rézrudak világpiacán, melyek jelentősen akadályoznák a hatékony versenyt a közös piacon vagy annak jelentős részén.

| 6. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a tervezett összefonódás nem vezet nem egyeztetett hatásokhoz a rézformák világpiacán, melyek jelentősen akadályoznák a hatékony versenyt a közös piacon vagy annak jelentős részén.
  Egy tagállam nem ért egyet. |
| --- | --- |

6.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a tervezett összefonódás nem vezet nem egyeztetett hatásokhoz a rézformák világpiacán, melyek jelentősen akadályoznák a hatékony versenyt a közös piacon vagy annak jelentős részén.

Egy tagállam nem ért egyet.

| 7. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a tervezett összefonódás nem vezet vertikális hatásokhoz a rézkatódok downstream piacain, melyek jelentősen akadályoznák a hatékony versenyt a közös piacon vagy annak jelentős részén. |
| --- | --- |

7.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a tervezett összefonódás nem vezet vertikális hatásokhoz a rézkatódok downstream piacain, melyek jelentősen akadályoznák a hatékony versenyt a közös piacon vagy annak jelentős részén.

| 8. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a tervezett összefonódás nem vezet vertikális hatásokhoz a rézformák downstream piacain, melyek jelentősen akadályoznák a hatékony versenyt a közös piacon vagy annak jelentős részén.
  Egy tagállam nem ért egyet. |
| --- | --- |

8.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a tervezett összefonódás nem vezet vertikális hatásokhoz a rézformák downstream piacain, melyek jelentősen akadályoznák a hatékony versenyt a közös piacon vagy annak jelentős részén.

Egy tagállam nem ért egyet.

| 9. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a tervezett összefonódás nem vezet egyeztetett hatásokhoz a rézformák EGT-piacán, melyek jelentősen akadályoznák a hatékony versenyt a közös piacon vagy annak jelentős részén.
  Egy tagállam nem ért egyet. Egy másik tagállam tartózkodik. |
| --- | --- |

9.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a tervezett összefonódás nem vezet egyeztetett hatásokhoz a rézformák EGT-piacán, melyek jelentősen akadályoznák a hatékony versenyt a közös piacon vagy annak jelentős részén.

Egy tagállam nem ért egyet. Egy másik tagállam tartózkodik.

| 10. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a tervezett összefonódást a közös piaccal és az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani.
  Egy tagállam nem ért egyet. Egy másik tagállam tartózkodik. |
| --- | --- |

10.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a tervezett összefonódást a közös piaccal és az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani.

Egy tagállam nem ért egyet. Egy másik tagállam tartózkodik.

---

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/7

---

A Bizottság határozatának összefoglalója

(2008. január 23.)

összefonódásnak a közös piaccal és az EGT-megállapodás működésével összeférhetőnek nyilvánításáról

(Ügyszám COMP/M.4781 – Norddeutsche Affinerie/Cumerio)

(Csak az angol nyelvű változat hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 161/08)

A Bizottság 2008. január 23-án a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet
   (1)
  – és különösen a rendelet 8. cikkének (1) bekezdése – értelmében összefonódási ügyben hozott határozatot. A határozat teljes szövegének nem bizalmas változata az ügy hiteles nyelvén és a Bizottság munkanyelvein megtalálható a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján, az alábbi címen:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   ÖSSZEFOGLALÁS

| 1. | 2007. július 30-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Norddeutsche Affinerie (a továbbiakban: NA, Németország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a 2007. június 27-én meghirdetett nyilvános vételi ajánlat útján teljes irányítást szerez a Cumerio S.A. (a továbbiakban: Cumerio, Belgium) felett. |
| --- | --- |

1.

2007. július 30-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Norddeutsche Affinerie (a továbbiakban: NA, Németország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a 2007. június 27-én meghirdetett nyilvános vételi ajánlat útján teljes irányítást szerez a Cumerio S.A. (a továbbiakban: Cumerio, Belgium) felett.

| 2. | Az NA német részvénytársaság, amely termelőüzemekkel rendelkezik a németországi Hamburgban, Emmerichben és Lünenben. Az NA rézkatódokat állít elő (Hamburgban és Lünenben). Ezt követően a rézkatódokból Hamburgban és Emmerichben réz nyersrudakat, valamint (Hamburgban) rézformákat (tuskókat és tömböket) gyártanak. A rézformák gyártását követő fázisban az NA a réz féltermékek gyártásának és értékesítésének területén is folytat tevékenységet, a németországi Stolbergben működő, Prymetall GmbH & Co. KG (a továbbiakban: Prymetall) nevű leányvállalatán keresztül. A réz nyersrúd gyártásának downstream fázisában a Prymetall formázott huzalokat állít elő. Továbbá az NA (közvetetten, a Prymetall révén) 50 %-os részesedéssel rendelkezik a rézformákat és előhengerelt szalagokat gyártó Schwermetall Halbzeugwerk GmbH & Co. KG-ban (a továbbiakban: Schwermetall, Németország). A JV Schwermetall-ban a másik partner a Wieland Werke AG (a továbbiakban: Wieland, Németország), amely maga is állít elő rézformákat (csak saját feldolgozásra), valamint réz féltermékek és kész réztermékek gyártásával is foglalkozik. A Wieland és a Prymetall rézformákat és előhengerelt szalagokat is vásárol a Swermetalltól. Végül pedig az NA 60 % részesedéssel rendelkezik a réz nyersrúd gyártásával foglakozó Deutsche Giessdraht GmbH-ban (a továbbiakban: Deutsche Giessdraht, Németország), amely az NA és a fennmaradó 40 %-ot birtokló Corporacion Nacional del Cobre de Chile (a továbbiakban: Codelco, Chile) közös irányítása alatt áll. |
| --- | --- |

2.

Az NA német részvénytársaság, amely termelőüzemekkel rendelkezik a németországi Hamburgban, Emmerichben és Lünenben. Az NA rézkatódokat állít elő (Hamburgban és Lünenben). Ezt követően a rézkatódokból Hamburgban és Emmerichben réz nyersrudakat, valamint (Hamburgban) rézformákat (tuskókat és tömböket) gyártanak. A rézformák gyártását követő fázisban az NA a réz féltermékek gyártásának és értékesítésének területén is folytat tevékenységet, a németországi Stolbergben működő, Prymetall GmbH & Co. KG (a továbbiakban: Prymetall) nevű leányvállalatán keresztül. A réz nyersrúd gyártásának downstream fázisában a Prymetall formázott huzalokat állít elő. Továbbá az NA (közvetetten, a Prymetall révén) 50 %-os részesedéssel rendelkezik a rézformákat és előhengerelt szalagokat gyártó Schwermetall Halbzeugwerk GmbH & Co. KG-ban (a továbbiakban: Schwermetall, Németország). A JV Schwermetall-ban a másik partner a Wieland Werke AG (a továbbiakban: Wieland, Németország), amely maga is állít elő rézformákat (csak saját feldolgozásra), valamint réz féltermékek és kész réztermékek gyártásával is foglalkozik. A Wieland és a Prymetall rézformákat és előhengerelt szalagokat is vásárol a Swermetalltól. Végül pedig az NA 60 % részesedéssel rendelkezik a réz nyersrúd gyártásával foglakozó Deutsche Giessdraht GmbH-ban (a továbbiakban: Deutsche Giessdraht, Németország), amely az NA és a fennmaradó 40 %-ot birtokló Corporacion Nacional del Cobre de Chile (a továbbiakban: Codelco, Chile) közös irányítása alatt áll.

| 3. | A Cumerio belga részvénytársaság, amely termelőüzemekkel rendelkezik Olenben (Belgium), Pirdopban (Bulgária), Avellinoban (Olaszország), valamint leányvállalata, a Swiss Advanced Materials AG révén Yverdon-les-Bains-ben (Svájc). A Cumerio rézkatódok (Olen, Pirdop), réz nyersrúd (Olen, Avellino), rézformák (tuskók és tömbök, Olen) gyártásával foglalkozik, továbbá kisebb mértékben a réz nyersrúd-gyártás további fázisában rézvezetékek (Avellino), valamint profilok (Yverdon-les-Bains) előállításával. Az NA-val ellentétben a formák és előhengerelt szalagok gyártásának további downstream fázisában a Cumerio réz féltermékek előállításában nem vesz részt. |
| --- | --- |

3.

A Cumerio belga részvénytársaság, amely termelőüzemekkel rendelkezik Olenben (Belgium), Pirdopban (Bulgária), Avellinoban (Olaszország), valamint leányvállalata, a Swiss Advanced Materials AG révén Yverdon-les-Bains-ben (Svájc). A Cumerio rézkatódok (Olen, Pirdop), réz nyersrúd (Olen, Avellino), rézformák (tuskók és tömbök, Olen) gyártásával foglalkozik, továbbá kisebb mértékben a réz nyersrúd-gyártás további fázisában rézvezetékek (Avellino), valamint profilok (Yverdon-les-Bains) előállításával. Az NA-val ellentétben a formák és előhengerelt szalagok gyártásának további downstream fázisában a Cumerio réz féltermékek előállításában nem vesz részt.

| 4. | Az NA-ban 13,75 %-os, a Cumerio-ban pedig 25 % plusz 1 részvényes részesedéssel rendelkezik az A-TEC Industries AG osztrák holdingtársaság (a továbbiakban: A-TEC), amely nemzetközi ipari csoport a meghajtórendszerek, az üzemtervezés, a szerszámgépek és kohászat területein fejti ki tevékenységét. Az A-TEC 100 %-os részesedéssel rendelkezik a Montanwerke Brixlegg AG-ben (a továbbiakban: Brixlegg), amely az NA és a Cumerio fő versenytársa a rézformák területén. |
| --- | --- |

4.

Az NA-ban 13,75 %-os, a Cumerio-ban pedig 25 % plusz 1 részvényes részesedéssel rendelkezik az A-TEC Industries AG osztrák holdingtársaság (a továbbiakban: A-TEC), amely nemzetközi ipari csoport a meghajtórendszerek, az üzemtervezés, a szerszámgépek és kohászat területein fejti ki tevékenységét. Az A-TEC 100 %-os részesedéssel rendelkezik a Montanwerke Brixlegg AG-ben (a továbbiakban: Brixlegg), amely az NA és a Cumerio fő versenytársa a rézformák területén.

| 5. | A tervezett ügylet során az NA valamennyi forgalomban lévő részvényre, opcióra és opciós utalványra kiterjedő nyilvános felvásárlási ajánlat útján kizárólagos irányítást szerez a Cumerio felett. |
| --- | --- |

5.

A tervezett ügylet során az NA valamennyi forgalomban lévő részvényre, opcióra és opciós utalványra kiterjedő nyilvános felvásárlási ajánlat útján kizárólagos irányítást szerez a Cumerio felett.

| 6. | Annak érdekében, hogy a Bizottság minden felmerülő komoly kétséget kizárhasson az első szakaszban, a felek 2007. augusztus 28-án korrekciós javaslatot nyújtottak be, amely szerint eladásra kínálják a Cumerio teljes rézforma-üzletágát. |
| --- | --- |

6.

Annak érdekében, hogy a Bizottság minden felmerülő komoly kétséget kizárhasson az első szakaszban, a felek 2007. augusztus 28-án korrekciós javaslatot nyújtottak be, amely szerint eladásra kínálják a Cumerio teljes rézforma-üzletágát.

| 7. | A korrekciós javaslat piaci összeegyeztethetőségi vizsgálata meglehetősen negatív eredménnyel zárult. A Bizottság megállapította, hogy az első szakaszban rendelkezésre álló információk alapján nem zárhatók ki a rézformák piacán, illetve piacain fellépő egyoldalú hatások lehetőségére vonatkozó aggodalmak. A Bizottság ezért 2007. szeptember 18-án a vizsgálatok második szakaszának megkezdése mellett döntött. |
| --- | --- |

7.

A korrekciós javaslat piaci összeegyeztethetőségi vizsgálata meglehetősen negatív eredménnyel zárult. A Bizottság megállapította, hogy az első szakaszban rendelkezésre álló információk alapján nem zárhatók ki a rézformák piacán, illetve piacain fellépő egyoldalú hatások lehetőségére vonatkozó aggodalmak. A Bizottság ezért 2007. szeptember 18-án a vizsgálatok második szakaszának megkezdése mellett döntött.

| 8. | A második szakaszban a piacvizsgálat feltárta, hogy a létrejövő vállalkozásra a rézformák EGT-szintű kereskedelmi piacán továbbra is versenykényszert fejtenek ki a rézformák vállalaton belüli gyártásával foglalkozó vállalkozások és a rézformák vásárlói, akiknek létrejöhet upstream integrációja. Továbbá a rézformák piacának jellemzői, valamint szerkezete, a túlkínálat által létrehozott nyomás és a félkész réztermékek downstream piaca által kiváltott versenykényszer sajátosságai alapján megállapítható, hogy az ügylet nem jár azzal a veszéllyel, hogy jelentősen akadályozza a hatékony versenyt a rézformák EGT-szintű piacán. Ezt figyelembe véve a létrejövő vállalkozásnak nem lesz arra lehetősége, hogy sikeresen hajtson végre olyan stratégiát, amely a félkész réztermékek downstream piacán való inputkizárásra irányul. |
| --- | --- |

8.

A második szakaszban a piacvizsgálat feltárta, hogy a létrejövő vállalkozásra a rézformák EGT-szintű kereskedelmi piacán továbbra is versenykényszert fejtenek ki a rézformák vállalaton belüli gyártásával foglalkozó vállalkozások és a rézformák vásárlói, akiknek létrejöhet upstream integrációja. Továbbá a rézformák piacának jellemzői, valamint szerkezete, a túlkínálat által létrehozott nyomás és a félkész réztermékek downstream piaca által kiváltott versenykényszer sajátosságai alapján megállapítható, hogy az ügylet nem jár azzal a veszéllyel, hogy jelentősen akadályozza a hatékony versenyt a rézformák EGT-szintű piacán. Ezt figyelembe véve a létrejövő vállalkozásnak nem lesz arra lehetősége, hogy sikeresen hajtson végre olyan stratégiát, amely a félkész réztermékek downstream piacán való inputkizárásra irányul.

| 9. | Ezért az összefonódást összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat elfogadását javasoljuk az összefonódási rendelet 8. cikkének (1) bekezdése szerint. |
| --- | --- |

9.

Ezért az összefonódást összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat elfogadását javasoljuk az összefonódási rendelet 8. cikkének (1) bekezdése szerint.

II.   INDOKOLÁS

A.   AZ ÉRINTETT TERMÉKPIACOK

| 10. | A tervezett ügylet a rézipar ágazatára van hatással. |
| --- | --- |

10.

A tervezett ügylet a rézipar ágazatára van hatással.

1.   Rézipar

| 11. | A réz természetes termék, amelyet rézércből állítanak elő. A rézércet a rézbányákban folyó kitermelést követően feldolgozó egységekben rézkoncentrátummá dúsítják. Rézkatódok gyártásához rézkoncentrátum és rézhulladék egyaránt használatos. Ahhoz, hogy a katódok megfeleljenek a London Metal Exchange (LME) „A-osztályú” rézkatódokra vonatkozó szabványának, amely a nemzetközi kereskedelemben a legszélesebb körben használt szabvány, réztartalmuknak legalább 99,9935 %-osnak kell lennie, és a fennmaradó maximum 0,0065 %-ot kitevő különböző szennyeződéseknek (úgymint ezüst, ólom, foszfor stb.) pedig a megengedhető legmagasabb mértékéken belül kell maradnia. Az LME minősítésének meg nem felelő katódokat osztályon aluli minőségűnek nevezik. Az LME a réz elsőszámú kereskedelmi piaca világviszonylatban. Az „LME-ár” tehát a réz világpiaci árának tekinthető. |
| --- | --- |

11.

A réz természetes termék, amelyet rézércből állítanak elő. A rézércet a rézbányákban folyó kitermelést követően feldolgozó egységekben rézkoncentrátummá dúsítják. Rézkatódok gyártásához rézkoncentrátum és rézhulladék egyaránt használatos. Ahhoz, hogy a katódok megfeleljenek a London Metal Exchange (LME) „A-osztályú” rézkatódokra vonatkozó szabványának, amely a nemzetközi kereskedelemben a legszélesebb körben használt szabvány, réztartalmuknak legalább 99,9935 %-osnak kell lennie, és a fennmaradó maximum 0,0065 %-ot kitevő különböző szennyeződéseknek (úgymint ezüst, ólom, foszfor stb.) pedig a megengedhető legmagasabb mértékéken belül kell maradnia. Az LME minősítésének meg nem felelő katódokat osztályon aluli minőségűnek nevezik. Az LME a réz elsőszámú kereskedelmi piaca világviszonylatban. Az „LME-ár” tehát a réz világpiaci árának tekinthető.

| 12. | A rézkatódok képezik a réz nyersrudak és a rézformák gyártásának elsődleges inputját. |
| --- | --- |

12.

A rézkatódok képezik a réz nyersrudak és a rézformák gyártásának elsődleges inputját.

| 13. | A réz nyersrúd vékony, hosszú, körszelvényű rézdarab, amelyet leggyakrabban 8 mm-es átmérővel gyártanak. A réz nyersrúd a távvezetékek, összekötő és kommunikációs kábelek, valamint vezetékek fő alapanyaga. A réz nyersrúdból ezenfelül további feldolgozás útján például húzott és formázott huzalok, profilok és díszítőelemek is előállíthatók. |
| --- | --- |

13.

A réz nyersrúd vékony, hosszú, körszelvényű rézdarab, amelyet leggyakrabban 8 mm-es átmérővel gyártanak. A réz nyersrúd a távvezetékek, összekötő és kommunikációs kábelek, valamint vezetékek fő alapanyaga. A réz nyersrúdból ezenfelül további feldolgozás útján például húzott és formázott huzalok, profilok és díszítőelemek is előállíthatók.

| 14. | A rézformák két típusba sorolhatók: réztuskók és réztömbök. A réztuskó olyan körszelvényű rézforma, amelynek átmérője 100 és 800 mm közé esik, hossza pedig körülbelül 600 mm. A réztömb téglalap alakú szelvénnyel rendelkező rézforma, amelynek súlya elérheti a 25 tonnát. A réztuskóból ezt követően csöveket, rudakat és profilokat hoznak létre, a réztömb pedig az előhengerelt szalagok és egyéb hengerelt réztermékek alapanyaga. |
| --- | --- |

14.

A rézformák két típusba sorolhatók: réztuskók és réztömbök. A réztuskó olyan körszelvényű rézforma, amelynek átmérője 100 és 800 mm közé esik, hossza pedig körülbelül 600 mm. A réztömb téglalap alakú szelvénnyel rendelkező rézforma, amelynek súlya elérheti a 25 tonnát. A réztuskóból ezt követően csöveket, rudakat és profilokat hoznak létre, a réztömb pedig az előhengerelt szalagok és egyéb hengerelt réztermékek alapanyaga.

| 15. | A felek tevékenysége a rézhulladék, a rézkatódok, a réz kohósításából és elektrolíziséből származó melléktermékek, a réz nyersrudak, valamint a rézformák gyártásának területein fedi egymást. Bár a Cumerio rézformákból készült downstream réztermékek gyártásával nem foglalkozik, az elemzés a rézformák piacára gyakorolt egyoldalú és vertikális hatások miatt ezekre a piacokra is kiterjed. |
| --- | --- |

15.

A felek tevékenysége a rézhulladék, a rézkatódok, a réz kohósításából és elektrolíziséből származó melléktermékek, a réz nyersrudak, valamint a rézformák gyártásának területein fedi egymást. Bár a Cumerio rézformákból készült downstream réztermékek gyártásával nem foglalkozik, az elemzés a rézformák piacára gyakorolt egyoldalú és vertikális hatások miatt ezekre a piacokra is kiterjed.

2.   Rézhulladék

Termékpiac meghatározása

| 16. | A Bizottság korábbi határozataiban jelezte, hogy a rézhulladék elhatárolható termékpiacot képez. A piacvizsgálat megerősítette a rézhulladék elhatárolható termékpiacának létezését. |
| --- | --- |

16.

A Bizottság korábbi határozataiban jelezte, hogy a rézhulladék elhatárolható termékpiacot képez. A piacvizsgálat megerősítette a rézhulladék elhatárolható termékpiacának létezését.

| 17. | A piacvizsgálat során megkérdezettek közül az egyik válaszadó állítása szerint a rézhulladék ún. begyűjtési megállapodások keretében történő finomítása a rézhulladék piacától elhatárolható termékpiacot képez. |
| --- | --- |

17.

A piacvizsgálat során megkérdezettek közül az egyik válaszadó állítása szerint a rézhulladék ún. begyűjtési megállapodások keretében történő finomítása a rézhulladék piacától elhatárolható termékpiacot képez.

| 18. | A piacvizsgálat feltárta, hogy a rézhulladékot nem csupán a rézformák gyártói hanem az rézfinomítók is mind felhasználják inputként, az EGT területén belül és kívül egyaránt. A rézhulladék kereskedelme jelentős. A piacvizsgálat alátámasztotta, hogy a hulladékbegyűjtés a rézhulladék hasznosításának egyik jövedelmező módja. A Bizottság tehát megállapítja, hogy a kereslet szempontjából a hulladékbegyűjtés helyettesíthetőnek tekinthető a finomítóknak vagy esetleg hulladék-kereskedőknek történő hulladékeladással. |
| --- | --- |

18.

A piacvizsgálat feltárta, hogy a rézhulladékot nem csupán a rézformák gyártói hanem az rézfinomítók is mind felhasználják inputként, az EGT területén belül és kívül egyaránt. A rézhulladék kereskedelme jelentős. A piacvizsgálat alátámasztotta, hogy a hulladékbegyűjtés a rézhulladék hasznosításának egyik jövedelmező módja. A Bizottság tehát megállapítja, hogy a kereslet szempontjából a hulladékbegyűjtés helyettesíthetőnek tekinthető a finomítóknak vagy esetleg hulladék-kereskedőknek történő hulladékeladással.

Földrajzi piac meghatározása

| 19. | A piacvizsgálat megerősítette, hogy a rézhulladékkal foglalkozó beszállítók és kereskedők a rézhulladékot világviszonylatban értékesítik, valamint a hulladék EGT-n belül működő vevői közül sokan az EGT területén kívüli forrásból is vásárolnak. |
| --- | --- |

19.

A piacvizsgálat megerősítette, hogy a rézhulladékkal foglalkozó beszállítók és kereskedők a rézhulladékot világviszonylatban értékesítik, valamint a hulladék EGT-n belül működő vevői közül sokan az EGT területén kívüli forrásból is vásárolnak.

3.   Rézkatódok

Termékpiac meghatározása

| 20. | Mivel a jelen ügylet a katódok termékpiacán nem támaszt versennyel kapcsolatos aggályokat, a korábbi bizottsági határozatokkal összhangban nyitva hagyható az a kérdés, hogy az LME-osztályba sorolható és az osztályon aluli minőségű katódok egy termékpiacot képeznek vagy egymástól elkülönülnek. |
| --- | --- |

20.

Mivel a jelen ügylet a katódok termékpiacán nem támaszt versennyel kapcsolatos aggályokat, a korábbi bizottsági határozatokkal összhangban nyitva hagyható az a kérdés, hogy az LME-osztályba sorolható és az osztályon aluli minőségű katódok egy termékpiacot képeznek vagy egymástól elkülönülnek.

Földrajzi piac meghatározása

| 21. | A földrajzi piac meghatározása tekintetében a jelen ügylettel kapcsolatos bizottsági piacvizsgálat során megkérdezettek a korábbi bizottsági határozatokkal összhangban megerősítették, hogy a rézkatódok kereskedelme világszintű. |
| --- | --- |

21.

A földrajzi piac meghatározása tekintetében a jelen ügylettel kapcsolatos bizottsági piacvizsgálat során megkérdezettek a korábbi bizottsági határozatokkal összhangban megerősítették, hogy a rézkatódok kereskedelme világszintű.

4.   Réz nyersrúd

Termékpiac meghatározása

| 22. | A réz nyersrúd gyártása két különböző eljárással történhet: i. folyamatos öntéssel és hengerléssel vagy ii. közvetlen öntéssel. Bár réz nyersrudakat 8 mm és 25 mm között többféle átmérővel gyártanak, az Európában gyártott réz nyersrúd teljes mennyiségének 95 százaléka egy átmérőre irányul, a 8 mm-esre, amely a szabványtermék szerepét tölti be. |
| --- | --- |

22.

A réz nyersrúd gyártása két különböző eljárással történhet: i. folyamatos öntéssel és hengerléssel vagy ii. közvetlen öntéssel. Bár réz nyersrudakat 8 mm és 25 mm között többféle átmérővel gyártanak, az Európában gyártott réz nyersrúd teljes mennyiségének 95 százaléka egy átmérőre irányul, a 8 mm-esre, amely a szabványtermék szerepét tölti be.

| 23. | A bejelentő fél véleménye szerint a réz nyersrúd termelésének és forgalmazásának piaca egyetlen érintett termékpiacot alkot, és nem szükséges különbséget tenni a kétféle gyártási mód vagy a különféle átmérők között. Ez összhangban áll a korábbi bizottsági határozatokkal. |
| --- | --- |

23.

A bejelentő fél véleménye szerint a réz nyersrúd termelésének és forgalmazásának piaca egyetlen érintett termékpiacot alkot, és nem szükséges különbséget tenni a kétféle gyártási mód vagy a különféle átmérők között. Ez összhangban áll a korábbi bizottsági határozatokkal.

| 24. | A piacvizsgálat arra mutat rá, hogy i. a folyamatos öntéssel és hengerléssel vagy ii. közvetlen öntéssel gyártott réz nyersrúd helyettesíthetősége a keresleti oldal szempontjából többnyire egyoldalú. |
| --- | --- |

24.

A piacvizsgálat arra mutat rá, hogy i. a folyamatos öntéssel és hengerléssel vagy ii. közvetlen öntéssel gyártott réz nyersrúd helyettesíthetősége a keresleti oldal szempontjából többnyire egyoldalú.

| 25. | A réz nyersrúd 8 és 25 mm közötti különböző átmérői alapján lehetséges további felosztással kapcsolatban a piacvizsgálat kimutatta, hogy az eltérő átmérőket eltérő alkalmazásokra használják, és a legtöbb vevő több különböző átmérőjű réz nyersrudat is vásárol. A piacvizsgálat megerősítette a magas fokú kínálati oldali helyettesíthetőséget. |
| --- | --- |

25.

A réz nyersrúd 8 és 25 mm közötti különböző átmérői alapján lehetséges további felosztással kapcsolatban a piacvizsgálat kimutatta, hogy az eltérő átmérőket eltérő alkalmazásokra használják, és a legtöbb vevő több különböző átmérőjű réz nyersrudat is vásárol. A piacvizsgálat megerősítette a magas fokú kínálati oldali helyettesíthetőséget.

Földrajzi piac meghatározása

| 26. | A Bizottság korábbi határozataival összhangban és az európai réz nyersrúd-beszállítók szétszórtságát tekintetbe véve a piacvizsgálat kimutatta, hogy a termelőegységek körül egymást részben fedő földrajzi körök vannak, amelyek befolyással vannak egymás versenyhelyzetére. A földrajzi piac tehát EGT-szintűként határozható meg. |
| --- | --- |

26.

A Bizottság korábbi határozataival összhangban és az európai réz nyersrúd-beszállítók szétszórtságát tekintetbe véve a piacvizsgálat kimutatta, hogy a termelőegységek körül egymást részben fedő földrajzi körök vannak, amelyek befolyással vannak egymás versenyhelyzetére. A földrajzi piac tehát EGT-szintűként határozható meg.

5.   Rézformák

Termékpiac meghatározása

| 27. | A rézformák folyamatos vagy részben folyamatos öntési eljárással készülő réztermékek, amelyek lehetnek tuskók vagy tömbök. A réztartalomtól és a szennyeződés jellegétől függően a bejelentő fél a formákat rézminőségük szempontjából osztályozza: pl. oxigénmentes (OF-Cu), speciális-elektrolitos (SE-Cu), elektrolitos (E-Cu) és foszfor-tartalmú (Ph tartalmú Cu). |
| --- | --- |

27.

A rézformák folyamatos vagy részben folyamatos öntési eljárással készülő réztermékek, amelyek lehetnek tuskók vagy tömbök. A réztartalomtól és a szennyeződés jellegétől függően a bejelentő fél a formákat rézminőségük szempontjából osztályozza: pl. oxigénmentes (OF-Cu), speciális-elektrolitos (SE-Cu), elektrolitos (E-Cu) és foszfor-tartalmú (Ph tartalmú Cu).

| 28. | A tuskók és tömbök kínálati oldali helyettesíthetőségével kapcsolatban a piacvizsgálat azt jelezte, hogy a tuskók és tömbök nem felcserélhetőek, és a megkérdezettek véleménye szerint elkülönülő termékpiacot képeznek. |
| --- | --- |

28.

A tuskók és tömbök kínálati oldali helyettesíthetőségével kapcsolatban a piacvizsgálat azt jelezte, hogy a tuskók és tömbök nem felcserélhetőek, és a megkérdezettek véleménye szerint elkülönülő termékpiacot képeznek.

| 29. | A rézformák kínálati oldali helyettesíthetőségére vonatkozóan a bejelentő fél úgy nyilatkozott, hogy a rézformák beszállítói könnyen, rövid idő alatt és számottevő beruházások nélkül képesek átállni a tuskógyártásról a tömbgyártásra és viszont. Ugyanezt közölték a különböző rézminőségű formák közötti váltás lehetőségéről. |
| --- | --- |

29.

A rézformák kínálati oldali helyettesíthetőségére vonatkozóan a bejelentő fél úgy nyilatkozott, hogy a rézformák beszállítói könnyen, rövid idő alatt és számottevő beruházások nélkül képesek átállni a tuskógyártásról a tömbgyártásra és viszont. Ugyanezt közölték a különböző rézminőségű formák közötti váltás lehetőségéről.

| 30. | Bár elképzelhető, hogy nem minden rézgyártó vagy rézfeldolgozó képes arra, hogy egyazon gyártósoron könnyen váltson a tömbök előállításáról a tuskók gyártására (vagy fordítva), a piacvizsgálat megerősítette, hogy a kínálati oldali helyettesíthetőség szempontjából a tuskók és a tömbök felcserélhetőek. |
| --- | --- |

30.

Bár elképzelhető, hogy nem minden rézgyártó vagy rézfeldolgozó képes arra, hogy egyazon gyártósoron könnyen váltson a tömbök előállításáról a tuskók gyártására (vagy fordítva), a piacvizsgálat megerősítette, hogy a kínálati oldali helyettesíthetőség szempontjából a tuskók és a tömbök felcserélhetőek.

| 31. | A különféle rézminőségekkel kapcsolatban a piacvizsgálat azt mutatta ki, hogy ezek általában előállíthatóak ugyanazon a gyártósoron többletköltségek nélkül vagy elhanyagolható többletköltség mellett. Megerősítést nyert, hogy a kínálati oldali felcserélhetőség szempontjából a különböző rézminőségű formák – az OF-Cu-formák esetleges kivételével – nem képeznek elkülönülő termékpiacot. |
| --- | --- |

31.

A különféle rézminőségekkel kapcsolatban a piacvizsgálat azt mutatta ki, hogy ezek általában előállíthatóak ugyanazon a gyártósoron többletköltségek nélkül vagy elhanyagolható többletköltség mellett. Megerősítést nyert, hogy a kínálati oldali felcserélhetőség szempontjából a különböző rézminőségű formák – az OF-Cu-formák esetleges kivételével – nem képeznek elkülönülő termékpiacot.

| 32. | De mivel a Cumerio nem állít elő OF-Cu-formákat, nem szükséges eldönteni a kérdést, hogy az OF-Cu-formák elkülönülő érintett termékpiacot képeznek-e, hiszen ez nem befolyásolja az ügylet versenyjogi értékelését. |
| --- | --- |

32.

De mivel a Cumerio nem állít elő OF-Cu-formákat, nem szükséges eldönteni a kérdést, hogy az OF-Cu-formák elkülönülő érintett termékpiacot képeznek-e, hiszen ez nem befolyásolja az ügylet versenyjogi értékelését.

Földrajzi piac meghatározása

| 33. | A bejelentő fél nyilatkozata szerint a rézformák érintett földrajzi piaca minimum EGT-szintű. A piacvizsgálat megerősíti, hogy a szállítási költségek a rézformák értékéhez viszonyítva viszonylag alacsonyak. Ami még fontosabb, a piacvizsgálat megerősítette, hogy a rézformák kereskedelmi piacára szállító, EGT-n belül működő vállalkozások az EGT egész területén folytatnak értékesítést, és bizonyos mértékben azon kívül is, közelebbről Ázsiában, illetve Észak-Amerikában. |
| --- | --- |

33.

A bejelentő fél nyilatkozata szerint a rézformák érintett földrajzi piaca minimum EGT-szintű. A piacvizsgálat megerősíti, hogy a szállítási költségek a rézformák értékéhez viszonyítva viszonylag alacsonyak. Ami még fontosabb, a piacvizsgálat megerősítette, hogy a rézformák kereskedelmi piacára szállító, EGT-n belül működő vállalkozások az EGT egész területén folytatnak értékesítést, és bizonyos mértékben azon kívül is, közelebbről Ázsiában, illetve Észak-Amerikában.

6.   A rézformák downstream piaca

Termékpiac és földrajzi piac meghatározása

| 34. | A rézformákból további feldolgozás útján réz féltermékek készülnek. A piacvizsgálat megerősíti, hogy a réztermékeket a termelési lánc rézforma-gyártást követő fázisában különböző területeken használják fel, amelyek közül a legfontosabbak a következők: elektrotechnika, elektronikai ipar, építőipar, távközlés, gépjárműipar és gépgyártás. |
| --- | --- |

34.

A rézformákból további feldolgozás útján réz féltermékek készülnek. A piacvizsgálat megerősíti, hogy a réztermékeket a termelési lánc rézforma-gyártást követő fázisában különböző területeken használják fel, amelyek közül a legfontosabbak a következők: elektrotechnika, elektronikai ipar, építőipar, távközlés, gépjárműipar és gépgyártás.

| 35. | Tekintettel arra, hogy a Cumerio a downstream réz féltermékek gyártása területén nem folytat tevékenységet, az értékelésnek nem szükséges kitérnie a különféle réz féltermékek piacainak pontos elhatárolására, sem pedig annak eldöntésére, hogy földrajzi piacuk EGT-szintű vagy az egész világra kiterjedő. |
| --- | --- |

35.

Tekintettel arra, hogy a Cumerio a downstream réz féltermékek gyártása területén nem folytat tevékenységet, az értékelésnek nem szükséges kitérnie a különféle réz féltermékek piacainak pontos elhatárolására, sem pedig annak eldöntésére, hogy földrajzi piacuk EGT-szintű vagy az egész világra kiterjedő.

B.   VERSENYJOGI ÉRTÉKELÉS

1.   Egyoldalú hatások

Nem egyeztetett hatások a rézhulladék piacán

| 36. | A piacvizsgálat során néhány piaci szereplő aggodalmának adott hangot, hogy az ügylet vevői erő kialakulásához vezethet, aminél fogva a létrejövő vállalkozás – kihasználva helyzetét, hogy kevesebb hozzá hasonló rézhulladék-vásárló van – megpróbálhatja lejjebb nyomni a rézhulladék árát. |
| --- | --- |

36.

A piacvizsgálat során néhány piaci szereplő aggodalmának adott hangot, hogy az ügylet vevői erő kialakulásához vezethet, aminél fogva a létrejövő vállalkozás – kihasználva helyzetét, hogy kevesebb hozzá hasonló rézhulladék-vásárló van – megpróbálhatja lejjebb nyomni a rézhulladék árát.

| 37. | A vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló tanácsi rendelet szerint a horizontális összefonódások értékeléséről szóló iránymutatás (a továbbiakban: a horizontális összefonódásokról szóló iránymutatás) kimondja, hogy a fokozódó vevői erő még ha fennállása bizonyítást nyer is, önmagában nem elégséges ahhoz, hogy ez alapján megállapítható legyen a verseny jelentős akadályozása. |
| --- | --- |

37.

A vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló tanácsi rendelet szerint a horizontális összefonódások értékeléséről szóló iránymutatás (a továbbiakban: a horizontális összefonódásokról szóló iránymutatás) kimondja, hogy a fokozódó vevői erő még ha fennállása bizonyítást nyer is, önmagában nem elégséges ahhoz, hogy ez alapján megállapítható legyen a verseny jelentős akadályozása.

| 38. | Igen valószínűtlennek tűnik, hogy az ügylet jelentős vevői erőt hozna létre. A létrejövő vállalkozás teljes részesedése a rézhulladék-keresletben hozzávetőlegesen (10–15) % lenne. A létrejövő vállalkozásra számos versenytárs fejt ki versenykényszert, így nem lesz abban a helyzetben, hogy versenyellenes magatartást folytathasson ezen a piacon. |
| --- | --- |

38.

Igen valószínűtlennek tűnik, hogy az ügylet jelentős vevői erőt hozna létre. A létrejövő vállalkozás teljes részesedése a rézhulladék-keresletben hozzávetőlegesen (10–15) % lenne. A létrejövő vállalkozásra számos versenytárs fejt ki versenykényszert, így nem lesz abban a helyzetben, hogy versenyellenes magatartást folytathasson ezen a piacon.

| 39. | A fentieket figyelembe véve megállapítható, hogy a tervezett ügylet nem fog olyan egyoldalú hatásokhoz vezetni, amelyek a rézhulladék világpiacán jelentős mértékben akadályoznák a hatékony versenyt. |
| --- | --- |

39.

A fentieket figyelembe véve megállapítható, hogy a tervezett ügylet nem fog olyan egyoldalú hatásokhoz vezetni, amelyek a rézhulladék világpiacán jelentős mértékben akadályoznák a hatékony versenyt.

Nem egyeztetett hatások a réz nyersrúd piacán

| 40. | Az ügyletet követően a létrejövő vállalkozás lenne az EGT területén a réz nyersrúd legnagyobb beszállítója. Jelenleg az össztermelés (80–90) százalékát harmadik feleknek értékesítik, a fennmaradó mennyiséget pedig a réz nyersrúd beszállítói vállalaton belül hasznosítják az általuk folytatott vezeték-, kábel- és profilgyártásban. A réz nyersrúd kereskedelmi piacán a létrejövő vállalkozás összesen (30–40) százalékos piaci részesedéssel rendelkezne. A réz nyersrúd (vállalaton belül felhasznált mennyiséget is magába foglaló) össztermeléséhez viszonyítva a létrejövő vállalkozásnak összesen hozzávetőlegesen (20–30) százalékos részesedése lenne. |
| --- | --- |

40.

Az ügyletet követően a létrejövő vállalkozás lenne az EGT területén a réz nyersrúd legnagyobb beszállítója. Jelenleg az össztermelés (80–90) százalékát harmadik feleknek értékesítik, a fennmaradó mennyiséget pedig a réz nyersrúd beszállítói vállalaton belül hasznosítják az általuk folytatott vezeték-, kábel- és profilgyártásban. A réz nyersrúd kereskedelmi piacán a létrejövő vállalkozás összesen (30–40) százalékos piaci részesedéssel rendelkezne. A réz nyersrúd (vállalaton belül felhasznált mennyiséget is magába foglaló) össztermeléséhez viszonyítva a létrejövő vállalkozásnak összesen hozzávetőlegesen (20–30) százalékos részesedése lenne.

| 41. | Bár a piacvizsgálat során a megkérdezettek közül a réz nyersrúd néhány vásárlója aggodalmát fejezte ki, hogy az egyesülő vállalkozás magasabb piaci részesedése az árak emelkedéséhez és a választék szűküléséhez vezethet, ezek az aggályok eloszlathatók. Először, a létrejövő vállalkozásnak EGT-szerte számos komoly versenytársa lesz. Másodszor, a réz nyersrudat a legtöbb vevő két-három különböző beszállítótól szerzi be, és több más szállítót is alternatívaként tart számon. Harmadszor, a réz nyersrúd beszállítóinak többsége rendelkezik többletkapacitásokkal, így a réz nyersrúd árának emelkedése esetén képesek arra, hogy növeljék a kereskedelmi piacon általuk értékesített mennyiséget, illetve bővítsék össztermelésüket. |
| --- | --- |

41.

Bár a piacvizsgálat során a megkérdezettek közül a réz nyersrúd néhány vásárlója aggodalmát fejezte ki, hogy az egyesülő vállalkozás magasabb piaci részesedése az árak emelkedéséhez és a választék szűküléséhez vezethet, ezek az aggályok eloszlathatók. Először, a létrejövő vállalkozásnak EGT-szerte számos komoly versenytársa lesz. Másodszor, a réz nyersrudat a legtöbb vevő két-három különböző beszállítótól szerzi be, és több más szállítót is alternatívaként tart számon. Harmadszor, a réz nyersrúd beszállítóinak többsége rendelkezik többletkapacitásokkal, így a réz nyersrúd árának emelkedése esetén képesek arra, hogy növeljék a kereskedelmi piacon általuk értékesített mennyiséget, illetve bővítsék össztermelésüket.

| 42. | A versenykényszer fenn fog maradni, figyelembe véve az EGT-ben a réz nyersrúd tekintetében fennálló jelenlegi túlkínálatot és az erős versenytársak meglétét, valamint azt, hogy a versenytársak jelenlegi termelésüket bővíthetik, és ez korlátozni fogja a létrejövő vállalkozást abban, hogy képes legyen és érdekében álljon az ügyletet követően árat emelni. |
| --- | --- |

42.

A versenykényszer fenn fog maradni, figyelembe véve az EGT-ben a réz nyersrúd tekintetében fennálló jelenlegi túlkínálatot és az erős versenytársak meglétét, valamint azt, hogy a versenytársak jelenlegi termelésüket bővíthetik, és ez korlátozni fogja a létrejövő vállalkozást abban, hogy képes legyen és érdekében álljon az ügyletet követően árat emelni.

Nem egyeztetett hatások a rézformák piacán

| 43. | Az EGT-ben a rézformák felhasználásának legfontosabb jellemzője a vállalaton belüli felhasználás magas aránya: a rézformák vállalaton belüli felhasználása a kereskedelmi forgalomnak közel ötszöröse. |
| --- | --- |

43.

Az EGT-ben a rézformák felhasználásának legfontosabb jellemzője a vállalaton belüli felhasználás magas aránya: a rézformák vállalaton belüli felhasználása a kereskedelmi forgalomnak közel ötszöröse.

| 44. | A kereskedelmi piacon az érintett felek a rézformák legjelentősebb értékesítői az EGT-n belül. A felek együttes piaci részesedése a rézformák EGT-szintű kereskedelmi piacán hozzávetőlegesen (50–60) százalékos. A nem OF-Cu minőségű rézformák EGT-szintű piacán a felek együttes piaci részesedése hozzávetőlegesen (50–60) százalékos lenne. A legjelentősebb versenytárs a (20–30) százalékos piaci részesedéssel rendelkező Montanwerke Brixlegg, amely egyébként az A-TEC-hez tartozik. |
| --- | --- |

44.

A kereskedelmi piacon az érintett felek a rézformák legjelentősebb értékesítői az EGT-n belül. A felek együttes piaci részesedése a rézformák EGT-szintű kereskedelmi piacán hozzávetőlegesen (50–60) százalékos. A nem OF-Cu minőségű rézformák EGT-szintű piacán a felek együttes piaci részesedése hozzávetőlegesen (50–60) százalékos lenne. A legjelentősebb versenytárs a (20–30) százalékos piaci részesedéssel rendelkező Montanwerke Brixlegg, amely egyébként az A-TEC-hez tartozik.

| 45. | Összességében nézve a piacvizsgálat azt állapította meg, hogy a rézformák gyártását valamint – mind vállalaton belül, mind a kereskedelmi piac révén történő – felhasználását a rézforma-termeléshez képest a termelési láncban feljebb, illetve lejjebb fennálló tényezők határozzák meg. |
| --- | --- |

45.

Összességében nézve a piacvizsgálat azt állapította meg, hogy a rézformák gyártását valamint – mind vállalaton belül, mind a kereskedelmi piac révén történő – felhasználását a rézforma-termeléshez képest a termelési láncban feljebb, illetve lejjebb fennálló tényezők határozzák meg.

| 46. | Először, a réz ára kihat a rézipar egész értékláncára, mivel kb. 95 %-ot képvisel rézformák értékében (a vállalaton belüli felhasználást nézve), illetve értékesítési árában (a kereskedelmi piacon való vásárlást nézve). A rézformák értékében, illetve értékesítési árában 5 % alatt van a rézforma-gyártók által létrehozott hozzáadott érték (az ún. kialakítási díj). |
| --- | --- |

46.

Először, a réz ára kihat a rézipar egész értékláncára, mivel kb. 95 %-ot képvisel rézformák értékében (a vállalaton belüli felhasználást nézve), illetve értékesítési árában (a kereskedelmi piacon való vásárlást nézve). A rézformák értékében, illetve értékesítési árában 5 % alatt van a rézforma-gyártók által létrehozott hozzáadott érték (az ún. kialakítási díj).

| 47. | Másodszor, a verseny dinamikájára jelentős befolyást gyakorol az egyes piaci szereplők különböző fokú vertikális integrációja, illetve az értékláncban elfoglalt helye. Mivel a bejelentő féltől a kereskedelmi piacon legtöbbet vásárló vállalkozások egyben komoly saját vállalaton belüli termelést is folytatnak, így a bejelentő féltől való függésüknek határt szabnak. Más jelentős, vállalaton belüli rézforma-gyártást folytató vállalkozások pedig teljes rézforma-termelésüket réz féltermékek előállítására használják fel. |
| --- | --- |

47.

Másodszor, a verseny dinamikájára jelentős befolyást gyakorol az egyes piaci szereplők különböző fokú vertikális integrációja, illetve az értékláncban elfoglalt helye. Mivel a bejelentő féltől a kereskedelmi piacon legtöbbet vásárló vállalkozások egyben komoly saját vállalaton belüli termelést is folytatnak, így a bejelentő féltől való függésüknek határt szabnak. Más jelentős, vállalaton belüli rézforma-gyártást folytató vállalkozások pedig teljes rézforma-termelésüket réz féltermékek előállítására használják fel.

| 48. | A Bizottság megvizsgálta, hogy mennyiben lehetne fenntartható az EGT kereskedelmi piacán a rézformák árának emelése. A piacvizsgálat megerősítette, hogy a rézforma-gyártás terén rendelkezésre álló számottevő többletkapacitás továbbra is versenykényszert fog gyakorolni a létrejövő vállalkozásra, amelynek így nem lesz lehetősége emelni a rézformák árát. |
| --- | --- |

48.

A Bizottság megvizsgálta, hogy mennyiben lehetne fenntartható az EGT kereskedelmi piacán a rézformák árának emelése. A piacvizsgálat megerősítette, hogy a rézforma-gyártás terén rendelkezésre álló számottevő többletkapacitás továbbra is versenykényszert fog gyakorolni a létrejövő vállalkozásra, amelynek így nem lesz lehetősége emelni a rézformák árát.

| 49. | Ezenfelül abban az esetben, ha esetleg emelkednének az árak a rézformák kereskedelmi piacán, a nem integrált rézforma-felhasználók a termelési lánc korábbi szakaszaiban integrálódhatnak, és ezáltal a rézformák gyártásában is szerepet vállalhatnak. |
| --- | --- |

49.

Ezenfelül abban az esetben, ha esetleg emelkednének az árak a rézformák kereskedelmi piacán, a nem integrált rézforma-felhasználók a termelési lánc korábbi szakaszaiban integrálódhatnak, és ezáltal a rézformák gyártásában is szerepet vállalhatnak.

| 50. | A piacvizsgálat emellett azt is megerősítette, hogy a réz féltermékek downstream piacai versenykényszert fejtenek ki a rézformák upstream piacaira. Ez a következő okok miatt van így: először is, a réz féltermékek downstream piacain több eladó (kereskedelmi piaci résztvevő) található, mint a formák upstream piacán; másodszor, az integrált eladók – a létrejövő vállalkozáshoz hasonlóan – többletkapacitással rendelkeznek; harmadszor, a réz féltermékek downstream piacán az eladóknak a nem rézből készült termékekkel is fel kell venniük a versenyt; negyedszer pedig az elektromos és elektronikai alkatrészként használt réz féltermékek esetében erős versennyel kell szembenézniük az Európán kívüli versenytársak miatt. |
| --- | --- |

50.

A piacvizsgálat emellett azt is megerősítette, hogy a réz féltermékek downstream piacai versenykényszert fejtenek ki a rézformák upstream piacaira. Ez a következő okok miatt van így: először is, a réz féltermékek downstream piacain több eladó (kereskedelmi piaci résztvevő) található, mint a formák upstream piacán; másodszor, az integrált eladók – a létrejövő vállalkozáshoz hasonlóan – többletkapacitással rendelkeznek; harmadszor, a réz féltermékek downstream piacán az eladóknak a nem rézből készült termékekkel is fel kell venniük a versenyt; negyedszer pedig az elektromos és elektronikai alkatrészként használt réz féltermékek esetében erős versennyel kell szembenézniük az Európán kívüli versenytársak miatt.

| 51. | A rézformák piacának jellemzői, valamint szerkezete, a túlkínálat által létrehozott nyomás és a réz féltermékek downstream piaca által kiváltott versenykényszer sajátosságai alapján megállapítható, hogy az ügylet nem jár azzal a veszéllyel, hogy jelentősen akadályozza a hatékony versenyt a rézformák EGT-szintű piacán. |
| --- | --- |

51.

A rézformák piacának jellemzői, valamint szerkezete, a túlkínálat által létrehozott nyomás és a réz féltermékek downstream piaca által kiváltott versenykényszer sajátosságai alapján megállapítható, hogy az ügylet nem jár azzal a veszéllyel, hogy jelentősen akadályozza a hatékony versenyt a rézformák EGT-szintű piacán.

2.   Vertikális hatások

| 52. | A Bizottsághoz olyan vélemények érkeztek, amelyek szerint a létrejövő vállalkozás a rézformák piacán élvezett pozíciójából eredően a réz féltermékek piacán kizárásra irányuló stratégia megvalósítására lesz képes, és ebben érdekelt is lesz. Ezek az aggodalmak arra utaltak, hogy az új vállalkozás esetleg előnyben részesíthetné a réz féltermékek downstream piacán jelenlévő leányvállalatait (azaz a Schwermetallt és a Prymetallt). |
| --- | --- |

52.

A Bizottsághoz olyan vélemények érkeztek, amelyek szerint a létrejövő vállalkozás a rézformák piacán élvezett pozíciójából eredően a réz féltermékek piacán kizárásra irányuló stratégia megvalósítására lesz képes, és ebben érdekelt is lesz. Ezek az aggodalmak arra utaltak, hogy az új vállalkozás esetleg előnyben részesíthetné a réz féltermékek downstream piacán jelenlévő leányvállalatait (azaz a Schwermetallt és a Prymetallt).

| 53. | A nem horizontális összefonódásokról szóló iránymutatás meghatározása szerint a nem horizontális összefonódások „csak abban az esetben veszélyeztetik a hatékony versenyt, ha az összefonódó vállalkozás legalább az egyik érintett piacon jelentős piaci erővel bír (amely azonban nem feltétlenül jelent erőfölényt)”. |
| --- | --- |

53.

A nem horizontális összefonódásokról szóló iránymutatás meghatározása szerint a nem horizontális összefonódások „csak abban az esetben veszélyeztetik a hatékony versenyt, ha az összefonódó vállalkozás legalább az egyik érintett piacon jelentős piaci erővel bír (amely azonban nem feltétlenül jelent erőfölényt)”.

| 54. | Mint korábban kifejtettük, a létrejövő vállalkozásra a rézformák EGT-szintű kereskedelmi piacán továbbra is versenykényszert fejtenek ki a rézformák vállalaton belüli gyártásával foglalkozó vállalkozások és a rézformák olyan vásárlói, akiknek létrejöhet upstream integrációja. Ezt figyelembe véve a létrejövő vállalkozásnak nem lesz arra lehetősége, hogy sikeresen hajtson végre olyan stratégiát, amely a félkész réztermékek downstream piacán való inputkizárásra irányul. |
| --- | --- |

54.

Mint korábban kifejtettük, a létrejövő vállalkozásra a rézformák EGT-szintű kereskedelmi piacán továbbra is versenykényszert fejtenek ki a rézformák vállalaton belüli gyártásával foglalkozó vállalkozások és a rézformák olyan vásárlói, akiknek létrejöhet upstream integrációja. Ezt figyelembe véve a létrejövő vállalkozásnak nem lesz arra lehetősége, hogy sikeresen hajtson végre olyan stratégiát, amely a félkész réztermékek downstream piacán való inputkizárásra irányul.

| 55. | Ezenkívül még ha a létrejövő vállalkozás ilyen stratégia mellett is döntene, aminek következményeképpen a rézformák vásárlói közül néhányan átállási nehézségekkel szembesülnének a számukra inputként szükséges rézformák beszerzése során, a réz féltermékek piacai – amint azt fentebb bemutattuk – versenyszerűen működnek és minimum EGT-szintűek. Így tehát a fogyasztói jólét károsodására vonatkozó aggodalmak teljességgel eloszlathatóak. |
| --- | --- |

55.

Ezenkívül még ha a létrejövő vállalkozás ilyen stratégia mellett is döntene, aminek következményeképpen a rézformák vásárlói közül néhányan átállási nehézségekkel szembesülnének a számukra inputként szükséges rézformák beszerzése során, a réz féltermékek piacai – amint azt fentebb bemutattuk – versenyszerűen működnek és minimum EGT-szintűek. Így tehát a fogyasztói jólét károsodására vonatkozó aggodalmak teljességgel eloszlathatóak.

| 56. | Ebből következően az ügylet nem jár azzal a veszéllyel, hogy jelentősen akadályozza a hatékony versenyt a réz féltermékek EGT-szintű piacán. |
| --- | --- |

56.

Ebből következően az ügylet nem jár azzal a veszéllyel, hogy jelentősen akadályozza a hatékony versenyt a réz féltermékek EGT-szintű piacán.

3.   Egyeztetett hatások

| 57. | A Bizottság annak is utánajárt, hogy egyeztetett hatásokhoz vezethet-e a rézformák EGT-szintű piacán az, hogy az A-TEC, amely a felek fő versenytársa az említett piacon, egyben fontos kisebbségi részvénytulajdonosa az NA-nak és a Cumerionak egyaránt. A létrejövő vállalkozás és az A-TEC leányvállalata, a Brixlegg piaci részesedése a rézformák EGT-szintű kereskedelmi piacán együttesen kb. (80–90) százalékot tenne ki. Az OF-Cu formákat nem számítva a létrejövő vállalkozás és a Brixlegg összesen (70–80) százalékos piaci részesedéssel rendelkezne. |
| --- | --- |

57.

A Bizottság annak is utánajárt, hogy egyeztetett hatásokhoz vezethet-e a rézformák EGT-szintű piacán az, hogy az A-TEC, amely a felek fő versenytársa az említett piacon, egyben fontos kisebbségi részvénytulajdonosa az NA-nak és a Cumerionak egyaránt. A létrejövő vállalkozás és az A-TEC leányvállalata, a Brixlegg piaci részesedése a rézformák EGT-szintű kereskedelmi piacán együttesen kb. (80–90) százalékot tenne ki. Az OF-Cu formákat nem számítva a létrejövő vállalkozás és a Brixlegg összesen (70–80) százalékos piaci részesedéssel rendelkezne.

| 58. | A Bizottságnak jelenleg nincsenek birtokában olyan információk, amelyek arra utalnának, hogy az A-TEC és a létrejövő vállalkozás össze kívánná hangolni piaci magatartását a rézformák piacán. |
| --- | --- |

58.

A Bizottságnak jelenleg nincsenek birtokában olyan információk, amelyek arra utalnának, hogy az A-TEC és a létrejövő vállalkozás össze kívánná hangolni piaci magatartását a rézformák piacán.

| 59. | Mint azt az Airtours-ügyben hozott ítélet kimondja, és ahogy ezt a horizontális összefonódásokról szóló iránymutatás is tartalmazza, három feltétel teljesülése szükséges ahhoz, hogy az egyeztetés fenntartható legyen. |
| --- | --- |

59.

Mint azt az Airtours-ügyben hozott ítélet kimondja, és ahogy ezt a horizontális összefonódásokról szóló iránymutatás is tartalmazza, három feltétel teljesülése szükséges ahhoz, hogy az egyeztetés fenntartható legyen.

| 60. | Az első, hogy a vállalkozásokat csak a kellő időben alkalmazott és megfelelő mértékű megtorlás hihető fenyegetése tartja vissza attól, hogy az egyeztetés feltételeitől eltérjenek. Ehhez általában az szükséges, hogy a piacok kellő mértékben átláthatóak legyenek ahhoz, hogy az eltéréseket az egymással egyeztető vállalatok kellőképpen ellenőrizni tudják. A piacvizsgálat eredménye az árviszonyok átláthatóságára vonatkozóan nem egyértelmű. Abban az esetben, ha a létrejövő vállalkozás és az A-TEC esetleg versenymagatartásuk összehangolását próbálná megvalósítani, valóban nem zárható ki teljes biztonsággal annak lehetősége, hogy az A-TEC-nek kisebbségi részvényesként hozzáférése lenne az NA-ra vonatkozó olyan információkhoz, amelyek részvényesi kapcsolat híján nem kerülhetnének birtokába. |
| --- | --- |

60.

Az első, hogy a vállalkozásokat csak a kellő időben alkalmazott és megfelelő mértékű megtorlás hihető fenyegetése tartja vissza attól, hogy az egyeztetés feltételeitől eltérjenek. Ehhez általában az szükséges, hogy a piacok kellő mértékben átláthatóak legyenek ahhoz, hogy az eltéréseket az egymással egyeztető vállalatok kellőképpen ellenőrizni tudják. A piacvizsgálat eredménye az árviszonyok átláthatóságára vonatkozóan nem egyértelmű. Abban az esetben, ha a létrejövő vállalkozás és az A-TEC esetleg versenymagatartásuk összehangolását próbálná megvalósítani, valóban nem zárható ki teljes biztonsággal annak lehetősége, hogy az A-TEC-nek kisebbségi részvényesként hozzáférése lenne az NA-ra vonatkozó olyan információkhoz, amelyek részvényesi kapcsolat híján nem kerülhetnének birtokába.

| 61. | A második feltétel szerint az egyeztetés csak akkor tartható fenn, ha az eltérés következményei eléggé súlyosak ahhoz, hogy meggyőzzék az egyeztetésben részt vevő vállalkozásokat, hogy érdekük fűződik az egyeztetés feltételeinek betartásához. Amennyiben esetleges egyeztetés esetén a létrejövő vállalkozás vagy az A-TEC eltérést fedezne fel, eltérő kapacitásukból és piaci helyzetükből kiindulva igen különböző mértékben lennének lehetőségeik és eszközeik a megtorlásra. Mivel a létrejövő vállalkozás jelentősebb többletkapacitással és az A-TEC-hez képest közel háromszor nagyobb piaci részesedéssel rendelkezne, valószínűsíthető, hogy ebből adódóan az A-TEC-nél több lehetősége lenne a megtorlásra. Ugyanakkor kisebbségi részesedése révén az A-TEC-nek esetleg módjában állhatna részesedését kihasználva folyamodni megtorláshoz, akár úgy, hogy egyszerű versenytársak számára nem elérhető információkat használ fel, akár úgy, hogy –mint jelentős részvényes – szembefordul a létrejövő vállalkozás üzletpolitikájával,. Mindezt figyelembe véve nem zárható ki, hogy az A-TEC és a létrejövő vállalkozás saját megítélésük szerint kölcsönösen képesek lehetnek arra, hogy egy esetleges egyeztetéstől való eltérés esetén lépéseket tegyenek. |
| --- | --- |

61.

A második feltétel szerint az egyeztetés csak akkor tartható fenn, ha az eltérés következményei eléggé súlyosak ahhoz, hogy meggyőzzék az egyeztetésben részt vevő vállalkozásokat, hogy érdekük fűződik az egyeztetés feltételeinek betartásához. Amennyiben esetleges egyeztetés esetén a létrejövő vállalkozás vagy az A-TEC eltérést fedezne fel, eltérő kapacitásukból és piaci helyzetükből kiindulva igen különböző mértékben lennének lehetőségeik és eszközeik a megtorlásra. Mivel a létrejövő vállalkozás jelentősebb többletkapacitással és az A-TEC-hez képest közel háromszor nagyobb piaci részesedéssel rendelkezne, valószínűsíthető, hogy ebből adódóan az A-TEC-nél több lehetősége lenne a megtorlásra. Ugyanakkor kisebbségi részesedése révén az A-TEC-nek esetleg módjában állhatna részesedését kihasználva folyamodni megtorláshoz, akár úgy, hogy egyszerű versenytársak számára nem elérhető információkat használ fel, akár úgy, hogy –mint jelentős részvényes – szembefordul a létrejövő vállalkozás üzletpolitikájával,. Mindezt figyelembe véve nem zárható ki, hogy az A-TEC és a létrejövő vállalkozás saját megítélésük szerint kölcsönösen képesek lehetnek arra, hogy egy esetleges egyeztetéstől való eltérés esetén lépéseket tegyenek.

| 62. | Az egyeztetés sikerességének harmadik feltétele az, hogy az abban nem részes társaságok és potenciális versenytársak, valamint az ügyfelek ne veszélyeztethessék az egyeztetéstől elvárt eredményt. Ha az egyeztetés célja az összkapacitás csökkentése a rézformák piacán, ez csak akkor sérti a fogyasztókat, ha az egyeztetésben nem részes vállalkozások a kapacitás nettó csökkenésének megakadályozása, vagy legalább az egyeztetett kapacitáscsökkentés veszteségessé tétele érdekében nem képesek – illetve semmi nem ösztönzi őket – arra, hogy a csökkentésre saját kapacitásuk kellő mértékű növelésével reagáljanak. |
| --- | --- |

62.

Az egyeztetés sikerességének harmadik feltétele az, hogy az abban nem részes társaságok és potenciális versenytársak, valamint az ügyfelek ne veszélyeztethessék az egyeztetéstől elvárt eredményt. Ha az egyeztetés célja az összkapacitás csökkentése a rézformák piacán, ez csak akkor sérti a fogyasztókat, ha az egyeztetésben nem részes vállalkozások a kapacitás nettó csökkenésének megakadályozása, vagy legalább az egyeztetett kapacitáscsökkentés veszteségessé tétele érdekében nem képesek – illetve semmi nem ösztönzi őket – arra, hogy a csökkentésre saját kapacitásuk kellő mértékű növelésével reagáljanak.

| 63. | Még ha a létrejövő vállalkozás és az A-TEC képes is lenne együttesen olyan egyeztetési stratégia megvalósítására, amelyet nem veszélyeztetnek versenytársaik teljes mértékben, a réztermékek downstream piacain fennálló versenyfeltételek megakadályoznák azt, hogy e kísérletek a réztermékek fogyasztói árainak emelése révén versenyellenes hatást fejtsenek ki a downstream piacokon. |
| --- | --- |

63.

Még ha a létrejövő vállalkozás és az A-TEC képes is lenne együttesen olyan egyeztetési stratégia megvalósítására, amelyet nem veszélyeztetnek versenytársaik teljes mértékben, a réztermékek downstream piacain fennálló versenyfeltételek megakadályoznák azt, hogy e kísérletek a réztermékek fogyasztói árainak emelése révén versenyellenes hatást fejtsenek ki a downstream piacokon.

| 64. | Ebből következően megállapítható, hogy a tervezett ügylet nem fog olyan egyeztetett hatásokhoz vezetni, amelyek a rézformák EGT-szintű piacán jelentős mértékben akadályoznák a hatékony versenyt. |
| --- | --- |

64.

Ebből következően megállapítható, hogy a tervezett ügylet nem fog olyan egyeztetett hatásokhoz vezetni, amelyek a rézformák EGT-szintű piacán jelentős mértékben akadályoznák a hatékony versenyt.

III.   KÖVETKEZTETÉS

| 65. | A fenti okokból kifolyólag a határozat következtetése az, hogy a tervezett összefonódás nem akadályozza jelentős mértékben a hatékony versenyt a közös piacon vagy annak számottevő részén. |
| --- | --- |

65.

A fenti okokból kifolyólag a határozat következtetése az, hogy a tervezett összefonódás nem akadályozza jelentős mértékben a hatékony versenyt a közös piacon vagy annak számottevő részén.

| 66. | Következésképpen az összefonódást – az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével, valamint 8. cikkének (1) bekezdésével, továbbá az EGT-megállapodás 57. cikkével összhangban – a közös piaccal és az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani. |
| --- | --- |

66.

Következésképpen az összefonódást – az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével, valamint 8. cikkének (1) bekezdésével, továbbá az EGT-megállapodás 57. cikkével összhangban – a közös piaccal és az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/13

---

A Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló és a 70/2001/EK rendeletet módosító 1857/2006/EK bizottsági rendelet értelmében nyújtott állami támogatásokról adott tagállami tájékoztatás összefoglalása

(2008/C 161/09)

Támogatás száma: XA 120/08

Tagállam: Spanyolország

Régió: Castilla y León

A támogatási program megnevezése: Ayudas a los agricultores profesionales, a las explotaciones asociativas prioritarias, y a las cooperativas agrarias para la adquisición de maquinaria y equipos destinados a la prestación de servicios a terceros en la actividad agraria; Ayudas a las inversiones colectivas

Jogalap: Orden de la Consejería de Agricultura y Ganadería, por la que se establecen las bases reguladoras de la concesión de las subvenciones destinadas a la mejora de las estructuras de producción y modernización de las explotaciones agrarias.

Orden de la Consejería de Agricultura y Ganadería, por la que se convocan ayudas, cofinanciadas por el Fondo Europeo Agrícola de Desarrollo Rural (FEADER), para la mejora de las estructuras de producción de las explotaciones agrarias en aplicación del Reglamento (CE) no 1698/2005 del Consejo y ayudas financiadas por la Comunidad Autónoma de Castilla y León, para la realización de otras inversiones en las explotaciones agrarias.

Ez az adatlap kizárólag a rendelet (orden) III. fejezetében foglalt két támogatási jogcímmel kapcsolatban közöl információkat

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: A III. fejezetben ismertetett két támogatási jogcím kapcsán előirányzott támogatás összege 2008-ban 4 500 000 EUR

A támogatás maximális intenzitása: A rendelet (orden) III. fejezetében foglalt két támogatási jogcím esetében a támogatás maximális intenzitása az alábbiak szerint alakul:

A „mezőgazdasági üzem”, „kiemelt mezőgazdasági társulás” és „hivatásos mezőgazdasági termelő” fogalmára a mezőgazdasági üzemek korszerűsítéséről szóló, 1995. július 4-i 19/1995. törvény, valamint a vidéki területek fenntartható fejlődéséről szóló, 2007. december 13-i 45/2007. törvény, illetve ezek esetleges módosítása esetén az átdolgozott nemzeti és/vagy autonóm körzeti rendelkezések az irányadók.

Közös beruházások esetében a kedvezményezetteknek együttesen megítélt támogatás teljes összege nem haladhatja meg az alábbi értékeket:

| a) | 300 000 EUR támogatható beruházásonként; |
| --- | --- |

a)

300 000 EUR támogatható beruházásonként;

| b) | a korszerűsített vagy gépesített legelők vagy hegyi legelők után hektáronként 1 500 EUR; |
| --- | --- |

b)

a korszerűsített vagy gépesített legelők vagy hegyi legelők után hektáronként 1 500 EUR;

| c) | öntözőrendszer kiépítésével vagy korszerűsítésével átalakított terület után hektáronként 15 000 EUR |
| --- | --- |

c)

öntözőrendszer kiépítésével vagy korszerűsítésével átalakított terület után hektáronként 15 000 EUR

A végrehajtás időpontja: A támogatási program idén, 2008-ban indul

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: A támogatási program 2013.12.31-ig maradhat hatályban

A támogatás célja: Általános célkitűzés: A vidéki területek gazdasági szerkezetének fejlesztése és diverzifikációjának erősítése Kasztília és León mezőgazdasági üzemeinek korszerűsítésére irányuló beruházások ösztönzésével, az előállítási költségek csökkentése érdekében.

Az 1857/2006/EK rendelet 4. cikkének megfelelően: Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás.

Támogatható beruházások:

A támogatás az alábbiakra irányul:

új gépek és eszközök vásárlása a traktorok és egyéb szállítóeszközök kivételével,

kedvezőtlen helyzetű térségekben az alábbi célokat szolgáló beruházások támogathatók:

| — | takarmány előállítása, beleértve a tárolást, a tartósítást és az elosztást is, |
| --- | --- |

—

takarmány előállítása, beleértve a tárolást, a tartósítást és az elosztást is,

| — | közös használatú legelők gépesítése és korszerűsítése, |
| --- | --- |

—

közös használatú legelők gépesítése és korszerűsítése,

| — | takarmánytermesztéshez használt, környezetbarát, kisüzemi vízellátó rendszerek kiépítése, köztük kisebb öntözési beruházások, valamint a vándorlegeltetéshez szükséges menedékhelyek építése és felújítása, amennyiben ezek a beruházások gazdaságilag indokoltak, |
| --- | --- |

—

takarmánytermesztéshez használt, környezetbarát, kisüzemi vízellátó rendszerek kiépítése, köztük kisebb öntözési beruházások, valamint a vándorlegeltetéshez szükséges menedékhelyek építése és felújítása, amennyiben ezek a beruházások gazdaságilag indokoltak,

hegyvidéki térségekben emellett az alábbi rendeltetésű beruházások is támogathatók:

| — | vízvételi pontok létrehozása, beleértve a vízgyűjtési és egyéb kapcsolódó munkákat, |
| --- | --- |

—

vízvételi pontok létrehozása, beleértve a vízgyűjtési és egyéb kapcsolódó munkákat,

| — | a legelők vagy hegyi legelőkhöz vezető bekötőutak építése vagy fejlesztése, a hasznosítás módjától függetlenül, |
| --- | --- |

—

a legelők vagy hegyi legelőkhöz vezető bekötőutak építése vagy fejlesztése, a hasznosítás módjától függetlenül,

| — | istállók építése vagy fejlesztése a kapcsolódó létesítményekkel és közművekkel együtt, a vándorlegeltetés vonatkozásában is |
| --- | --- |

—

istállók építése vagy fejlesztése a kapcsolódó létesítményekkel és közművekkel együtt, a vándorlegeltetés vonatkozásában is

Az érintett ágazat(ok): Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe: A támogatást a Földművelési és Állattenyésztési Minisztérium Mezőgazdasági Iparosítási és Korszerűsítési Főigazgatósága (Consejería de Agricultura y Ganadería, Dirección General de Industrialización y Modernización Agraria) ítéli oda, és Kasztília és León kormányzótanácsa (Junta de Castilla y León) kezeli

C/ Rigoberto Cortejoso, 14

E-47014 Valladolid

Internetcím: A támogatási program leírásának teljes szövege Kasztília és León kormányzótanácsának weboldalán olvasható:

http://www.jcyl.es/AyudaEstado20072013

Közvetlen linkek: http://www.jcyl.es/jcyl/ayudasestado/basesReguladoraSubvMejoraEstructurasAgrarias.doc

http://www.jcyl.es/jcyl/ayudasestado/ConvocatoriaAyudAgricProfesionExplotAsociativasCoopAgraInversColectiva.doc

Egyéb információk: A támogatás kezelését a rendelet (orden) szövege szabályozza. A támogatás odaítélése során figyelembe kell venni az 1857/2006/EK rendelet 19. cikkének a támogatások halmozódására vonatkozó rendelkezéseit

Támogatás száma: XA 122/08

Tagállam: Hollandia

Régió: —

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Regeling LNV-subsidies

Jogalap: Artikel 2:68 van de Regeling LNV-subsidies, artikel 71a van het Openstellingsbesluit LNV-subsidies 2008

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: 5 625 000 EUR

A támogatás maximális intenzitása: 70 %

A végrehajtás időpontja:

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: A támogatási kérelmeket 2008. május 1-jétől2008. május 30-ig lehet benyújtani. Az utolsó kifizetés folyósítására legkésőbb 2008. december 31-én kerül sor

A támogatás célja: Az 1857/2006/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének megfelelően a termelők a természeti csapásokhoz hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek miatt bekövetkezett károk kiegyenlítéséhez támogatásban részesülhetnek. A „Regeling LNV-subsidies” ezen módosításával a holland hatóságok a kis- és középvállalkozások részére kívánnak egyszeri támogatást nyújtani a 2005. évi szélsőséges fagy okozta károk enyhítésére. A kompenzáció összegét az 1857/2006/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdésében leírtak szerint számolják ki. A számítási módszerrel kapcsolatos további információ a „Wijziging Regeling LNV-subsidies en het Openstellingsbesluit LNV-subsidies 2008” (a Földművelésügyi, Természetvédelmi és Élelmiszer-minőségügyi Minisztérium által nyújtott támogatásokról szóló szabályozás módosítása és a 2008. évi támogatási kérelmek beadásáról szóló határozat) indoklásának 2. részében található, Staatscourant (Hivatalos Közlöny) 38. szám, 2008. február 22., 10. oldal

Az érintett ágazatok: Gyümölcstermesztés

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit |
| --- |
| Bezuidenhoutseweg 73 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Bezuidenhoutseweg 73

2500 EK Den Haag

Nederland

Internetcím: www.overheid.nl/op/

Megjegyzés a:

http://www.overheid.nl/op/

weboldalon a 2a. részben a „Vrij woord of zinsdeel” rovatba írja be: „Regeling LNV-subsidies” vagy „Openstellingsbesluit LNV-subsidies”. A támogatásra vonatkozó szabályozás az első a keresési találatok között.

www.hetlnvloket.nl/portal

Megjegyzés a:

http://www.hetlnvloket.nl/portal

weboldalon kattintson a „subsidies” fülre. A támogatásra vonatkozó szabályozás szerepel a keresési találatok között

Egyéb információk: Az 1857/2006/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdésében leírtak szerint a biztosítási program keretében kapott bármely összeg és a nem a kedvezőtlen éghajlati jelenség következtében felmerült költségek csökkentik a támogatásra jogosult kárösszeget.

Ez a feltétel teljesül. A jégkár bekövetkezésének időpontjában még nem lehetett jégkárra vonatkozó biztosítást kötni. Ez a biztosítási típus csak az Európai Bizottság jóváhagyását követően jött létre (N 124/07 támogatási program). A támogatás nyújtásakor a kedvezőtlen éghajlati jelenség következtében felmerült egyéb költségeket nem veszik figyelembe.

Az 1857/2006/EK rendelet 11. cikkének (4) bekezdése szerint a kár kiszámítását az adott mezőgazdasági üzem szintjén kell elvégezni.

Ez a feltétel teljesül. A támogatás nagysága függ az adott mezőgazdasági üzem esetében megállapított terméskár mértékétől.

Az 1857/2006/EK rendelet 11. cikkének (7) bekezdése szerint a hatóságok a kedvezőtlen éghajlati jelenséget hivatalosan természeti csapásnak minősítik.

A holland hatóságok a 2005. évi szélsőséges fagykárokat a gyümölcstermesztést sújtó természeti csapásnak minősítették, és úgy döntöttek, hogy e támogatási program keretében egyszeri támogatást nyújtanak az ágazat részére. További részleteket a Kamerstukken II 2005/06, 30 300, 20. száma tartalmazza.

A holland hatóságok igazolják, hogy az 1857/2006/EK rendelet további feltételei is teljesülnek

---

V Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

A Bíróság

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/16

---

Pályázati felhívás – Az Európai Közösségek Bíróságának könyvtár-, kutatási és dokumentációs főigazgatói állása (AD15-AD16)

(2008/C 161/10)

Luxemburgban az Európai Közösségek Bíróságának könyvtár-, kutatási és dokumentációs főigazgatói állása (AD15-AD16) hamarosan megüresedik. Az állás betöltésére az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alkalmazásával kerül sor.

A FELADATKÖR JELLEGE

Az állásra kinevezett személy a hivatalvezető közvetlen irányítása alatt fogja vezetni, szervezni és igazgatni a Könyvtári, Kutatási és Dokumentációs Főigazgatóságot. E főigazgatóság a könyvtári igazgatóságot, a kutatási és dokumentációs szolgálatot, valamint a jogi informatikai szolgálatot tömöríti.

A közel száz munkatársat számláló főigazgatósághoz igazgató felügyelete alatt álló jelentős jogi könyvtár, valamint a jelenleg négy egységre tagolt kutatási és dokumentációs csoport tartozik, mely egységek egyike a jogi informatikáért felelős. Ez a csoport segíti a Bíróságot, az Elsőfokú Bíróságot és a Közszolgálati Törvényszéket igazságszolgáltatási feladatainak ellátásában, többek között tanulmányok és összehasonlító jogi, nemzetközi jogi és közösségi jogi jegyzetek készítése révén, továbbá – többek között a közösségi bíróságok határozatainak jogi elemzése és dokumentálása által – közreműködik a közösségi jogi ítélkezési gyakorlat közzétételében. E négy kutatási és dokumentációs egység a közeljövőben önálló igazgatóságként, a főigazgató irányítása alatt folytatja működését.

KÖVETELMÉNYEK

A jelölteknek:

| — | egyetemi oklevéllel igazolt jogi végzettséggel, valamint a közösségi jog alapos ismeretével kell rendelkezniük, |
| --- | --- |

—

egyetemi oklevéllel igazolt jogi végzettséggel, valamint a közösségi jog alapos ismeretével kell rendelkezniük,

| — | bizonyítaniuk kell valamely jelentős igazgatási egység munkájának irányítására és szervezésére való alkalmasságukat, |
| --- | --- |

—

bizonyítaniuk kell valamely jelentős igazgatási egység munkájának irányítására és szervezésére való alkalmasságukat,

| — | alapos ismeretekkel és szakmai tapasztalattal kell rendelkezniük a főigazgatóság működési területén. Valamely jogi kutatási és dokumentációs szervezet vezetésében és igazgatásában szerzett tapasztalat előnyt jelent, |
| --- | --- |

—

alapos ismeretekkel és szakmai tapasztalattal kell rendelkezniük a főigazgatóság működési területén. Valamely jogi kutatási és dokumentációs szervezet vezetésében és igazgatásában szerzett tapasztalat előnyt jelent,

| — | az Európai Közösségek egyik hivatalos nyelvének alapos ismeretével és egy másik hivatalos nyelv kielégítő ismeretével kell rendelkezniük. A szolgálat érdeke jó francia nyelvismeretet kíván meg. |
| --- | --- |

—

az Európai Közösségek egyik hivatalos nyelvének alapos ismeretével és egy másik hivatalos nyelv kielégítő ismeretével kell rendelkezniük. A szolgálat érdeke jó francia nyelvismeretet kíván meg.

A PÁLYÁZAT BENYÚJTÁSA

A jelen állásra kizárólag elektronikus levél formájában lehet pályázatot benyújtani, melyet a DG-BRD-CURIA@curia.europa.eu címre legkésőbb 2008. augusztus 31-én 13 óráig kell eljuttatni. A pályázatokhoz csatolni kell a részletes önéletrajzot és minden egyéb pályázati anyagot.

Luxembourg, 2008. június 17.

---

Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO)

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/18

---

NYÍLT VERSENYVIZSGA-FELHÍVÁS EPSO/AST/66/08

(2008/C 161/11)

Az Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO) a következő nyílt versenyvizsgát szervezi: EPSO/AST/66/08 – szlovák nyelvi lektor (AST3).

A pályázati felhívás kizárólag angol, francia és német nyelven jelenik majd meg az
  Európai Unió Hivatalos Lapjának 2008. június 25-i C 161. A számában.

További információk az EPSO honlapján: http://europa.eu/epso

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/19

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁSOK – FRANCIAORSZÁG

Állami támogatás C 24/08 (ex NN 38/07) – Halászati kockázatmegelőzési alap: adóügyi intézkedések

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 161/12)

A Bizottság 2008. május 20-i levelében – amelynek hiteles nyelvű másolata megtalálható ezen összefoglalót követően – értesítette Franciaországot az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti, az említett támogatással kapcsolatos eljárás megindításáról szóló határozatáról.

Az érdekelt felek a támogatással kapcsolatos észrevételeiket az ezen összefoglaló és a csatolt levél közzétételét követő egy hónapon belül nyújthatják be az alábbi címre:

| Európai Bizottság |
| --- |
| Tengerügyi és halászati főigazgatóság |
| F. Igazgatóság – Jogi ügyek |
| Rue de la Loi 200 |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 295 19 42 |

Európai Bizottság

Tengerügyi és halászati főigazgatóság

F. Igazgatóság – Jogi ügyek

Rue de la Loi 200

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 295 19 42

Az említett észrevételeket közlik Franciaországgal. Az észrevételeket benyújtó érdekelt felek – indokaik megjelölésével – írásban kérhetik adataik bizalmas kezelését.

AZ ÖSSZEFOGLALÓ SZÖVEGE

A halászati kockázatmegelőzési alapot 2004-ben hozták létre.

Az alap a francia állam által biztosított előlegben részesült azzal a céllal, hogy egyrészt a kőolaj árának ingadozásait a kőolaj határidős piacára vonatkozó vételi opciók vásárlásával és eladásával enyhítse, másrészt, hogy az alappal tagsági viszonyt létesített halászati vállalkozások számára részben kompenzálja a hajók megemelkedett üzemanyagköltségeit abban az esetben, ha az üzemanyag ára egy bizonyos szintet meghalad.

A C-9/2006. számú üggyel kapcsolatos mai határozatában a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az említett előlegek a közös piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősülnek.

Az üggyel kapcsolatos hivatalos vizsgálati eljárás során a Bizottság megállapította, hogy a halászati kockázatmegelőzési alap és a halászati vállalkozások olyan adózási kedvezményben részesültek, amely lehetővé tette egyrészt, hogy a halászati kockázatmegelőzési alap a kőolaj határidős piacán bonyolított ügyletekből származó bevételei után mentesüljön a társasági adó alól, másrészt, hogy a halászati vállalkozások bevételeikből levonhassák a halászati kockázatmegelőzési alapba tagsági díj, garanciadíjak és egyéb, a kockázatfedezettől független hozzájárulások címén befizetett összegeket.

Mivel a hivatalos vizsgálati eljárás elindításának időpontjában a Bizottságnak erről a tényről nem volt tudomása, a C-9/2006. számú határozatban az említett adózási szabályok vizsgálatára sem került sor.

Ugyanakkor a C-9/2006. számú határozatban kifejtett okokkal megegyező okokból a Bizottság megítélése szerint komoly kétségek merültek fel azzal kapcsolatban, hogy e támogatások összeegyeztethetők-e a közös piaccal.

A LEVÉL SZÖVEGE

„La Commission a l'honneur d'informer le gouvernement de la France qu'après avoir examiné les informations en sa possession et en complément des aides déjà analysées dans le cadre du dossier C-9/2006 concernant le fonds de prévention des aléas de la pêche (FPAP), elle a décidé d'ouvrir la procédure formelle d'examen prévue par l'article 93 [devenu 88], paragraphe 2, du traité CE et par le règlement du Conseil (CE) no 659/1999 du 22 mars 1999 portant modalités d'application de cet article (1) en ce qui concerne les mesures fiscales qui lui sont consenties ainsi qu' à ses adhérents.

1.   PROCÉDURE

Par décision adoptée en date de ce jour à l'égard du régime C-9/2006, la Commission a décidé que les aides octroyées au FPAP sous forme d'avances pour l'acquisition d'options sur le marché du pétrole et les aides qui en ont résulté pour les entreprises de pêche en leur permettant, d'une part, de bénéficier de tarifs préférentiels pour leurs achats de carburant et, d'autre part, de bénéficier d'une compensation partielle de leurs coûts de carburant, étaient des aides d'État incompatibles avec le marché commun.

Dans le contexte de la procédure formelle d'examen du FPAP (2), la Commission a ensuite pris connaissance de l'existence d'un régime fiscal spécifique au FPAP et à ses adhérents. En effet, le cabinet Ménard, Quimbert et associés, avocats à Nantes, agissant en tant que Conseil du FPAP, a joint à l'un de ses courriers envoyés à la Commission suite à la publication de l'ouverture de la procédure formelle d'examen au Journal officiel des Communautés européennes deux lettres du ministère chargé du budget qui montrent l'existence d'un régime fiscal spécifique au FPAP et à ses adhérents. Ce régime fiscal n'a pas été examiné dans la décision C-9/2006, car il s'agissait d'un fait nouveau que la Commission ignorait au moment de l'ouverture de la procédure formelle d'examen.

La Commission considère que les éléments en sa possession sont suffisamment explicites pour lui permettre de conclure à l'existence d'aides illégales.

Le dossier a ainsi été enregistré sous le numéro NN 38/2007.

2.   DESCRIPTION

Les deux lettres du ministère du budget sont, plus précisément, une lettre du Ministre délégué au budget et à la réforme budgétaire signée Alain Lambert et datée du 5 février 2004, et une lettre du secrétaire d'État au budget et à la réforme budgétaire signée Dominique Bussereau et datée du 28 novembre 2004, toutes deux adressées à Monsieur Merabet, président du FPAP.

Le premier de ces courriers, du 5 février 2004, s'inscrit dans le contexte de la création du FPAP. Il indique que:

| “— | le fonds constitué sous la forme d'un syndicat professionnel ne sera pas soumis à l'impôt sur les sociétés au titre des cotisations versées par les patrons pêcheurs et des produits financiers issus du placement de la trésorerie, |
| --- | --- |

“—

le fonds constitué sous la forme d'un syndicat professionnel ne sera pas soumis à l'impôt sur les sociétés au titre des cotisations versées par les patrons pêcheurs et des produits financiers issus du placement de la trésorerie,

| — | les cotisations versées seront déductibles du résultat imposable des patrons pêcheurs l'année de leur versement. A titre exceptionnel, les premières cotisations versées au plus tard le 30 mars 2004 seront admises en déduction au titre des résultats 2003.” |
| --- | --- |

—

les cotisations versées seront déductibles du résultat imposable des patrons pêcheurs l'année de leur versement. A titre exceptionnel, les premières cotisations versées au plus tard le 30 mars 2004 seront admises en déduction au titre des résultats 2003.”

Il donne également une indication sur les montants qui pourraient faire l'objet de cette déduction: la cotisation annuelle des patrons pêcheurs adhérents serait comprise entre 1 000 et 15 000 euros.

Le second courrier, du 28 novembre 2004, se concentre sur la déduction des revenus des cotisations versées par les adhérents. Il intervient dans le contexte d'une modification de la convention de garantie liant le FPAP à ses adhérents, qui permettrait désormais une restitution aux adhérents des cotisations versées et non utilisées au terme de la convention.

Il indique que:

| “— | les cotisations versées par les adhérents en application de cette nouvelle convention seront bien déductibles, l'année de leur versement, dans la limite de 10 000 euros par an et par adhérent, ce plafond étant majoré de 25 % de la fraction du bénéfice comprise entre 40 000 et 80 000 euros, |
| --- | --- |

“—

les cotisations versées par les adhérents en application de cette nouvelle convention seront bien déductibles, l'année de leur versement, dans la limite de 10 000 euros par an et par adhérent, ce plafond étant majoré de 25 % de la fraction du bénéfice comprise entre 40 000 et 80 000 euros,

| — | les cotisations versées au-delà des limites précédentes au titre d'un projet de garantie mis en place par le fonds seront intégralement déductibles du revenu imposable des adhérents l'année de leur versement.” |
| --- | --- |

—

les cotisations versées au-delà des limites précédentes au titre d'un projet de garantie mis en place par le fonds seront intégralement déductibles du revenu imposable des adhérents l'année de leur versement.”

Il est précisé au FPAP qu'un “bilan de cette expérimentation” devra être dressé fin 2006, et les aménagements éventuellement nécessaires étudiés. Il ne s'agit donc pas d'un régime fiscal accordé à titre permanent.

Par ailleurs, même s'il est prévu, d'après ce courrier du 28 novembre 2004, que les cotisations peuvent êtres déduites du revenu imposable l'année de leur versement, rien n'indique que la déduction de celles versées début 2004 (jusqu'à fin mars) sur les revenus de l'année 2003 soit remise en cause.

Il résulte de ces deux courriers que le régime fiscal accordé par le ministère des finances au FPAP et à ses adhérents comporte deux aspects:

| — | d'une part, en faveur du FPAP, une exonération des impôts sur les sociétés, |
| --- | --- |

—

d'une part, en faveur du FPAP, une exonération des impôts sur les sociétés,

| — | d'autre part, pour les patrons-pêcheurs, la possibilité de déduire de leurs résultats imposables leurs contributions au FPAP. |
| --- | --- |

—

d'autre part, pour les patrons-pêcheurs, la possibilité de déduire de leurs résultats imposables leurs contributions au FPAP.

Concernant le FPAP, la Commission suppose que la base juridique lui permettant de bénéficier de l'exemption de cet impôt est constituée par l'article 206, paragraphe 1bis, du code général des impôts (3) qui permet d'exonérer dans certaines conditions les syndicats professionnels. Dans ces conditions, il est fort possible qu'il bénéficie aussi de l'exemption de taxe professionnelle, prévue à l'article 1447 du même code en faveur des organismes bénéficiant de l'exonération prévue à l'article 206, paragraphe 1bis.

bis

3

bis

Concernant la mesure fiscale en faveur des patrons-pêcheurs, un autre document communiqué par MQA dans le cadre de la procédure formelle d'examen du FPAP et intitulé “Mode d'emploi détaillé du Fonds de prévention des aléas pêche”, daté du 22 novembre 2004, confirme quelles sont ces contributions et leurs modalités de calcul. Il y est indiqué: “l'adhésion au fonds est prévue pour une durée de trois ans. Les cotisations au fonds pourront bénéficier d'une déduction fiscale dès leur versement”. L'adhésion se concrétise par la signature d'une convention de garantie qui est assortie du versement d'une cotisation composée de deux éléments: un droit d'adhésion fixe de 150 euros par navire et par an et une contribution annuelle calculée en fonction du volume de carburant assuré, c'est-à-dire du volume annuel de carburant que l'armateur estime nécessaire à l'exercice de son activité.

En ce qui concerne ces cotisations de garantie, la Commission observe que, selon les deux lettres du ministère chargé du budget, “les cotisations versées seront déductibles du résultat imposable des patrons pêcheurs l'année de leur versement”. De plus, celle du 28 novembre 2004 prévoit que “... la convention de garantie serait amendée afin notamment d'autoriser la restitution aux adhérents des cotisations versées et non utilisées”). Aussi, outre la déduction de leurs cotisations, les armateurs ont-ils probablement été assurés de récupérer le trop-versé de cotisations calculées en fonction d'un besoin de carburant estimé sur base déclarative. En outre, bien que cette récupération des cotisations versées mais non utilisées au terme de la convention de garantie soit prévue, aucun élément des documents communiqués à la Commission dans le cadre du dossier C-9/2006 ne montre que la déduction correspondant aux cotisations versées en trop devrait être corrigée; la déduction fiscale des cotisations liées à la totalité du volume de carburant assuré par l'armateur semble acquise définitivement dans sa totalité, même si la consommation a été moindre que prévue. L'interprétation des clauses du Mode d'emploi va dans le même sens: celui-ci distingue le volume assuré du volume consommé.

On ne peut donc exclure que le régime fiscal consenti par les autorités françaises ait pu inciter les armateurs à surestimer leur besoin de couverture dans le seul but de bénéficier de la déduction fiscale. Ainsi, par exemple, la cotisation due pour un chalutier de 24 mètres, ayant une consommation moyenne de 10 tonnes par semaine (4) et actif pendant 48 semaines par an serait de 480 × 3,5 euros par tonne soit 1680 euros. Ce montant, bien que correspondant à un navire qui est déjà gros consommateur de carburant, est à comparer à la fourchette de montants, de 1 000 à 15 000 Euros, indiquée dans le courrier du ministre du 5 février 2004, et se situe ainsi dans la partie basse de cette fourchette.

4

En plus des cotisations décrites ci-dessus, le “Mode d'emploi” mentionne, en page 3, des “cotisations non-affectées à un risque de garantie versées en vue de bénéficier du traitement fiscal agréé par le ministère du budget [qui] devront faire l'objet de chèques distincts”.

On déduit de cette phrase qu'il y a une autre source de financement du FPAP, qui est clairement identifiée par un paiement par chèque séparé. Cela doit être interprété dans le sens où les adhérents ont aussi la possibilité de verser des cotisations qui n'entrent pas dans le système de garantie et pour lesquelles ils bénéficient d'un traitement fiscal spécifique.

La Commission estime que l'ensemble de ces déductions fiscales constitue une incitation, pour les propriétaires de navire de pêche, à cotiser à ce fonds.

Enfin, la Commission relève que les statuts du FPAP prévoient une possibilité d'adhésion au syndicat pour des personnes dont l'activité n'est pas impliquée dans la pêche. Etant donné que le FPAP a le statut de syndicat professionnel, il est possible que ces cotisations ouvrent droit au bénéfice des dispositions spécifiques du même code général des impôts en faveur des syndicats, notamment la réduction d'impôt prévue à l'article 199 quater C. L'application de cette disposition fiscale constitue aussi, cette fois-ci en faveur des adhérents n'étant pas impliqués dans la pêche, une incitation à cotiser à ce fonds.

quater

3.   APPRÉCIATION

La Commission constate que le régime fiscal consenti par les autorités françaises en faveur du FPAP et de ses adhérents doit être considéré, au regard des aides d'État, sous l'angle des avantages qu'il représente, d'une part pour le FPAP lui-même et, d'autre part, pour les entreprises de pêches adhérentes.

3.1.   Existence d'une aide d'État

Comme cela est exposé dans la décision C-9/2006, le FPAP doit être considéré comme une entreprise au sens du droit communautaire de la concurrence. Le fait que le FPAP serait sans but lucratif ou est un syndicat est sans incidence à cet égard.

Par conséquent, la Commission considère que le régime fiscal accordé par les autorités françaises au FPAP lui procure, par rapport aux autres investisseurs privés agissant sur les marchés à terme des produits pétroliers, un double avantage:

| — | en premier lieu, l'exonération d'impôt sur les bénéfices dont bénéficie le FPAP constitue un allégement des charges qui pèsent normalement sur le budget des entreprises actives dans ce domaine, |
| --- | --- |

—

en premier lieu, l'exonération d'impôt sur les bénéfices dont bénéficie le FPAP constitue un allégement des charges qui pèsent normalement sur le budget des entreprises actives dans ce domaine,

| — | en second lieu, l'avantage fiscal consenti aux adhérents du FPAP, quel que soit le type d'avantage fiscal considéré, constitue une incitation à contribuer aux recettes du FPAP; il permet ainsi au FPAP d'augmenter sa trésorerie alors que les autres entreprises actives dans ce domaine ne bénéficient pas d'un tel mécanisme. |
| --- | --- |

—

en second lieu, l'avantage fiscal consenti aux adhérents du FPAP, quel que soit le type d'avantage fiscal considéré, constitue une incitation à contribuer aux recettes du FPAP; il permet ainsi au FPAP d'augmenter sa trésorerie alors que les autres entreprises actives dans ce domaine ne bénéficient pas d'un tel mécanisme.

Par ailleurs, il ressort des deux correspondances du ministère chargé du budget que l'avantage tiré de l'exonération d'impôts dont bénéficie le FPAP et l'avantage résultant du dispositif d'incitation fiscale lui permettant d'augmenter ses recettes ont bien été consentis par l'État. Il n'y a donc pas de doute sur le fait que l'utilisation de ces ressources d'État a été non seulement décidée, mais contrôlée par l'État. Dès lors, la Commission considère que l'avantage financier en faveur du FPAP est imputable à l'État (5).

5

Enfin, le FPAP bénéficie grâce, à ces mesures fiscales, d'un avantage financier par rapport aux autres sociétés intervenant sur les marchés à terme, qu'il s'agisse de sociétés habituellement actives sur ces marchés en France ou dans les autres États membres.

D'autre part, cet avantage financier accordé au FPAP a permis aux entreprises de pêche adhérentes d'acheter du carburant à un tarif préférentiel grâce à l'activité menée par le FPAP sur les marchés à terme des produits pétroliers.

En outre, pour ce qui est de la possibilité accordée aux armateurs de déduire de leurs revenus les contributions au FPAP, cette déduction entraîne un allégement des charges pesant normalement sur les entreprises de pêche bénéficiaires. Cette déduction a été décidée par le ministère chargé du budget et elle est donc imputable à l'État. Les entreprises ayant la possibilité de procéder à cette déduction bénéficient d'un avantage par rapport aux autres entreprises de pêche communautaires. De la même manière, cet avantage financier affecte les échanges entre les États membres et fausse ou menace de fausser la concurrence. Pour cette raison, il constitue une aide d'État au sens de l'article 87 du traité CE.

3.2.   Compatibilité avec le marché commun

L'analyse développée dans la décision C-9/2006 conserve ici aussi toute sa pertinence. Il convient de reprendre, pour le compte de la présente décision, l'ensemble du raisonnement et des conclusions de cette décision.

Ainsi, de la même manière, il s'agit d'aides au fonctionnement dont les bénéficiaires sont le FPAP lui-même et les entreprises de pêche.

Aucune des dispositions, soit du traité CE, soit d'un instrument adopté par la Commission en matière d'aide d'État (règlement, lignes directrices, ...) ne permet de considérer ces aides comme étant compatibles avec le marché commun.

4.   CONCLUSION

En conséquence, il existe, à ce stade de l'évaluation préliminaire telle qu'elle est prévue à l'article 6 du règlement (CE) no 659/1999, des doutes sérieux sur la compatibilité de ces mesures d'aide avec le marché commun, tant en ce qui concerne l'aide en faveur du FPAP que l'aide en faveur des entreprises de pêche.

o

A la lumière des considérations qui précèdent, la Commission, agissant dans le cadre de la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du Traité CE, demande à la France de lui présenter ses observations et de lui fournir tous les renseignements nécessaires pour apprécier l'aide en cause, dans un délai d'un mois à compter de la réception de la présente lettre.

Par la présente, la Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations à compter d'un mois à compter de la date de cette publication.”

Journal officiel de l'Union européenne

---

(1)  JO L 83 du 27.3.1999, p. 1.

1

(2)  Voir décision d'ouverture formelle de la procédure JO C 91 du 19.4.2006.

2

(3)  Disponible à l'adresse électronique suivante:

3

http://www.legifrance.gouv.fr/WAspad/RechercheSimpleCode?commun=CGIMPO&code=

(4)  Montant de consommation fourni par le FPAP; cf. point 55 de la décision C-9/2006.

4

(5)  Affaires C-482/99, France c/. Commission, arrêt de la Cour du 16 mai 2002 et C-345/02, Pearle BV, arrêt de la Cour de justice du 15 juillet 2004.

5

---