# Jurnalul Oficial C 182/2008

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 182 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5119 iulie 2008 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 182

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5119 iulie 2008

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Consiliu |
| 2008/C 182/01 | Avizul al Consiliului din 8 iulie 2008 privind programul de stabilitate actualizat al Belgiei pentru perioada 2007-2011 | 1 |
| 2008/C 182/02 | Avizul al Consiliului din 8 iulie 2008 privind programul de convergență actualizat al Poloniei pentru perioada 2007-2010 | 6 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Consiliu

2008/C 182/01

Avizul al Consiliului din 8 iulie 2008 privind programul de stabilitate actualizat al Belgiei pentru perioada 2007-2011

1

2008/C 182/02

Avizul al Consiliului din 8 iulie 2008 privind programul de convergență actualizat al Poloniei pentru perioada 2007-2010

6

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2008/C 182/03 | Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții | 10 |
| 2008/C 182/04 | Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții | 13 |
| 2008/C 182/05 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5182 — Shell/BP/AFS/Globefuel) (
  1
  ) | 15 |
| 2008/C 182/06 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5134 — Spar/Plus Hungary) (
  1
  ) | 15 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2008/C 182/03

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

10

2008/C 182/04

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

13

2008/C 182/05

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5182 — Shell/BP/AFS/Globefuel) (
  1
  )

1

15

2008/C 182/06

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5134 — Spar/Plus Hungary) (
  1
  )

1

15

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2008/C 182/07 | Rata de schimb a monedei euro | 16 |
| 2008/C 182/08 | Comunicare privind aplicarea și evoluția viitoare ale legislației comunitare referitoare la emisiile vehiculelor utilitare ușoare și la accesul la informațiile privind reparația și întreținerea (Euro 5 și 6) | 17 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2008/C 182/09 | Extras din măsura de lichidare, decisă în conformitate cu articolul 9 din Directiva 2001/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind reorganizarea și lichidarea instituțiilor de credit, referitoare la JSC OGRES KOMERCBANKA | 21 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2008/C 182/07

Rata de schimb a monedei euro

16

2008/C 182/08

Comunicare privind aplicarea și evoluția viitoare ale legislației comunitare referitoare la emisiile vehiculelor utilitare ușoare și la accesul la informațiile privind reparația și întreținerea (Euro 5 și 6)

17

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2008/C 182/09

Extras din măsura de lichidare, decisă în conformitate cu articolul 9 din Directiva 2001/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind reorganizarea și lichidarea instituțiilor de credit, referitoare la JSC OGRES KOMERCBANKA

21

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE |
| | Comisie |
| 2008/C 182/10 | Aviz de expirare iminentă a anumitor măsuri antidumping privind importurile de silicon originare din Rusia | 22 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisie |
| 2008/C 182/11 | Comunicare a Guvernului francez privind Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, exploatare și extracție a hidrocarburilor (Aviz privind cererea de autorizație exclusivă de prospectare a hidrocarburilor lichide sau gazoase, denumită Permis des Yvelines)
   (
  1
  ) | 23 |
| 2008/C 182/12 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5221 — Kenwood/JVC/Holdco) (
  1
  ) | 25 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisie

2008/C 182/10

Aviz de expirare iminentă a anumitor măsuri antidumping privind importurile de silicon originare din Rusia

22

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

2008/C 182/11

Comunicare a Guvernului francez privind Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, exploatare și extracție a hidrocarburilor (Aviz privind cererea de autorizație exclusivă de prospectare a hidrocarburilor lichide sau gazoase, denumită Permis des Yvelines)
   (
  1
  )

(Aviz privind cererea de autorizație exclusivă de prospectare a hidrocarburilor lichide sau gazoase, denumită Permis des Yvelines)

1

23

2008/C 182/12

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5221 — Kenwood/JVC/Holdco) (
  1
  )

1

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Consiliu

| 19.7.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 182/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 182/1

---

AVIZUL AL CONSILIULUI

din 8 iulie 2008

privind programul de stabilitate actualizat al Belgiei pentru perioada 2007-2011

(2008/C 182/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 8 iulie 2008 Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Belgiei pentru perioada 2007-2011 (2). |
| --- | --- |

(1)

La 8 iulie 2008 Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Belgiei pentru perioada 2007-2011 (2).

| (2) | Pe perioada ultimilor zece ani, PIB-ul real a crescut în medie cu aproximativ 2,25 %, ușor peste rata medie de creștere în zona euro. Această creștere relativ ridicată a PIB-ului a condus la scăderea ratei șomajului, în timp ce rata ocupării forței de muncă (în special în rândul tinerilor și al lucrătorilor mai în vârstă) a rămas scăzută, la fel ca și numărul de ore lucrate, reflectând nivelul ridicat de impozitare a salariilor și al rigidității pieței muncii, cerințele reduse pentru căutarea unui loc de muncă și vârsta efectivă de pensionare scăzută.
  Bugetul s-a situat în jurul unei poziții de echilibru începând din anul 2000 (cu excepția anului 2005), iar rata datoriei, care a scăzut de la 134 % din PIB în 1993 la 108 % din PIB în 2000, și-a continuat evoluția spectaculoasă, astfel că în prezent această rată se află la un nivel sub 85 % din PIB. Creșterea ratei de ocupare a forței de muncă, alături de obiective bugetare ambițioase, ar contribui la viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. |
| --- | --- |

(2)

Pe perioada ultimilor zece ani, PIB-ul real a crescut în medie cu aproximativ 2,25 %, ușor peste rata medie de creștere în zona euro. Această creștere relativ ridicată a PIB-ului a condus la scăderea ratei șomajului, în timp ce rata ocupării forței de muncă (în special în rândul tinerilor și al lucrătorilor mai în vârstă) a rămas scăzută, la fel ca și numărul de ore lucrate, reflectând nivelul ridicat de impozitare a salariilor și al rigidității pieței muncii, cerințele reduse pentru căutarea unui loc de muncă și vârsta efectivă de pensionare scăzută.

Bugetul s-a situat în jurul unei poziții de echilibru începând din anul 2000 (cu excepția anului 2005), iar rata datoriei, care a scăzut de la 134 % din PIB în 1993 la 108 % din PIB în 2000, și-a continuat evoluția spectaculoasă, astfel că în prezent această rată se află la un nivel sub 85 % din PIB. Creșterea ratei de ocupare a forței de muncă, alături de obiective bugetare ambițioase, ar contribui la viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice.

| (3) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o scădere a creșterii reale a PIB-ului de la 2,8 % în 2007 la 1,9 % în 2008 urmând să se stabilizeze în jurul valorii de 2 % în anii următori. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (3), scenariul pentru anii 2008 și 2009 apare ca fiind bazat pe ipoteze de creștere optimiste, dacă se ia în considerare deteriorarea mediului extern și creșterea inflației înregistrate de la finalizarea previziunilor cuprinse în program. Ipotezele de creștere pe perioada 2010-2011 sunt, în ansamblu, plauzibile. Potrivit versiunea actualizată a programului, inflația ar urma să crească până la 3 % în 2008 și să se stabilizeze la 1,75 % în perioada 2009-2011. Ipotezele din program în privința inflației pentru 2008-2009 par să fie optimiste, având în vedere creșterea netă de prețuri la produsele de bază și alimentelor procesate din ultimele luni. Mai mult, ipotezele formulate în versiunea actualizată a programului cu privire la creșterea ratei de ocupare a forței de muncă cu aproximativ 1 % pe an par să fie relativ ambițioase din perspectiva unei creșteri preconizate a PIB-ului inferioară potențialului existent pe întreaga durată a programului. Previziunile privind creșterile salariale par să fie prudente pentru 2008, însă ele apar drept ridicate pentru anii următori (3,25-3,5 %), în special prin comparație cu rata scăzută previzionată a inflației. |
| --- | --- |

(3)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o scădere a creșterii reale a PIB-ului de la 2,8 % în 2007 la 1,9 % în 2008 urmând să se stabilizeze în jurul valorii de 2 % în anii următori. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (3), scenariul pentru anii 2008 și 2009 apare ca fiind bazat pe ipoteze de creștere optimiste, dacă se ia în considerare deteriorarea mediului extern și creșterea inflației înregistrate de la finalizarea previziunilor cuprinse în program. Ipotezele de creștere pe perioada 2010-2011 sunt, în ansamblu, plauzibile. Potrivit versiunea actualizată a programului, inflația ar urma să crească până la 3 % în 2008 și să se stabilizeze la 1,75 % în perioada 2009-2011. Ipotezele din program în privința inflației pentru 2008-2009 par să fie optimiste, având în vedere creșterea netă de prețuri la produsele de bază și alimentelor procesate din ultimele luni. Mai mult, ipotezele formulate în versiunea actualizată a programului cu privire la creșterea ratei de ocupare a forței de muncă cu aproximativ 1 % pe an par să fie relativ ambițioase din perspectiva unei creșteri preconizate a PIB-ului inferioară potențialului existent pe întreaga durată a programului. Previziunile privind creșterile salariale par să fie prudente pentru 2008, însă ele apar drept ridicate pentru anii următori (3,25-3,5 %), în special prin comparație cu rata scăzută previzionată a inflației.

| (4) | În 2007, deficitul public s-a situat la 0,2 % din PIB, în contextul unui obiectiv pentru excedentul bugetar de 0,3 % din PIB, stabilită în actualizarea anterioară a programului de stabilitate. Rezultatul decepționant din 2007 a fost cauzat în principal de o creștere mai ridicate a cheltuielilor prin comparație cu cea preconizată și care s-a înregistrat în ciuda unei creșteri surprinzătoare a veniturilor. Cheltuielile mai ridicate au reflectat, în special, o creștere importantă a subvențiilor plătite întreprinderilor în cadrul sistemului de bonuri pentru servicii și un rezultat sub așteptări al măsurilor one-off, în special datorită nepunerii în aplicare a măsurilor one-off menite să conducă la reducerea cheltuielilor. Contribuțiile sociale au fost mai ridicate decât s-a preconizat, dar această situație a fost compensată în mare măsură de nepunerea în aplicare a unui număr de măsuri planificate one-off de majorare a veniturilor.
  Astfel, implementarea bugetului în 2007 nu s-a conformat în totalitate invitației formulate în avizul Consiliului din 27 martie 2007 privind versiunea actualizată precedentă a programului de stabilitate (4) și orientărilor Eurogrupului privind politicile bugetare din aprilie 2007, deoarece veniturile suplimentare neașteptate au fost utilizate pentru acoperirea cheltuielilor bugetare mai mari decât cele prevăzute. |
| --- | --- |

(4)

În 2007, deficitul public s-a situat la 0,2 % din PIB, în contextul unui obiectiv pentru excedentul bugetar de 0,3 % din PIB, stabilită în actualizarea anterioară a programului de stabilitate. Rezultatul decepționant din 2007 a fost cauzat în principal de o creștere mai ridicate a cheltuielilor prin comparație cu cea preconizată și care s-a înregistrat în ciuda unei creșteri surprinzătoare a veniturilor. Cheltuielile mai ridicate au reflectat, în special, o creștere importantă a subvențiilor plătite întreprinderilor în cadrul sistemului de bonuri pentru servicii și un rezultat sub așteptări al măsurilor one-off, în special datorită nepunerii în aplicare a măsurilor one-off menite să conducă la reducerea cheltuielilor. Contribuțiile sociale au fost mai ridicate decât s-a preconizat, dar această situație a fost compensată în mare măsură de nepunerea în aplicare a unui număr de măsuri planificate one-off de majorare a veniturilor.

Astfel, implementarea bugetului în 2007 nu s-a conformat în totalitate invitației formulate în avizul Consiliului din 27 martie 2007 privind versiunea actualizată precedentă a programului de stabilitate (4) și orientărilor Eurogrupului privind politicile bugetare din aprilie 2007, deoarece veniturile suplimentare neașteptate au fost utilizate pentru acoperirea cheltuielilor bugetare mai mari decât cele prevăzute.

| (5) | Principalul scop al strategiei bugetare pe termen mediu din program este de a asigura reducerea constantă a ratei încă înalte a datoriei de la aproape 85 % din PIB în 2007 la aproximativ 71 % din PIB în 2011 prin întărirea progresivă a excedentelor bugetare de bază până la 1 % din PIB în 2011, pe baza unui echilibru bugetar în 2008. Excedentul primar, care a fost în scădere începând din 2001 (de la 7 la 3,7 % din PIB în 2007) în paralel cu progresele în reducerea ratei datoriei, este prevăzut să crească la 4,4 % din PIB până în 2011. Ca urmare a rezultatelor sub așteptări din 2007, obiectivele bugetare (atât în termeni nominali, cât și în termeni structurali) se situează sub nivelurile din programul precedent pe întreaga perioadă de programare. Se preconizează o îmbunătățire a soldului structural, calculat în conformitate cu metodologia convenită, de la aproape – 0,25 % din PIB în 2007 la circa 1,5 % din PIB în 2011. Prin comparație cu obiectivele prevăzute în programul de stabilitate precedent, atingerea OTM — un excedent de 0,5 % din PIB în termeni structurali (ajustat ciclic exceptând măsurile one-off și a alte măsuri temporare) — este amânată cu un an, până în 2009. Ajustarea se produce atât în privința cheltuielilor, cât și a veniturilor. Preconizata reducere a cheltuielilor cu 0,7 puncte procentuale din PIB în termeni nominali se datorează în principal scăderii cheltuielilor cu dobânzile care rezultă din scăderea preconizată a ratei datoriei. Creșterea veniturilor se ridică la 0,5 % din PIB și provine din creșterea așteptată a bazelor de impozitare. Spre deosebire de versiunea precedentă, programul actual prevede explicit nerecurgerea la măsuri one-off după 2008. |
| --- | --- |

(5)

Principalul scop al strategiei bugetare pe termen mediu din program este de a asigura reducerea constantă a ratei încă înalte a datoriei de la aproape 85 % din PIB în 2007 la aproximativ 71 % din PIB în 2011 prin întărirea progresivă a excedentelor bugetare de bază până la 1 % din PIB în 2011, pe baza unui echilibru bugetar în 2008. Excedentul primar, care a fost în scădere începând din 2001 (de la 7 la 3,7 % din PIB în 2007) în paralel cu progresele în reducerea ratei datoriei, este prevăzut să crească la 4,4 % din PIB până în 2011. Ca urmare a rezultatelor sub așteptări din 2007, obiectivele bugetare (atât în termeni nominali, cât și în termeni structurali) se situează sub nivelurile din programul precedent pe întreaga perioadă de programare. Se preconizează o îmbunătățire a soldului structural, calculat în conformitate cu metodologia convenită, de la aproape – 0,25 % din PIB în 2007 la circa 1,5 % din PIB în 2011. Prin comparație cu obiectivele prevăzute în programul de stabilitate precedent, atingerea OTM — un excedent de 0,5 % din PIB în termeni structurali (ajustat ciclic exceptând măsurile one-off și a alte măsuri temporare) — este amânată cu un an, până în 2009. Ajustarea se produce atât în privința cheltuielilor, cât și a veniturilor. Preconizata reducere a cheltuielilor cu 0,7 puncte procentuale din PIB în termeni nominali se datorează în principal scăderii cheltuielilor cu dobânzile care rezultă din scăderea preconizată a ratei datoriei. Creșterea veniturilor se ridică la 0,5 % din PIB și provine din creșterea așteptată a bazelor de impozitare. Spre deosebire de versiunea precedentă, programul actual prevede explicit nerecurgerea la măsuri one-off după 2008.

| (6) | Rezultatele bugetare ar putea fi mai pesimiste decât cele previzionate în program. În primul rând, mediul macroeconomic s-ar putea înrăutăți mai mult decât se anticipează în programul actualizat, în special în anii 2008 și 2009. În particular, este posibil ca previziunile optimiste privind creșterea în privința ocupării forței de muncă, a salariilor și a consumului să fi condus la o supraestimare a veniturilor din impozite. În plus, nivelul global previzionat de elasticitate a impozitelor pare să fie destul de optimist în 2008. În ceea ce privește cheltuielile primare, programul nu include măsurile care par necesare pentru realizarea ajustărilor preconizate în contextul creșterii costurilor legate de îmbătrânirea populației și al creșterilor salariale relativ importante preconizate. Mai mult, cu excepția reducerii cheltuielilor cu dobânzile, modul de realizare a ajustării se bazează în mare măsură pe venituri, ceea ce poate afecta viabilitatea acesteia. În fine, în timp ce bugetul a fost în general echilibrat în ultimii ani, realizarea excedentelor bugetare preconizate a fost amânată. În pofida condițiilor macroeconomice bune din 2007, obiectivele bugetare nu au fost atinse, în absența unui guvern învestit cu puteri depline după alegerile din iunie. În 2008 par să fie necesare măsuri suplimentare pentru atingerea obiectivelor. Luând în considerare riscurile pentru perspectiva macroeconomică și pentru obiectivele bugetare menționate anterior, este probabil ca evoluția ratei datoriei să fie ceva mai puțin favorabilă decât aceea previzionată în program, cu toate că rata datoriei va rămâne ferm pe pantă descendentă. |
| --- | --- |

(6)

Rezultatele bugetare ar putea fi mai pesimiste decât cele previzionate în program. În primul rând, mediul macroeconomic s-ar putea înrăutăți mai mult decât se anticipează în programul actualizat, în special în anii 2008 și 2009. În particular, este posibil ca previziunile optimiste privind creșterea în privința ocupării forței de muncă, a salariilor și a consumului să fi condus la o supraestimare a veniturilor din impozite. În plus, nivelul global previzionat de elasticitate a impozitelor pare să fie destul de optimist în 2008. În ceea ce privește cheltuielile primare, programul nu include măsurile care par necesare pentru realizarea ajustărilor preconizate în contextul creșterii costurilor legate de îmbătrânirea populației și al creșterilor salariale relativ importante preconizate. Mai mult, cu excepția reducerii cheltuielilor cu dobânzile, modul de realizare a ajustării se bazează în mare măsură pe venituri, ceea ce poate afecta viabilitatea acesteia. În fine, în timp ce bugetul a fost în general echilibrat în ultimii ani, realizarea excedentelor bugetare preconizate a fost amânată. În pofida condițiilor macroeconomice bune din 2007, obiectivele bugetare nu au fost atinse, în absența unui guvern învestit cu puteri depline după alegerile din iunie. În 2008 par să fie necesare măsuri suplimentare pentru atingerea obiectivelor. Luând în considerare riscurile pentru perspectiva macroeconomică și pentru obiectivele bugetare menționate anterior, este probabil ca evoluția ratei datoriei să fie ceva mai puțin favorabilă decât aceea previzionată în program, cu toate că rata datoriei va rămâne ferm pe pantă descendentă.

| (7) | Având în vedere această evaluare a riscurilor, este posibil ca orientarea bugetară descrisă în program să nu permită atingerea OTM până în 2009, astfel cum se prevede în program. Cu toate acestea, pe durata perioadei de programare se prevede o marjă de siguranță suficientă pentru a preveni depășirea pragului de deficit de 3 % din PIB, în contextul unor fluctuații ciclice normale. În 2008, ar trebui puse în aplicare măsuri structurale bugetare suplimentare, în contextul exercițiului de control bugetar planificat, pentru a se consolida ritmul ajustării în vederea obținerii unui buget echilibrat.
  Astfel, se va asigura obiectivul unui buget echilibrat în 2008, în absența unor creșteri negative surpriză. Aceste eforturi vor trebui suplimentate în 2009 de măsuri, în special în privința cheltuielilor, pentru a se respecta valoarea de referință de 0,5 % din PIB prevăzută în Pactul de stabilitate și creștere și pentru atingerea OTM conform previziunilor. Consiliul constată, de asemenea, că planurile bugetare pe 2008 nu sunt în totalitate în conformitate cu orientările Eurogrupului din aprilie 2007 privind politicile bugetare. Cu toate că rata datoriei ar putea să scadă mai puțin decât se prevede în program, ea pare să se diminueze totuși într-o măsură suficientă în direcția valorii de referință pe ansamblul întregii perioade de programare. |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere această evaluare a riscurilor, este posibil ca orientarea bugetară descrisă în program să nu permită atingerea OTM până în 2009, astfel cum se prevede în program. Cu toate acestea, pe durata perioadei de programare se prevede o marjă de siguranță suficientă pentru a preveni depășirea pragului de deficit de 3 % din PIB, în contextul unor fluctuații ciclice normale. În 2008, ar trebui puse în aplicare măsuri structurale bugetare suplimentare, în contextul exercițiului de control bugetar planificat, pentru a se consolida ritmul ajustării în vederea obținerii unui buget echilibrat.

Astfel, se va asigura obiectivul unui buget echilibrat în 2008, în absența unor creșteri negative surpriză. Aceste eforturi vor trebui suplimentate în 2009 de măsuri, în special în privința cheltuielilor, pentru a se respecta valoarea de referință de 0,5 % din PIB prevăzută în Pactul de stabilitate și creștere și pentru atingerea OTM conform previziunilor. Consiliul constată, de asemenea, că planurile bugetare pe 2008 nu sunt în totalitate în conformitate cu orientările Eurogrupului din aprilie 2007 privind politicile bugetare. Cu toate că rata datoriei ar putea să scadă mai puțin decât se prevede în program, ea pare să se diminueze totuși într-o măsură suficientă în direcția valorii de referință pe ansamblul întregii perioade de programare.

| (8) | Belgia pare să se confrunte cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației se situează peste media UE-27, în mare parte datorită creșterii semnificative a cheltuielilor cu sistemul de pensii ca pondere din PIB în deceniile următoare. Vârsta efectivă de pensionare în Belgia este una dintre cele mai scăzute din Europa, creșterea acestei vârste fiind unul din obiectivele pactului de solidaritate dintre generații care a introdus o serie de modificări în sistemul de pensii. Deși acest lucru reprezintă un pas în direcția corectă, previziunile naționale arată că această reformă nu va rezolva problemele de durabilitate în domeniu. Poziția bugetară din 2007 estimată în program, deși ceva mai puțin favorabilă decât poziția inițială din programul anterior, contribuie la contrabalansarea impactului bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației, dar nu este suficientă pentru a compensa complet presiunea cheltuielilor viitoare. Menținerea unor excedente primare ridicate pe termen mediu, aducerea ratei datoriei sub valoarea de referință din tratat și punerea în aplicare a unor măsuri suplimentare de compensare a creșterii semnificative a cheltuielilor datorate îmbătrânirii populației ar contribui la reducerea riscurilor care amenință viabilitatea finanțelor publice. |
| --- | --- |

(8)

Belgia pare să se confrunte cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației se situează peste media UE-27, în mare parte datorită creșterii semnificative a cheltuielilor cu sistemul de pensii ca pondere din PIB în deceniile următoare. Vârsta efectivă de pensionare în Belgia este una dintre cele mai scăzute din Europa, creșterea acestei vârste fiind unul din obiectivele pactului de solidaritate dintre generații care a introdus o serie de modificări în sistemul de pensii. Deși acest lucru reprezintă un pas în direcția corectă, previziunile naționale arată că această reformă nu va rezolva problemele de durabilitate în domeniu. Poziția bugetară din 2007 estimată în program, deși ceva mai puțin favorabilă decât poziția inițială din programul anterior, contribuie la contrabalansarea impactului bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației, dar nu este suficientă pentru a compensa complet presiunea cheltuielilor viitoare. Menținerea unor excedente primare ridicate pe termen mediu, aducerea ratei datoriei sub valoarea de referință din tratat și punerea în aplicare a unor măsuri suplimentare de compensare a creșterii semnificative a cheltuielilor datorate îmbătrânirii populației ar contribui la reducerea riscurilor care amenință viabilitatea finanțelor publice.

| (9) | Programul de stabilitate pare să fie, într-o anumită măsură, conform cu raportul din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă. În particular, ambele rapoarte apreciază că viabilitatea finanțelor publice în contextul îmbătrânirii demografice reprezintă o provocare cheie pentru economia belgiană. Cu toate acestea, programul de stabilitate nu conține o evaluare calitativă a impactului global al raportului din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă asupra strategiei bugetare pe termen mediu și nici nu furnizează informații sistematice privind costurile bugetare directe sau economiile legate de principalele elemente prevăzute de programul național de reformă. Pe de altă parte, proiecțiile bugetare ale programului iau în considerare implicațiile pentru finanțele publice ale acțiunilor deja puse în aplicare pe baza programului național de reformă. |
| --- | --- |

(9)

Programul de stabilitate pare să fie, într-o anumită măsură, conform cu raportul din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă. În particular, ambele rapoarte apreciază că viabilitatea finanțelor publice în contextul îmbătrânirii demografice reprezintă o provocare cheie pentru economia belgiană. Cu toate acestea, programul de stabilitate nu conține o evaluare calitativă a impactului global al raportului din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă asupra strategiei bugetare pe termen mediu și nici nu furnizează informații sistematice privind costurile bugetare directe sau economiile legate de principalele elemente prevăzute de programul național de reformă. Pe de altă parte, proiecțiile bugetare ale programului iau în considerare implicațiile pentru finanțele publice ale acțiunilor deja puse în aplicare pe baza programului național de reformă.

| (10) | Strategia bugetară din program concordă în ansamblu cu orientările generale de politică economică specifice fiecărei țări, incluse în orientările integrate și în orientările pentru statele membre ale zonei euro în domeniul politicilor bugetare, publicate în contextul Strategiei de la Lisabona. |
| --- | --- |

(10)

Strategia bugetară din program concordă în ansamblu cu orientările generale de politică economică specifice fiecărei țări, incluse în orientările integrate și în orientările pentru statele membre ale zonei euro în domeniul politicilor bugetare, publicate în contextul Strategiei de la Lisabona.

| (11) | În ceea ce privește datele necesare, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (5). |
| --- | --- |

(11)

În ceea ce privește datele necesare, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (5).

Concluzia de ansamblu este că, după o reducere impresionantă a ratei datoriei după anul 1993 până la un nivel de 85 % în 2007, programul preconizează în continuare reducerea constantă și rapidă a acesteia prin întărirea treptată a excedentelor de bază după deteriorarea bugetară din 2007. Consolidarea bugetară se bazează în principal pe reducerea cheltuielilor cu dobânzile și pe o creștere a veniturilor din impozite, în timp ce eforturile în privința cheltuielilor primare rămân reduse. Există riscuri cu privire la realizarea obiectivelor bugetare, în special în ceea ce privește ipotezele macroeconomice de bază relativ optimiste și faptul că programul nu specifică măsurile care par să se impună pentru atingerea acestor obiective. Astfel, în absența unor măsuri suplimentare, ajustarea în direcția realizării OTM în 2008 nu pare să fie suficientă și pare improbabilă realizarea lui efectivă în 2009, cum este preconizat.

Având în vedere evaluarea de mai sus și în lumina orientărilor pentru politici bugetare din aprilie 2007 ale Eurogrupului, Belgia este invitată:

| (i) | să pună în aplicare măsuri structurale bugetare suplimentare pentru a se asigura obiectivul unui buget echilibrat în 2008, în absența unor creșteri negative surpriză. și să se asigure că OTM este realizat în 2009 prin punerea în aplicare a ajustărilor de referință în termeni structurali de 0,5 % din PIB, inclusiv prin punerea în aplicare de măsuri structurale suplimentare, în special în ceea ce privește cheltuielile; |
| --- | --- |

(i)

să pună în aplicare măsuri structurale bugetare suplimentare pentru a se asigura obiectivul unui buget echilibrat în 2008, în absența unor creșteri negative surpriză. și să se asigure că OTM este realizat în 2009 prin punerea în aplicare a ajustărilor de referință în termeni structurali de 0,5 % din PIB, inclusiv prin punerea în aplicare de măsuri structurale suplimentare, în special în ceea ce privește cheltuielile;

| (ii) | având în vedere rata încă ridicată a datoriei și creșterea preconizată a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, să continue să acționeze pentru întărirea viabilității pe termen lung a finanțelor publice prin atingerea de excedente structurale primare ridicate, prin implementarea unor reforme menite să conducă la creșterea ratei de ocupare a forței de muncă și la stimularea creșterii potențiale, precum și prin măsuri de reducere a costurilor îmbătrânirii demografice. |
| --- | --- |

(ii)

având în vedere rata încă ridicată a datoriei și creșterea preconizată a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, să continue să acționeze pentru întărirea viabilității pe termen lung a finanțelor publice prin atingerea de excedente structurale primare ridicate, prin implementarea unor reforme menite să conducă la creșterea ratei de ocupare a forței de muncă și la stimularea creșterii potențiale, precum și prin măsuri de reducere a costurilor îmbătrânirii demografice.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PS aprilie 2008 | 2,8 | 2,7 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |
| COM aprilie 2008 | 2,8 | 2,7 | 1,7 | 1,5 | n.a. | n.a |
| PS decembrie 2006 | 2,7 | 2,2 | 2,1 | 2,2 | 2,2 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PS aprilie 2008 | 2,3 | 1,8 | 3,0 | 1,7 | 1,8 | 1,8 |
| COM aprilie 2008 | 2,3 | 1,8 | 3,6 | 2,3 | n.a. | n.a. |
| PS decembrie 2006 | 2,4 | 1,9 | 1,8 | 1,8 | 1,9 | n.a. |
| Deviația PIB (6)

  (% din PIB potențial) | PS aprilie 2008 | 0,1 | 0,3 | – 0,1 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,8 |
| COM aprilie 2008 (7) | 0,1 | 0,3 | – 0,3 | – 1,0 | n.a. | n.a. |
| PS decembrie 2006 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,3 | n.a. |
| Capacitatea/Necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii
  (% din PIB) | PS aprilie 2008 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| COM aprilie 2008 | 3,4 | 3,2 | 2,6 | 2,4 | n.a. | n.a. |
| PS decembrie 2006 | 2,0 | 2,0 | 2,2 | 2,4 | 2,7 | n.a. |
| Soldul administrațiilor publice
  (% din PIB) | PS aprilie 2008 | 0,3 | – 0,2 | 0,0 | 0,3 | 0,7 | 1,0 |
| COM aprilie 2008 | 0,3 | – 0,2 | – 0,4 | – 0,6 | n.a. | n.a. |
| PS decembrie 2006 | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | 0,9 | n.a. |
| Soldul primar
  (% din PIB) | PS aprilie 2008 | 4,3 | 3,7 | 3,7 | 3,8 | 4,1 | 4,3 |
| COM aprilie 2008 | 4,3 | 3,7 | 3,3 | 2,9 | n.a. | n.a. |
| PS decembrie 2006 | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 | 4,2 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (6)

  (% din PIB) | PS aprilie 2008 | 0,3 | – 0,4 | 0,0 | 0,5 | 1,0 | 1,4 |
| COM aprilie 2008 | 0,3 | – 0,3 | – 0,2 | – 0,1 | n.a. | n.a. |
| PS decembrie 2006 | 0,2 | 0,5 | 0,7 | 0,9 | 1,1 | n.a. |
| Sold structural (8)

  (% din PIB) | SP aprilie 2008 | – 0,4 | – 0,3 | 0,0 | 0,5 | 1,0 | 1,4 |
| COM aprilie 2008 | – 0,6 | – 0,3 | – 0,2 | – 0,1 | n.a. | n.a. |
| PS decembrie 2006 (9) | – 0,4 | 0,1 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| Datoria publică brută
  (% din PIB) | PS aprilie 2008 | 88,2 | 84,9 | 81,5 | 78,1 | 74,7 | 71,1 |
| COM aprilie 2008 | 88,2 | 84,9 | 81,9 | 79,9 | n.a. | n.a. |
| PS decembrie 2006 | 87,7 | 83,9 | 80,4 | 76,6 | 72,6 | n.a. |
| Programul de stabilitate (PS); previziunile economice din primăvara 2008 ale serviciilor Comisiei (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

PIB real

(variație %)

PS aprilie 2008

2,8

2,7

1,9

2,0

2,0

2,0

COM aprilie 2008

2,8

2,7

1,7

1,5

n.a.

n.a

PS decembrie 2006

2,7

2,2

2,1

2,2

2,2

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PS aprilie 2008

2,3

1,8

3,0

1,7

1,8

1,8

COM aprilie 2008

2,3

1,8

3,6

2,3

n.a.

n.a.

PS decembrie 2006

2,4

1,9

1,8

1,8

1,9

n.a.

Deviația PIB (6)

(% din PIB potențial)

PS aprilie 2008

0,1

0,3

– 0,1

– 0,4

– 0,5

– 0,8

COM aprilie 2008 (7)

0,1

0,3

– 0,3

– 1,0

n.a.

n.a.

PS decembrie 2006

– 0,3

– 0,4

– 0,4

– 0,4

– 0,3

n.a.

Capacitatea/Necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii

(% din PIB)

PS aprilie 2008

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

COM aprilie 2008

3,4

3,2

2,6

2,4

n.a.

n.a.

PS decembrie 2006

2,0

2,0

2,2

2,4

2,7

n.a.

Soldul administrațiilor publice

(% din PIB)

PS aprilie 2008

0,3

– 0,2

0,0

0,3

0,7

1,0

COM aprilie 2008

0,3

– 0,2

– 0,4

– 0,6

n.a.

n.a.

PS decembrie 2006

0,0

0,3

0,5

0,7

0,9

n.a.

Soldul primar

(% din PIB)

PS aprilie 2008

4,3

3,7

3,7

3,8

4,1

4,3

COM aprilie 2008

4,3

3,7

3,3

2,9

n.a.

n.a.

PS decembrie 2006

4,1

4,2

4,1

4,1

4,2

n.a.

Sold ajustat ciclic (6)

(% din PIB)

PS aprilie 2008

0,3

– 0,4

0,0

0,5

1,0

1,4

COM aprilie 2008

0,3

– 0,3

– 0,2

– 0,1

n.a.

n.a.

PS decembrie 2006

0,2

0,5

0,7

0,9

1,1

n.a.

Sold structural (8)

(% din PIB)

SP aprilie 2008

– 0,4

– 0,3

0,0

0,5

1,0

1,4

COM aprilie 2008

– 0,6

– 0,3

– 0,2

– 0,1

n.a.

n.a.

PS decembrie 2006 (9)

– 0,4

0,1

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Datoria publică brută

(% din PIB)

PS aprilie 2008

88,2

84,9

81,5

78,1

74,7

71,1

COM aprilie 2008

88,2

84,9

81,9

79,9

n.a.

n.a.

PS decembrie 2006

87,7

83,9

80,4

76,6

72,6

n.a.

Programul de stabilitate (PS); previziunile economice din primăvara 2008 ale serviciilor Comisiei (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Toate documentele la care se face trimitere în textul de față pot fi accesate la următoarea adresă de Internet:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Versiunea actualizată a fost transmisă după instalarea unui guvern învestit cu depline puteri, deși mult după termenul de 1 decembrie prevăzut de codul de conduită.

(3)  Evaluarea ține cont, în special, de previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2008 și de evaluarea Comisiei privind raportul din octombrie 2007 de punere în aplicare a programului național de reformă.

(4)  JO C 89, 24.4.2007, p. 2.

(5)  În particular, nu sunt furnizate datele privind echilibrele sectoriale.

(6)  Deviațiile PIB și soldurile ajustate ciclic din cadrul programelor recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(7)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 2,5 %, 2,5 %, 2,2 % și, respectiv, 2,2 %, în perioada 2006-2009.

(8)  Sold ajustat ciclic, exceptând măsurile one-off și alte măsuri temporare. În conformitatea cu versiunea cea mai recentă a programului, măsurile one-off și alte măsuri temporare au condus la reducerea deficitului cu 0,7 % din PIB în 2006 și la creșterea deficitului cu 0,1 % din PIB în 2007. În conformitatea cu previziunile de primăvară ale serviciilor Comisiei, măsurile one-off și alte măsuri temporare au condus la reducerea deficitului cu 0,9 % din PIB în 2006 și la creșterea deficitului cu 0,1 % din PIB în 2007.

(9)  Versiunea actualizată din decembrie 2006 a programului de stabilitate nu furniza informații cu privire la recurgerea la măsuri one-off în anii 2008-2010.

Surse:

Programul de stabilitate (PS); previziunile economice din primăvara 2008 ale serviciilor Comisiei (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

| 19.7.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 182/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 182/6

---

AVIZUL AL CONSILIULUI

din 8 iulie 2008

privind programul de convergență actualizat al Poloniei pentru perioada 2007-2010

(2008/C 182/02)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere de Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vederea recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 8 iulie 2008 Consiliul a examinat programul actualizat de convergență al Poloniei pentru perioada 2007-2010 (2). |
| --- | --- |

(1)

La 8 iulie 2008 Consiliul a examinat programul actualizat de convergență al Poloniei pentru perioada 2007-2010 (2).

| (2) | Polonia a făcut progrese recente în ceea ce privește apropierea de nivelurile venitului mediu din UE, ca urmare a unei creșteri a PIB-ului real de la o medie de aproximativ 4,5 % în perioada 2003-2005 la peste 6 % în perioada 2006-2007. Creșterea producției, antrenând o creștere puternică a forței de muncă, a dus la o îmbunătățire considerabilă a pieței forței de muncă, antrenând o scădere a șomajului de la aproximativ 20 % în 2003, la 9,5 % în 2007. Scăderea șomajului indică nu doar o creștere extraordinară a gradului de ocupare a forței de muncă, ci și o diminuare a acesteia datorită migrației. Mai mult, distorsiunile cauzate de măsurile de stimulare a încadrării în muncă, la care se adaugă emigrarea masivă, accentuează deficitul forței de muncă în anumite sectoare. Restrângerea pieței forței de muncă exercită presiuni asupra salariilor; aceasta, precum și prețurile tot mai mari ale alimentelor și ale petrolului, au avut un impact negativ asupra inflației IAPC care, după o perioadă de moderare reușită între 2005 și prima jumătate a anului 2007, a cunoscut o accelerare semnificativă la sfârșitul anului 2007. După atingerea nivelului record de 6,25 % din PIB în 2003, deficitul bugetului general a scăzut în medie cu peste un punct procentual pe an, ajungând la 2 % din PIB în 2007. În ultimii ani, rezultatele înregistrate au depășit, în general, obiectivele, datorită unor surprize pozitive în ceea ce privește creșterea, care au dus la obținerea de venituri neașteptate, precum și la execuția incompletă a programelor de cheltuieli. Continuarea consolidării bugetare va depinde, în mod esențial, de reforma sistemului de transferuri sociale (în special pensiile anticipate și pensiile de invaliditate) și de creșterea ratei de participare la piața forței de muncă. |
| --- | --- |

(2)

Polonia a făcut progrese recente în ceea ce privește apropierea de nivelurile venitului mediu din UE, ca urmare a unei creșteri a PIB-ului real de la o medie de aproximativ 4,5 % în perioada 2003-2005 la peste 6 % în perioada 2006-2007. Creșterea producției, antrenând o creștere puternică a forței de muncă, a dus la o îmbunătățire considerabilă a pieței forței de muncă, antrenând o scădere a șomajului de la aproximativ 20 % în 2003, la 9,5 % în 2007. Scăderea șomajului indică nu doar o creștere extraordinară a gradului de ocupare a forței de muncă, ci și o diminuare a acesteia datorită migrației. Mai mult, distorsiunile cauzate de măsurile de stimulare a încadrării în muncă, la care se adaugă emigrarea masivă, accentuează deficitul forței de muncă în anumite sectoare. Restrângerea pieței forței de muncă exercită presiuni asupra salariilor; aceasta, precum și prețurile tot mai mari ale alimentelor și ale petrolului, au avut un impact negativ asupra inflației IAPC care, după o perioadă de moderare reușită între 2005 și prima jumătate a anului 2007, a cunoscut o accelerare semnificativă la sfârșitul anului 2007. După atingerea nivelului record de 6,25 % din PIB în 2003, deficitul bugetului general a scăzut în medie cu peste un punct procentual pe an, ajungând la 2 % din PIB în 2007. În ultimii ani, rezultatele înregistrate au depășit, în general, obiectivele, datorită unor surprize pozitive în ceea ce privește creșterea, care au dus la obținerea de venituri neașteptate, precum și la execuția incompletă a programelor de cheltuieli. Continuarea consolidării bugetare va depinde, în mod esențial, de reforma sistemului de transferuri sociale (în special pensiile anticipate și pensiile de invaliditate) și de creșterea ratei de participare la piața forței de muncă.

| (3) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului prevede o diminuare progresivă a creșterii PIB-ului real, trecând în medie de la 6,5 % în 2007 la 5,2 % până la sfârșitul perioadei de programare. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (3), acest scenariu pare să se bazeze pe ipoteze plauzibile de creștere. Previziunile programului în materie de inflație, reflectând ipoteze ușor favorabile privind prețurile la import, precum și o creștere relativ mică a remunerației nominale per salariat, par mai degrabă pesimiste. |
| --- | --- |

(3)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului prevede o diminuare progresivă a creșterii PIB-ului real, trecând în medie de la 6,5 % în 2007 la 5,2 % până la sfârșitul perioadei de programare. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (3), acest scenariu pare să se bazeze pe ipoteze plauzibile de creștere. Previziunile programului în materie de inflație, reflectând ipoteze ușor favorabile privind prețurile la import, precum și o creștere relativ mică a remunerației nominale per salariat, par mai degrabă pesimiste.

| (4) | Deficitul bugetului general pentru 2007 a fost de 2,0 % din PIB, comparativ cu procentajul de 3,4 % previzionat în programul de convergență din noiembrie 2006. Acest rezultat se explică în principal printr-o creștere mult mai mare a PIB-ului real și nominal decât s-a previzionat în noiembrie 2006, dar și prin restricționarea cheltuielilor. În special, rentabilitatea ridicată a întreprinderilor a permis frânarea creșterii subvențiilor, în timp ce reducerea rapidă a șomajului și absența indexării impuse prin planul Hausner (4) au încetinit, de asemenea, creșterea transferurilor sociale. Mai mult, remunerarea salariaților din sectorul public a fost mai mică decât se prevăzuse inițial. În sfârșit, investițiile publice au fost mai mici decât cele previzionate, din cauza unei absorbții mai puțin rapide a fondurilor UE decât se estimase inițial. Per ansamblu, raportul cheltuieli/PIB a fost cu 1,5 puncte procentuale mai mic decât se preconizase în noiembrie 2006. În ceea ce privește veniturile, cele provenite din impozite indirecte și din beneficii sociale au fost mai bune decât se preconizase în noiembrie 2006, în principal datorită unei creșteri mult mai mari a gradului de ocupare a forței de muncă și a salariilor. Aceste surprize cu caracter pozitiv au fost anulate de obținerea unor rezultate mai slabe în ceea ce privește alte categorii de venituri (impozite directe datorate unei creșteri a categoriilor de impozitare). Per ansamblu, acest lucru a dus la o pondere a veniturilor puțin sub cea previzionată. Dată fiind îmbunătățirea raportului soldului structural cu aproximativ 1,5 puncte procentuale, execuția bugetului în 2007 s-a conformat cu succes invitației adresate prin avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind actualizarea precedentă a programului de convergență (5). |
| --- | --- |

(4)

Deficitul bugetului general pentru 2007 a fost de 2,0 % din PIB, comparativ cu procentajul de 3,4 % previzionat în programul de convergență din noiembrie 2006. Acest rezultat se explică în principal printr-o creștere mult mai mare a PIB-ului real și nominal decât s-a previzionat în noiembrie 2006, dar și prin restricționarea cheltuielilor. În special, rentabilitatea ridicată a întreprinderilor a permis frânarea creșterii subvențiilor, în timp ce reducerea rapidă a șomajului și absența indexării impuse prin planul Hausner (4) au încetinit, de asemenea, creșterea transferurilor sociale. Mai mult, remunerarea salariaților din sectorul public a fost mai mică decât se prevăzuse inițial. În sfârșit, investițiile publice au fost mai mici decât cele previzionate, din cauza unei absorbții mai puțin rapide a fondurilor UE decât se estimase inițial. Per ansamblu, raportul cheltuieli/PIB a fost cu 1,5 puncte procentuale mai mic decât se preconizase în noiembrie 2006. În ceea ce privește veniturile, cele provenite din impozite indirecte și din beneficii sociale au fost mai bune decât se preconizase în noiembrie 2006, în principal datorită unei creșteri mult mai mari a gradului de ocupare a forței de muncă și a salariilor. Aceste surprize cu caracter pozitiv au fost anulate de obținerea unor rezultate mai slabe în ceea ce privește alte categorii de venituri (impozite directe datorate unei creșteri a categoriilor de impozitare). Per ansamblu, acest lucru a dus la o pondere a veniturilor puțin sub cea previzionată. Dată fiind îmbunătățirea raportului soldului structural cu aproximativ 1,5 puncte procentuale, execuția bugetului în 2007 s-a conformat cu succes invitației adresate prin avizul Consiliului din 27 februarie 2007 privind actualizarea precedentă a programului de convergență (5).

| (5) | Principalul obiectiv al strategiei bugetare este reducerea durabilă a deficitului structural al bugetului general (deficit ajustat ciclic fără măsuri one-off și alte măsuri temporare), în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu (OTM) privind poziția bugetară, care este reprezentat de un deficit structural de 1 % din PIB în 2011, adică la un an de la încheierea perioadei de programare. Acest obiectiv este compatibil cu programul de convergență precedent, care preconiza atingerea OTM „după 2010”. După o deteriorare cu 0,5 puncte procentuale, ajungând la 2,5 % din PIB în 2008, se preconizează că deficitul global se va îmbunătăți, ajungând la 1,5 % până în 2010. Soldul primar urmează un traseu similar și se preconizează că va crește de la – 0,2 % din PIB în 2008 la 0,8 % în 2010. Pe fondul creșterii moderate a producției, se preconizează că modificările aduse soldului structural, calculat în conformitate cu metodologia convenită de comun acord, vor fi mai importante, deficitul structural micșorându-se de la aproximativ 2,75 % din PIB în 2008 la puțin peste 1 % în 2010. Ajustarea bugetară se bazează pe cheltuieli și este decalată către sfârșitul perioadei (2009 și 2010). În 2008, deteriorarea deficitului se datorează, în principal, unei creșteri semnificative a ponderii investițiilor, precum și unei reduceri importante a beneficiilor sociale (compensate parțial de o creștere a altor tipuri de venituri). În perioada 2009-2010, consolidarea se va realiza, în principal, printr-o restricționare a remunerării salariaților, a transferurilor sociale și a consumului intermediar. Ritmul previzionat de reducere a deficitului în perioada 2007-2009 este mai mic decât cel din actualizarea precedentă, însă punctul de plecare (2007) și fiecare dintre noile obiective privind deficitul, incluse în actualizarea din martie 2008 a programului de convergență, sunt mai ambițioase decât obiectivele actualizării din noiembrie 2006. |
| --- | --- |

(5)

Principalul obiectiv al strategiei bugetare este reducerea durabilă a deficitului structural al bugetului general (deficit ajustat ciclic fără măsuri one-off și alte măsuri temporare), în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu (OTM) privind poziția bugetară, care este reprezentat de un deficit structural de 1 % din PIB în 2011, adică la un an de la încheierea perioadei de programare. Acest obiectiv este compatibil cu programul de convergență precedent, care preconiza atingerea OTM „după 2010”. După o deteriorare cu 0,5 puncte procentuale, ajungând la 2,5 % din PIB în 2008, se preconizează că deficitul global se va îmbunătăți, ajungând la 1,5 % până în 2010. Soldul primar urmează un traseu similar și se preconizează că va crește de la – 0,2 % din PIB în 2008 la 0,8 % în 2010. Pe fondul creșterii moderate a producției, se preconizează că modificările aduse soldului structural, calculat în conformitate cu metodologia convenită de comun acord, vor fi mai importante, deficitul structural micșorându-se de la aproximativ 2,75 % din PIB în 2008 la puțin peste 1 % în 2010. Ajustarea bugetară se bazează pe cheltuieli și este decalată către sfârșitul perioadei (2009 și 2010). În 2008, deteriorarea deficitului se datorează, în principal, unei creșteri semnificative a ponderii investițiilor, precum și unei reduceri importante a beneficiilor sociale (compensate parțial de o creștere a altor tipuri de venituri). În perioada 2009-2010, consolidarea se va realiza, în principal, printr-o restricționare a remunerării salariaților, a transferurilor sociale și a consumului intermediar. Ritmul previzionat de reducere a deficitului în perioada 2007-2009 este mai mic decât cel din actualizarea precedentă, însă punctul de plecare (2007) și fiecare dintre noile obiective privind deficitul, incluse în actualizarea din martie 2008 a programului de convergență, sunt mai ambițioase decât obiectivele actualizării din noiembrie 2006.

| (6) | În 2008, riscurile în ceea ce privește previziunile bugetare incluse în program par în general echilibrate, dar rezultatele ar putea fi mai slabe decât se preconizase în program pentru anii următori. Pentru 2008, obiectivul privind deficitul prevăzut de program este identic cu cel stabilit în previziunile din primăvara 2008 (2,5 % din PIB). În ceea ce privește bugetul central, datele pentru primul trimestru al anului 2008, stabilite conform unei contabilități de casă, indică venituri peste previziunile bugetare, însă programul, orientat către o creștere ușor mai ridicată în 2008 decât în previziunile din primăvara anului 2008 ale Comisiei, și presiunea în continuă creștere asupra salariilor din sectorul public generează riscuri în sectorul finanțelor publice.
  Pe de altă parte, o inflație mai mare decât cea previzionată în program va reduce ponderea cheltuielilor în 2008, acestea fiind în general fixate în termeni nominali. Cu toate acestea, în 2009, inflația mai mare din 2008 ar putea stimula creșterea salariilor în sectorul public, ducând astfel la pensii și beneficii sociale mai mari decât cele prevăzute în program, fenomen amplificat de o reformă a mecanismului de indexare care, începând cu 2008, leagă beneficiile sociale nu doar de prețurile de consum, ci și, parțial, de salarii. Deși parlamentul a adoptat deja reducerea ratei de impozitare, măsurile compensatorii trebuie definite și puse în aplicare. Dacă creșterea în continuare a ocupării forței de muncă prevăzută de guvern nu este menținută, continuarea consolidării bugetare din 2006-2007, bazată pe o creștere generatoare de locuri de muncă, riscă să devină dificilă după 2008. Pe de altă parte, bilanțul referitor la evoluția soldului bugetului general este unul bun: veniturile au fost adesea mai mari decât se prevăzuse inițial, în timp ce programele de cheltuieli au fost executate doar parțial. |
| --- | --- |

(6)

În 2008, riscurile în ceea ce privește previziunile bugetare incluse în program par în general echilibrate, dar rezultatele ar putea fi mai slabe decât se preconizase în program pentru anii următori. Pentru 2008, obiectivul privind deficitul prevăzut de program este identic cu cel stabilit în previziunile din primăvara 2008 (2,5 % din PIB). În ceea ce privește bugetul central, datele pentru primul trimestru al anului 2008, stabilite conform unei contabilități de casă, indică venituri peste previziunile bugetare, însă programul, orientat către o creștere ușor mai ridicată în 2008 decât în previziunile din primăvara anului 2008 ale Comisiei, și presiunea în continuă creștere asupra salariilor din sectorul public generează riscuri în sectorul finanțelor publice.

Pe de altă parte, o inflație mai mare decât cea previzionată în program va reduce ponderea cheltuielilor în 2008, acestea fiind în general fixate în termeni nominali. Cu toate acestea, în 2009, inflația mai mare din 2008 ar putea stimula creșterea salariilor în sectorul public, ducând astfel la pensii și beneficii sociale mai mari decât cele prevăzute în program, fenomen amplificat de o reformă a mecanismului de indexare care, începând cu 2008, leagă beneficiile sociale nu doar de prețurile de consum, ci și, parțial, de salarii. Deși parlamentul a adoptat deja reducerea ratei de impozitare, măsurile compensatorii trebuie definite și puse în aplicare. Dacă creșterea în continuare a ocupării forței de muncă prevăzută de guvern nu este menținută, continuarea consolidării bugetare din 2006-2007, bazată pe o creștere generatoare de locuri de muncă, riscă să devină dificilă după 2008. Pe de altă parte, bilanțul referitor la evoluția soldului bugetului general este unul bun: veniturile au fost adesea mai mari decât se prevăzuse inițial, în timp ce programele de cheltuieli au fost executate doar parțial.

| (7) | Ținând seama de această evaluare a riscurilor, orientarea bugetară din program pare a fi în concordanță cu o corectare durabilă a deficitului excesiv până în 2007, conform recomandării Consiliului. Cu toate acestea, nu ar fi posibil să se asigure, în cadrul perioadei de programare, o marjă de siguranță împotriva riscului de depășire a limitei de deficit de 3 % din PIB. Mai mult, este posibil ca orientarea bugetară menționată în program să nu permită atingerea OTM până în 2011, astfel cum se prevede în program. Având în vedere condițiile favorabile de creștere a economiei, ritmul ajustării pentru îndeplinirea OTM definit de program este insuficient și trebuie accelerat în 2008, pentru a se conforma Pactului de stabilitate și creștere. Ulterior, acest ritm trebuie susținut de măsuri. Mai mult, în cazul în care apar presiuni inflaționiste și salariale, se va impune o orientare fiscală mai strictă decât cea prevăzută în program pentru a evita supraîncălzirea. |
| --- | --- |

(7)

Ținând seama de această evaluare a riscurilor, orientarea bugetară din program pare a fi în concordanță cu o corectare durabilă a deficitului excesiv până în 2007, conform recomandării Consiliului. Cu toate acestea, nu ar fi posibil să se asigure, în cadrul perioadei de programare, o marjă de siguranță împotriva riscului de depășire a limitei de deficit de 3 % din PIB. Mai mult, este posibil ca orientarea bugetară menționată în program să nu permită atingerea OTM până în 2011, astfel cum se prevede în program. Având în vedere condițiile favorabile de creștere a economiei, ritmul ajustării pentru îndeplinirea OTM definit de program este insuficient și trebuie accelerat în 2008, pentru a se conforma Pactului de stabilitate și creștere. Ulterior, acest ritm trebuie susținut de măsuri. Mai mult, în cazul în care apar presiuni inflaționiste și salariale, se va impune o orientare fiscală mai strictă decât cea prevăzută în program pentru a evita supraîncălzirea.

| (8) | Polonia pare să prezinte riscuri scăzute în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. Cu toate că poziția bugetară din 2007 include un deficit primar structural redus în baza programului de convergență, conform previziunilor din 2005 și în baza metodologiei comune, impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii este printre cele mai scăzute din UE. Cu toate acestea, începând cu 2008, beneficiile sociale vor fi indexate nu numai pe baza prețurilor de consum, ci și, parțial, pe baza salariilor, fapt care va duce la creșterea pe termen lung a cheltuielilor. Continuarea consolidării finanțelor publice, inclusiv reforma pensiilor anticipate (introducerea de „pensii-punte” care limitează pensionarea anticipată la anumite profesii), conform intenției exprimate în programul de convergență, ar trebui așadar să contribuie atât la stimularea activității desfășurate de forța de lucru și a ocupării forței de muncă, cât și la limitarea riscurilor care afectează viabilitatea finanțelor publice. |
| --- | --- |

(8)

Polonia pare să prezinte riscuri scăzute în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. Cu toate că poziția bugetară din 2007 include un deficit primar structural redus în baza programului de convergență, conform previziunilor din 2005 și în baza metodologiei comune, impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii este printre cele mai scăzute din UE. Cu toate acestea, începând cu 2008, beneficiile sociale vor fi indexate nu numai pe baza prețurilor de consum, ci și, parțial, pe baza salariilor, fapt care va duce la creșterea pe termen lung a cheltuielilor. Continuarea consolidării finanțelor publice, inclusiv reforma pensiilor anticipate (introducerea de „pensii-punte” care limitează pensionarea anticipată la anumite profesii), conform intenției exprimate în programul de convergență, ar trebui așadar să contribuie atât la stimularea activității desfășurate de forța de lucru și a ocupării forței de muncă, cât și la limitarea riscurilor care afectează viabilitatea finanțelor publice.

| (9) | Programul de convergență pare să fie conform cu raportul din octombrie 2007 de punere în aplicare a programului național de reformă. În special, ambele programe prevăd reforma pensiilor anticipate și a pensiilor de invaliditate, reforma fondului social pentru agricultori, reforma sistemului de sănătate, reorganizarea și descentralizarea finanțelor publice, planificarea bugetară multianuală. Cu toate acestea, programul de convergență nu conține o evaluare calitativă a impactului global al raportului din octombrie 2007 de punere în aplicare a programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu (de exemplu, impactul asupra creșterii potențiale și asupra ocupării forței de muncă). Totuși, programele oferă informații sistematice cu privire la costurile bugetare directe ale principalelor reforme prevăzute în programul național de reformă. |
| --- | --- |

(9)

Programul de convergență pare să fie conform cu raportul din octombrie 2007 de punere în aplicare a programului național de reformă. În special, ambele programe prevăd reforma pensiilor anticipate și a pensiilor de invaliditate, reforma fondului social pentru agricultori, reforma sistemului de sănătate, reorganizarea și descentralizarea finanțelor publice, planificarea bugetară multianuală. Cu toate acestea, programul de convergență nu conține o evaluare calitativă a impactului global al raportului din octombrie 2007 de punere în aplicare a programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu (de exemplu, impactul asupra creșterii potențiale și asupra ocupării forței de muncă). Totuși, programele oferă informații sistematice cu privire la costurile bugetare directe ale principalelor reforme prevăzute în programul național de reformă.

| (10) | Strategia bugetară a programului de convergență este parțial conformă cu orientările generale de politică economică specifice fiecărei țări, incluse în orientările integrate, din domeniul politicilor bugetare stabilite în contextul strategiei de la Lisabona. Cu toate că programul prevede continuarea consolidării fiscale, nu sunt menționate alte mecanisme de îmbunătățire a controlului asupra cheltuielilor. |
| --- | --- |

(10)

Strategia bugetară a programului de convergență este parțial conformă cu orientările generale de politică economică specifice fiecărei țări, incluse în orientările integrate, din domeniul politicilor bugetare stabilite în contextul strategiei de la Lisabona. Cu toate că programul prevede continuarea consolidării fiscale, nu sunt menționate alte mecanisme de îmbunătățire a controlului asupra cheltuielilor.

| (11) | În ceea ce privește datele necesare prevăzute de codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul are o serie de lacune în privința datelor opționale. |
| --- | --- |

(11)

În ceea ce privește datele necesare prevăzute de codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul are o serie de lacune în privința datelor opționale.

În concluzie, ca urmare a corectării deficitului bugetului general în 2007 și cu toate că deficitul și datoria se vor situa sub nivelul valorilor de referință de 3 %, respectiv 60 % din PIB, programul prevede o deteriorare a soldului bugetului general cu 0,5 puncte procentuale din PIB în 2008 și, pentru anii următori, un progres către atingerea OTM decalat către sfârșitul perioadei, în contextul unor perspective favorabile de creștere. În 2008, deteriorarea structurală previzionată, de aproximativ 0,5 puncte procentuale din PIB, nu este conformă cu Pactul de stabilitate și creștere. Având în vedere riscurile în calea atingerii obiectivelor bugetare începând cu 2009, în principal datorită absenței unor măsuri specifice, OTM ar putea să nu fie atins în 2011, conform prevederilor programului. Mai mult, în cazul în care apar presiuni inflaționiste, se va impune o orientare fiscală mai strictă decât cea prevăzută în program. În ceea ce privește viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, Polonia pare expusă la riscuri reduse, însă o reformă a sistemului pensiilor anticipate este indispensabilă.

Având în vedere evaluarea de mai sus și necesitatea asigurării viabilității finanțelor publice, Polonia este invitată să profite de condițiile favorabile de creștere pentru a accelera ritmul ajustării structurale în vederea atingerii OTM, ținând seama inclusiv de posibilele presiuni inflaționiste, prin utilizarea tuturor veniturilor suplimentare și a tuturor resurselor neutilizate în scopul reducerii deficitului în 2008 și prin definirea și punerea în aplicare, în anii următori, a unor măsuri, în special în ceea ce privește cheltuielile.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație în %) | PC martie 2008 | 6,2 | 6,5 | 5,5 | 5,0 | 5,0 |
| COM aprilie 2008 | 6,2 | 6,5 | 5,3 | 5,0 | n.a. |
| PC noiembrie 2006 | 5,4 | 5,1 | 5,1 | 5,6 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PC martie 2008 | 1,3 | 2,6 | 3,5 | 2,9 | 2,5 |
| COM aprilie 2008 | 1,3 | 2,6 | 4,3 | 3,4 | n.a. |
| PC noiembrie 2006 | 1,4 | 2,1 | 2,5 | 2,5 | n.a. |
| Deviația PIB (6)

  (% din PIB-ul potențial) | PC martie 2008 | 0,5 | 1,1 | 0,7 | – 0,2 | – 0,9 |
| COM aprilie 2008 (7) | 0,6 | 1,2 | 0,5 | – 0,7 | n.a. |
| PC noiembrie 2006 | 0,5 | 0,5 | 0,3 | 0,4 | n.a. |
| Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii
  (% din PIB) | PC martie 2008 | – 2,6 | – 2,6 | – 3,5 | – 4,2 | – 4,6 |
| COM aprilie 2008 | – 2,5 | – 2,6 | – 2,3 | – 3,6 | n.a. |
| PC noiembrie 2006 | – 1,6 | – 1,8 | – 2,2 | – 2,7 | n.a. |
| Soldul general al administrației publice
  (% din PIB) | PC martie 2008 | – 3,8 | – 2,0 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,5 |
| COM aprilie 2008 | – 3,8 | – 2,0 | – 2,5 | – 2,6 | n.a. |
| PC noiembrie 2006 | – 3,9 | – 3,4 | – 3,1 | – 2,9 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PC martie 2008 | – 1,1 | 0,2 | – 0,2 | 0,3 | 0,8 |
| COM aprilie 2008 | – 1,1 | 0,6 | 0,2 | 0,1 | n.a. |
| PC noiembrie 2006 | – 1,5 | – 1,0 | – 0,7 | – 0,6 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (6)

  (% din PIB) | PC martie 2008 | – 4,0 | – 2,4 | – 2,8 | – 1,9 | – 1,1 |
| COM aprilie 2008 | – 4,0 | – 2,5 | – 2,7 | – 2,3 | n.a. |
| PC noiembrie 2006 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | – 3,0 | n.a. |
| Sold structural (8)

  (% din PIB) | PC martie 2008 | – 4,0 | – 2,4 | – 2,8 | – 1,9 | – 1,1 |
| COM aprilie 2008 | – 4,0 | – 2,5 | – 2,7 | – 2,3 | n.a. |
| PC noiembrie 2006 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | – 3,0 | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PC martie 2008 | 47,6 | 44,9 | 44,2 | 43,3 | 42,3 |
| COM aprilie 2008 | 47,6 | 45,2 | 44,5 | 44,1 | n.a. |
| PC noiembrie 2006 | 48,9 | 50,0 | 50,3 | 50,2 | n.a. |
| Programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din primăvara anului 2008 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2006

2007

2008

2009

2010

PIB real

(variație în %)

PC martie 2008

6,2

6,5

5,5

5,0

5,0

COM aprilie 2008

6,2

6,5

5,3

5,0

n.a.

PC noiembrie 2006

5,4

5,1

5,1

5,6

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PC martie 2008

1,3

2,6

3,5

2,9

2,5

COM aprilie 2008

1,3

2,6

4,3

3,4

n.a.

PC noiembrie 2006

1,4

2,1

2,5

2,5

n.a.

Deviația PIB (6)

(% din PIB-ul potențial)

PC martie 2008

0,5

1,1

0,7

– 0,2

– 0,9

COM aprilie 2008 (7)

0,6

1,2

0,5

– 0,7

n.a.

PC noiembrie 2006

0,5

0,5

0,3

0,4

n.a.

Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii

(% din PIB)

PC martie 2008

– 2,6

– 2,6

– 3,5

– 4,2

– 4,6

COM aprilie 2008

– 2,5

– 2,6

– 2,3

– 3,6

n.a.

PC noiembrie 2006

– 1,6

– 1,8

– 2,2

– 2,7

n.a.

Soldul general al administrației publice

(% din PIB)

PC martie 2008

– 3,8

– 2,0

– 2,5

– 2,0

– 1,5

COM aprilie 2008

– 3,8

– 2,0

– 2,5

– 2,6

n.a.

PC noiembrie 2006

– 3,9

– 3,4

– 3,1

– 2,9

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PC martie 2008

– 1,1

0,2

– 0,2

0,3

0,8

COM aprilie 2008

– 1,1

0,6

0,2

0,1

n.a.

PC noiembrie 2006

– 1,5

– 1,0

– 0,7

– 0,6

n.a.

Sold ajustat ciclic (6)

(% din PIB)

PC martie 2008

– 4,0

– 2,4

– 2,8

– 1,9

– 1,1

COM aprilie 2008

– 4,0

– 2,5

– 2,7

– 2,3

n.a.

PC noiembrie 2006

– 4,1

– 3,6

– 3,2

– 3,0

n.a.

Sold structural (8)

(% din PIB)

PC martie 2008

– 4,0

– 2,4

– 2,8

– 1,9

– 1,1

COM aprilie 2008

– 4,0

– 2,5

– 2,7

– 2,3

n.a.

PC noiembrie 2006

– 4,1

– 3,6

– 3,2

– 3,0

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

PC martie 2008

47,6

44,9

44,2

43,3

42,3

COM aprilie 2008

47,6

45,2

44,5

44,1

n.a.

PC noiembrie 2006

48,9

50,0

50,3

50,2

n.a.

Programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din primăvara anului 2008 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face trimitere în prezentul text sunt disponibile la adresa:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  În contextul formării unui nou guvern în noiembrie, după alegerile generale din octombrie, actualizarea a fost prezentată la 16 săptămâni de la termenul de 1 decembrie prevăzut în codul de conduită.

(3)  Evaluarea ține seama în special de previziunile din primăvara anului 2008 ale serviciilor Comisiei, precum și de evaluarea de către Comisie a raportului din octombrie 2007 privind punerea în aplicare a programului național de reformă.

(4)  Cea mai cuprinzătoare și mai specializată tentativă de reformă în materie de cheltuieli de până acum, propusă în 2003 și vizând reducerea cheltuielilor publice destinate protecției sociale, administrației publice și ajutoarelor de stat. Printre altele, planul Hausner a înlocuit indexarea anuală cu indexarea aplicată o dată la trei ani sau după ce inflația cumulată depășește 5 % (dacă acest lucru are loc înainte).

(5)  JO C 72, 29.3.2007, p. 13.

(6)  Deviațiile PIB și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(7)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 5,2 %, 5,9 %, 6,0 % și, respectiv, 6,2 % în perioada 2006-2009.

(8)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile one-off și alte măsuri temporare. Cea mai recentă actualizare a programului și în previziunile din toamnă ale serviciilor Comisiei nu includ măsuri one-off și alte măsuri temporare.

Sursa:

Programul de convergență (PC); previziunile economice ale serviciilor Comisiei din primăvara anului 2008 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 19.7.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 182/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 182/10

---

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(2008/C 182/03)

| Data adoptării deciziei | 4.4.2007 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | N 591/03 |
| Stat membru | Italia |
| Regiune | Lazio |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Legge regionale 28 ottobre 2002 n. 35 «Riconoscimento ed incentivazione dei mercati delle qualità» |
| Temei juridic | Legge regionale 28 ottobre 2002 n. 35 «Riconoscimento ed incentivazione dei mercati delle qualità» |
| Tipul măsurii | Sistem de ajutoare |
| Obiectiv | Investițiile legate de comercializarea produselor agricole și asistența tehnică destinată creșterii calității produselor agricole |
| Forma ajutorului | Subvenție directă |
| Buget | 513 358,16 EUR pe an |
| Intensitate | Maxim 40 % |
| Durată | 2 ani |
| Sectoare economice | Agricultură |
| Denumirea și adresa autorității finanțatoare | Regione Lazio |
| Via Cristoforo Colombo, 212 |
| I-00147 Roma |

Data adoptării deciziei

4.4.2007

Ajutor nr.

N 591/03

Stat membru

Italia

Regiune

Lazio

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Legge regionale 28 ottobre 2002 n. 35 «Riconoscimento ed incentivazione dei mercati delle qualità»

Temei juridic

Legge regionale 28 ottobre 2002 n. 35 «Riconoscimento ed incentivazione dei mercati delle qualità»

Tipul măsurii

Sistem de ajutoare

Obiectiv

Investițiile legate de comercializarea produselor agricole și asistența tehnică destinată creșterii calității produselor agricole

Forma ajutorului

Subvenție directă

Buget

513 358,16 EUR pe an

Intensitate

Maxim 40 %

Durată

2 ani

Sectoare economice

Agricultură

Denumirea și adresa autorității finanțatoare

Regione Lazio

Via Cristoforo Colombo, 212

I-00147 Roma

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 5.12.2007 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | N 403/06 |
| Stat membru | Germania |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Bürgschaftsprogramm zur Beschleunigung des Verkaufs landwirtschaftlicher Flächen nach dem EALG |
| Temei juridic | Entschädigungs- und Ausgleichsleistungsgesetz (EALG) |
| Tipul măsurii | Sistem de ajutoare |
| Obiectiv | Investiție |
| Forma ajutorului | Garanție |
| Buget | Nedeterminat |
| Intensitate | 1,389 % |
| Durată | Sfârșitul programului de transfer al terenurilor |
| Sectoare economice | Agricultura |
| Denumirea și adresa autorității finanțatoare | BVVG |
| Bodenverwertungs- und –verwaltungs GmbH |
| Schönhauser Allee 120 |
| D-10437 Berlin |

Data adoptării deciziei

5.12.2007

Ajutor nr.

N 403/06

Stat membru

Germania

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Bürgschaftsprogramm zur Beschleunigung des Verkaufs landwirtschaftlicher Flächen nach dem EALG

Temei juridic

Entschädigungs- und Ausgleichsleistungsgesetz (EALG)

Tipul măsurii

Sistem de ajutoare

Obiectiv

Investiție

Forma ajutorului

Garanție

Buget

Nedeterminat

Intensitate

1,389 %

Durată

Sfârșitul programului de transfer al terenurilor

Sectoare economice

Agricultura

Denumirea și adresa autorității finanțatoare

BVVG

Bodenverwertungs- und –verwaltungs GmbH

Schönhauser Allee 120

D-10437 Berlin

Alte informaţii

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 14.11.2007 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | N 414/07 |
| Stat membru | Grecia |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Κανονισμός Κρατικών Οικονομικών Ενισχύσεων |
| Temei juridic | Σχέδιο διϋπουργικής απόφασης |
| Tipul măsurii | Sistem de ajutoare |
| Obiectiv | Condiții meteorologice nefavorabile; dezastre naturale |
| Forma ajutorului | Subvenții |
| Buget | 170 000 000 EUR |
| Intensitate | Până la 80 % |
| Durată | Până la sfârșitul anului 2013 |
| Sectoare economice | Agricultură |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | ΕΛ.Γ.Α. |
| Μεσογείων 45 |
| GR-11510 Αθήνα |

Data adoptării deciziei

14.11.2007

Ajutor nr.

N 414/07

Stat membru

Grecia

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Κανονισμός Κρατικών Οικονομικών Ενισχύσεων

Temei juridic

Σχέδιο διϋπουργικής απόφασης

Tipul măsurii

Sistem de ajutoare

Obiectiv

Condiții meteorologice nefavorabile; dezastre naturale

Forma ajutorului

Subvenții

Buget

170 000 000 EUR

Intensitate

Până la 80 %

Durată

Până la sfârșitul anului 2013

Sectoare economice

Agricultură

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

ΕΛ.Γ.Α.

Μεσογείων 45

GR-11510 Αθήνα

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 17.10.2007 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | N 554/07 |
| Stat membru | Bulgaria |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Държавна помощ за компенсиране на загуби, понесени от селскостопанските производители в напълно опустошени райони вследствие на природни бедствия или неблагоприятни климатични условия |
| Temei juridic | 1. | Agricultural Producers Support Act, art. 12, par. 1, p. 2 and par. 2, p. 1, item „а“, SG 58/1998 |

Data adoptării deciziei

17.10.2007

Ajutor nr.

N 554/07

Stat membru

Bulgaria

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Държавна помощ за компенсиране на загуби, понесени от селскостопанските производители в напълно опустошени райони вследствие на природни бедствия или неблагоприятни климатични условия

Temei juridic

1.

Agricultural Producers Support Act, art. 12, par. 1, p. 2 and par. 2, p. 1, item „а“, SG 58/1998

| 2. | Instructions on the granting of state aid for compensation of losses incurred by agricultural producers for totally devastated areas as a result of natural disasters or adverse weather conditions |
| --- | --- |

2.

Instructions on the granting of state aid for compensation of losses incurred by agricultural producers for totally devastated areas as a result of natural disasters or adverse weather conditions

Tipul măsurii

Sistem de ajutoare

Obiectiv

Ajutoare pentru compensarea pierderilor provocate de dezastre naturale și de fenomene meteorologice nefavorabile

Forma ajutorului

Subvenție directă

Buget

Bugetul anual totalizează 200 000 000 BGN (aproximativ 102 259 944,78 EUR), iar bugetul total este de 600 000 000 BGN (aproximativ 306 779 834,34 EUR)

Intensitate

Până la 80 %

Durată

De la data aprobării de către Comisie până la 1.11.2010

Sectoare economice

Sectorul agricol

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

| Държавен фонд „Земеделие“ |
| --- |
| Цар Освободител 136 |
| BG-1618 София |

Държавен фонд „Земеделие“

Цар Освободител 136

BG-1618 София

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 19.7.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 182/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 182/13

---

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(2008/C 182/04)

| Data adoptării deciziei | 5.12.2007 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | NN 40/A/05 |
| Stat membru | Italia |
| Regiune | — |
| Titlu | Misure urgenti nel settore agroalimentare, legge n. 71/2005, articolo 1, commi 1, 1bis, 1ter e 3ter, e legge n. 231/2005, articolo 1, commi 1-4 |
| Temei juridic | Legge n. 71/2005, articolo 1, commi 1, 1bis, 1ter e 3ter

  Legge n. 231/2005, articolo 1, commi 1-4 |
| Tipul măsurii | Sistem de ajutoare |
| Obiectiv | Compensări ale pierderilor de venituri ca urmare a crizei de pe piețele agricole din 2005. Ajutoare de minimis.
  Compensarea daunelor înregistrate în producția agricolă ca urmare a condițiilor meteorologice nefavorabile (ajutor NN 54/A/04) |
| Forma ajutorului | Subvenție directă |
| Buget | — | 109 milioane EUR pentru compensarea crizele de pe piețe, |

Data adoptării deciziei

5.12.2007

Ajutor nr.

NN 40/A/05

Stat membru

Italia

Regiune

—

Titlu

Misure urgenti nel settore agroalimentare, legge n. 71/2005, articolo 1, commi 1, 1bis, 1ter e 3ter, e legge n. 231/2005, articolo 1, commi 1-4

Temei juridic

Legge n. 71/2005, articolo 1, commi 1, 1bis, 1ter e 3ter

Legge n. 231/2005, articolo 1, commi 1-4

Tipul măsurii

Sistem de ajutoare

Obiectiv

Compensări ale pierderilor de venituri ca urmare a crizei de pe piețele agricole din 2005. Ajutoare de minimis.

Compensarea daunelor înregistrate în producția agricolă ca urmare a condițiilor meteorologice nefavorabile (ajutor NN 54/A/04)

Forma ajutorului

Subvenție directă

Buget

—

109 milioane EUR pentru compensarea crizele de pe piețe,

| — | 120 milioane EUR pentru compensarea daunelor înregistrate în producția agricolă ca urmare a condițiilor meteorologice nefavorabile (ajutor NN 54/A/04) |
| --- | --- |

—

120 milioane EUR pentru compensarea daunelor înregistrate în producția agricolă ca urmare a condițiilor meteorologice nefavorabile (ajutor NN 54/A/04)

Intensitate

Variabilă, în funcție de măsuri

Durată

Până la finalizarea plăților

Sectoare economice

Agricultură

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

| Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| --- |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 10.10.2007 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | N 163/07 |
| Stat membru | Irlanda |
| Regiune | — |
| Titlul (și/sau numele beneficiarului) | Scheme of Investment Aid for the Development of the Commercial Horticulture Sector 2007-2013 |
| Temei juridic | National Development Plan 2007-2013 |
| Tipul măsurii | Sistem de ajutoare |
| Obiectiv | Dezvoltarea sectorului horticol prin acordarea de ajutoare pentru investiții în instalații și echipamente specializate în horticultura comercială |
| Forma ajutorului | Subvenție directă |
| Buget | 49 milioane EUR |
| Intensitate | 40 %
  50 % pentru tinerii agricultori |
| Durată | De la data primirii scrisorii Comisiei până la 31 decembrie 2013 |
| Sectoare economice | Cod NACE
  A001 — Agricultură, vânătoare și servicii conexe |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | Department of Agriculture and Food |
| Agriculture House |
| Kildare Street |
| Dublin 2 |
| Ireland |

Data adoptării deciziei

10.10.2007

Ajutor nr.

N 163/07

Stat membru

Irlanda

Regiune

—

Titlul (și/sau numele beneficiarului)

Scheme of Investment Aid for the Development of the Commercial Horticulture Sector 2007-2013

Temei juridic

National Development Plan 2007-2013

Tipul măsurii

Sistem de ajutoare

Obiectiv

Dezvoltarea sectorului horticol prin acordarea de ajutoare pentru investiții în instalații și echipamente specializate în horticultura comercială

Forma ajutorului

Subvenție directă

Buget

49 milioane EUR

Intensitate

40 %

50 % pentru tinerii agricultori

Durată

De la data primirii scrisorii Comisiei până la 31 decembrie 2013

Sectoare economice

Cod NACE

A001 — Agricultură, vânătoare și servicii conexe

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

Department of Agriculture and Food

Agriculture House

Kildare Street

Dublin 2

Ireland

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 19.7.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 182/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 182/15

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5182 — Shell/BP/AFS/Globefuel)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 182/05)

La data 11 iulie 2008 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32008M5182. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32008M5182. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 19.7.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 182/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 182/15

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5134 — Spar/Plus Hungary)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 182/06)

La data 25 iunie 2008 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în germană și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32008M5134. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32008M5134. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 19.7.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 182/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 182/16

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

18 iulie 2008

(2008/C 182/07)

1 euro=

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,5816 |
| JPY | yen japonez | 169,03 |
| DKK | coroana daneză | 7,4599 |
| GBP | lira sterlină | 0,79315 |
| SEK | coroana suedeză | 9,4496 |
| CHF | franc elvețian | 1,6207 |
| ISK | coroana islandeză | 125,16 |
| NOK | coroana norvegiană | 8,0590 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 23,063 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 228,16 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7030 |
| PLN | zlot polonez | 3,2188 |
| RON | leu românesc nou | 3,5528 |
| SKK | coroana slovacă | 30,335 |
| TRY | lira turcească | 1,8795 |
| AUD | dolar australian | 1,6288 |
| CAD | dolar canadian | 1,5901 |
| HKD | dolar Hong Kong | 12,3335 |
| NZD | dolar neozeelandez | 2,0719 |
| SGD | dolar Singapore | 2,1432 |
| KRW | won sud-coreean | 1 603,74 |
| ZAR | rand sud-african | 11,9170 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 10,7816 |
| HRK | kuna croată | 7,2231 |
| IDR | rupia indoneziană | 14 468,48 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 5,1315 |
| PHP | peso Filipine | 70,025 |
| RUB | rubla rusească | 36,7559 |
| THB | baht thailandez | 52,711 |
| BRL | real brazilian | 2,5179 |
| MXN | peso mexican | 16,1469 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,5816

JPY

yen japonez

169,03

DKK

coroana daneză

7,4599

GBP

lira sterlină

0,79315

SEK

coroana suedeză

9,4496

CHF

franc elvețian

1,6207

ISK

coroana islandeză

125,16

NOK

coroana norvegiană

8,0590

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

23,063

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

228,16

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7030

PLN

zlot polonez

3,2188

RON

leu românesc nou

3,5528

SKK

coroana slovacă

30,335

TRY

lira turcească

1,8795

AUD

dolar australian

1,6288

CAD

dolar canadian

1,5901

HKD

dolar Hong Kong

12,3335

NZD

dolar neozeelandez

2,0719

SGD

dolar Singapore

2,1432

KRW

won sud-coreean

1 603,74

ZAR

rand sud-african

11,9170

CNY

yuan renminbi chinezesc

10,7816

HRK

kuna croată

7,2231

IDR

rupia indoneziană

14 468,48

MYR

ringgit Malaiezia

5,1315

PHP

peso Filipine

70,025

RUB

rubla rusească

36,7559

THB

baht thailandez

52,711

BRL

real brazilian

2,5179

MXN

peso mexican

16,1469

---

(1)

Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 19.7.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 182/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 182/17

---

Comunicare privind aplicarea și evoluția viitoare ale legislației comunitare referitoare la emisiile vehiculelor utilitare ușoare și la accesul la informațiile privind reparația și întreținerea (Euro 5 și 6)

(2008/C 182/08)

| 1. | Prezenta comunicare descrie contextul general al Regulamentului (CE) nr. 715/2007 (Euro 5 și 6) și legislația de punere în aplicare a acestuia. Prezentul regulament stabilește condițiile referitoare la omologarea de tip a vehiculelor utilitare ușoare cu privire la emisii și la accesul la informațiile privind reparația și întreținerea vehiculelor. Cerințele tehnice se pun în aplicare în două etape: limitele de emisii Euro 5 intră în vigoare de la 1 septembrie 2009 și limitele de emisii Euro 6 de la 1 septembrie 2014. |
| --- | --- |

1.

Prezenta comunicare descrie contextul general al Regulamentului (CE) nr. 715/2007 (Euro 5 și 6) și legislația de punere în aplicare a acestuia. Prezentul regulament stabilește condițiile referitoare la omologarea de tip a vehiculelor utilitare ușoare cu privire la emisii și la accesul la informațiile privind reparația și întreținerea vehiculelor. Cerințele tehnice se pun în aplicare în două etape: limitele de emisii Euro 5 intră în vigoare de la 1 septembrie 2009 și limitele de emisii Euro 6 de la 1 septembrie 2014.

| 2. | Scopul acestei comunicări este să definească intențiile Comisiei cu privire la această legislație. Regulamentul și măsurile de punere în aplicare a acestuia includ dispoziții tehnice detaliate necesare pentru punerea în practică a principalelor cerințe. Totuși, Comisia consideră că, în multe domenii, legislația va trebui revizuită în continuare. |
| --- | --- |

2.

Scopul acestei comunicări este să definească intențiile Comisiei cu privire la această legislație. Regulamentul și măsurile de punere în aplicare a acestuia includ dispoziții tehnice detaliate necesare pentru punerea în practică a principalelor cerințe. Totuși, Comisia consideră că, în multe domenii, legislația va trebui revizuită în continuare.

| 3. | Regulamentul actual conține un ansamblu de cerințe necesare omologării de tip pentru vehiculele corespunzătoare specificației Euro 5 inițiale. În viitor, Comisia intenționează să îmbunătățească în continuare cerințele relevante care se aplică fie la jumătatea perioadei corespunzătoare normei Euro 5, fie la intrarea în vigoare a normei Euro 6. Domeniile care ar trebui să facă obiectul unei revizuiri suplimentare sunt discutate în prezenta comunicare. |
| --- | --- |

3.

Regulamentul actual conține un ansamblu de cerințe necesare omologării de tip pentru vehiculele corespunzătoare specificației Euro 5 inițiale. În viitor, Comisia intenționează să îmbunătățească în continuare cerințele relevante care se aplică fie la jumătatea perioadei corespunzătoare normei Euro 5, fie la intrarea în vigoare a normei Euro 6. Domeniile care ar trebui să facă obiectul unei revizuiri suplimentare sunt discutate în prezenta comunicare.

Proceduri de încercare pentru masa particulelor și numărul de particule

| 4. | Procedurile de încercare revizuite necesare pentru măsurarea masei particulelor și a numărului de particule sunt finalizate în prezent în scopul includerii acestora în Regulamentul nr. 83 CEE-ONU. În momentul finalizării acestor proceduri de încercare va fi necesară o actualizare a legislației de punere în aplicare a normelor Euro 5 și Euro 6. |
| --- | --- |

4.

Procedurile de încercare revizuite necesare pentru măsurarea masei particulelor și a numărului de particule sunt finalizate în prezent în scopul includerii acestora în Regulamentul nr. 83 CEE-ONU. În momentul finalizării acestor proceduri de încercare va fi necesară o actualizare a legislației de punere în aplicare a normelor Euro 5 și Euro 6.

Limitele de emisie ale numărului de particule pentru vehiculele cu motoare cu aprindere prin scânteie

| 5. | Regulamentul (CE) nr. 715/2007 autorizează Comisia să introducă limite de emisie ale numărului de particule pentru vehicule alimentate cu benzină. În momentul elaborării legislației de punere în aplicare, s-a stabilit că, înainte de stabilirea unor norme, ar fi oportună obținerea de informații suplimentare privind emisiile acestor vehicule. Prin urmare, nu a fost stabilită o valoare limită pentru vehiculele Euro 5. În Regulamentul (CE) nr. 715/2007 se cere ca o valoare limită să fie fixată cel târziu în cursul fazei Euro 6. În consecință, Comisia intenționează să revizuiască emisiile de particule ale vehiculelor cu aprindere prin scânteie și să propună, înainte de intrarea în vigoare a cerințelor Euro 6, o limită a numărului de particule pentru vehiculele corespunzătoare specificației Euro 6. |
| --- | --- |

5.

Regulamentul (CE) nr. 715/2007 autorizează Comisia să introducă limite de emisie ale numărului de particule pentru vehicule alimentate cu benzină. În momentul elaborării legislației de punere în aplicare, s-a stabilit că, înainte de stabilirea unor norme, ar fi oportună obținerea de informații suplimentare privind emisiile acestor vehicule. Prin urmare, nu a fost stabilită o valoare limită pentru vehiculele Euro 5. În Regulamentul (CE) nr. 715/2007 se cere ca o valoare limită să fie fixată cel târziu în cursul fazei Euro 6. În consecință, Comisia intenționează să revizuiască emisiile de particule ale vehiculelor cu aprindere prin scânteie și să propună, înainte de intrarea în vigoare a cerințelor Euro 6, o limită a numărului de particule pentru vehiculele corespunzătoare specificației Euro 6.

Carburanți de referință

| 6. | Versiunea inițială a legislației de punere în aplicare nu conține nicio specificație de carburant de referință pentru etanol (E75), care este destinat vehiculelor cu carburant flex pentru încercarea privind emisiile la temperatură joasă (încercarea de tip 6). Comisia intenționează să finalizeze în curând specificația carburantului de referință pentru etanol (E75) pentru încercarea privind emisiile la temperatură joasă. Acest proces ar trebui încheiat înainte de datele stabilite în articolul 10 alineatul (6) din regulamentul (CE) nr. 715/2007, întrucât vehiculele Euro 5 cu carburanți flex omologate după aceste date vor fi supuse încercării la temperatură joasă în vederea omologării de tip. |
| --- | --- |

6.

Versiunea inițială a legislației de punere în aplicare nu conține nicio specificație de carburant de referință pentru etanol (E75), care este destinat vehiculelor cu carburant flex pentru încercarea privind emisiile la temperatură joasă (încercarea de tip 6). Comisia intenționează să finalizeze în curând specificația carburantului de referință pentru etanol (E75) pentru încercarea privind emisiile la temperatură joasă. Acest proces ar trebui încheiat înainte de datele stabilite în articolul 10 alineatul (6) din regulamentul (CE) nr. 715/2007, întrucât vehiculele Euro 5 cu carburanți flex omologate după aceste date vor fi supuse încercării la temperatură joasă în vederea omologării de tip.

Încercările privind emisiile la temperatură joasă

| 7. | Regulamentul (CE) nr. 715/2007 invită Comisia să revizuiască limitele de emisii stabilite pentru vehiculele alimentate cu benzină pe baza încercării la temperatură joasă la – 7 °C, întrucât actualele limite de emisii, preluate din normele Euro 3 și Euro 4, nu mai sunt adecvate pentru vehiculele care respectă normele de emisii Euro 5 și Euro 6. |
| --- | --- |

7.

Regulamentul (CE) nr. 715/2007 invită Comisia să revizuiască limitele de emisii stabilite pentru vehiculele alimentate cu benzină pe baza încercării la temperatură joasă la – 7 °C, întrucât actualele limite de emisii, preluate din normele Euro 3 și Euro 4, nu mai sunt adecvate pentru vehiculele care respectă normele de emisii Euro 5 și Euro 6.

| 8. | De asemenea, este prevăzută revizuirea cerințelor impuse producătorilor privind informațiile pe care trebuie să le transmită autorităților de omologare de tip, referitor la performanțele vehiculelor alimentate cu motorină. Aceasta se datorează riscului de emisii puternice de NOx la temperaturi joase în cazul vehiculelor alimentate cu motorină echipate cu sisteme de recirculare a gazelor de eșapament (EGR) și posttratare a NOx. Această revizuire ar trebui să evalueze eventualitatea extinderii aplicării încercării privind emisiile la temperatură joasă la vehiculele Euro 6 alimentate cu motorină, cât și eventualitatea introducerii în viitor a unei valori limită. |
| --- | --- |

8.

De asemenea, este prevăzută revizuirea cerințelor impuse producătorilor privind informațiile pe care trebuie să le transmită autorităților de omologare de tip, referitor la performanțele vehiculelor alimentate cu motorină. Aceasta se datorează riscului de emisii puternice de NOx la temperaturi joase în cazul vehiculelor alimentate cu motorină echipate cu sisteme de recirculare a gazelor de eșapament (EGR) și posttratare a NOx. Această revizuire ar trebui să evalueze eventualitatea extinderii aplicării încercării privind emisiile la temperatură joasă la vehiculele Euro 6 alimentate cu motorină, cât și eventualitatea introducerii în viitor a unei valori limită.

Emisiile evaporative

| 9. | În urma introducerii pe scară largă a biocarburanților, Comisia intenționează să revizuiască procedurile de testare privind emisiile evaporative. Această revizuire ar trebui să evalueze eventualitatea unei armonizări globale mai extinse prin alinierea procedurii de testare europene la cea utilizată în Statele Unite. Ca urmare a acestui fapt, ar putea fi luată în considerare introducerea cerințelor în materie de conformitate în circulație sau de durabilitate în vederea controlării efectelor utilizării pe termen lung a carburanților care conțin etanol asupra emisiilor evaporative. |
| --- | --- |

9.

În urma introducerii pe scară largă a biocarburanților, Comisia intenționează să revizuiască procedurile de testare privind emisiile evaporative. Această revizuire ar trebui să evalueze eventualitatea unei armonizări globale mai extinse prin alinierea procedurii de testare europene la cea utilizată în Statele Unite. Ca urmare a acestui fapt, ar putea fi luată în considerare introducerea cerințelor în materie de conformitate în circulație sau de durabilitate în vederea controlării efectelor utilizării pe termen lung a carburanților care conțin etanol asupra emisiilor evaporative.

Procedura de testare a emisiilor

| 10. | Emisiile și consumul de carburant ale vehiculelor utilitare ușoare sunt măsurate prin intermediul unei proceduri de testare standardizată, bazată pe așa-numitul nou ciclu european de conducere (NEDC). Regulamentul (CE) nr. 715/2007 invită Comisia să revizuiască acest punct și propune schimbări în cazul în care procedurile nu mai sunt adecvate sau nu mai reflectă emisiile mondiale reale. Comisia consideră că procedura trebuie actualizată și, prin urmare, intenționează să revizuiască ciclul de încercare pentru ca acesta să reflecte în mod corespunzător emisiile generate de circulația rutieră reală. Această revizuire poate contribui la discuțiile CEE-ONU privind elaborarea unui ciclu de încercare armonizat la nivel global pentru vehiculele utilitare ușoare; totuși, acesta nu depinde de progresele realizate la nivelul CEE-ONU. De asemenea, ar putea fi luată în considerare introducerea unei cerințe privind emisiile în afara ciclului pentru a suplimenta procedura de încercare standardizată. |
| --- | --- |

10.

Emisiile și consumul de carburant ale vehiculelor utilitare ușoare sunt măsurate prin intermediul unei proceduri de testare standardizată, bazată pe așa-numitul nou ciclu european de conducere (NEDC). Regulamentul (CE) nr. 715/2007 invită Comisia să revizuiască acest punct și propune schimbări în cazul în care procedurile nu mai sunt adecvate sau nu mai reflectă emisiile mondiale reale. Comisia consideră că procedura trebuie actualizată și, prin urmare, intenționează să revizuiască ciclul de încercare pentru ca acesta să reflecte în mod corespunzător emisiile generate de circulația rutieră reală. Această revizuire poate contribui la discuțiile CEE-ONU privind elaborarea unui ciclu de încercare armonizat la nivel global pentru vehiculele utilitare ușoare; totuși, acesta nu depinde de progresele realizate la nivelul CEE-ONU. De asemenea, ar putea fi luată în considerare introducerea unei cerințe privind emisiile în afara ciclului pentru a suplimenta procedura de încercare standardizată.

Limitele masei de referință pentru vehiculele utilitare ușoare

| 11. | Legislația Euro 5 și 6 a precizat și simplificat delimitarea între legislațiile privind emisiile vehiculelor utilitare ușoare și a vehiculelor utilitare grele. Legislația se bazează în prezent pe masa de referință: astfel, toate vehiculele de mai puțin de 2 610 kg sunt considerate vehicule utilitare ușoare. Această masă de referință se bazează pe limitele actuale ale încercării de laborator privind emisiile. Comisia consideră că această limită a masei ar putea fi prea mică și că ar trebui revizuită. Având în vedere masele actuale ale vehiculelor, o limită mai ridicată a masei de referință ar putea fi necesară în legislația viitoare. |
| --- | --- |

11.

Legislația Euro 5 și 6 a precizat și simplificat delimitarea între legislațiile privind emisiile vehiculelor utilitare ușoare și a vehiculelor utilitare grele. Legislația se bazează în prezent pe masa de referință: astfel, toate vehiculele de mai puțin de 2 610 kg sunt considerate vehicule utilitare ușoare. Această masă de referință se bazează pe limitele actuale ale încercării de laborator privind emisiile. Comisia consideră că această limită a masei ar putea fi prea mică și că ar trebui revizuită. Având în vedere masele actuale ale vehiculelor, o limită mai ridicată a masei de referință ar putea fi necesară în legislația viitoare.

Standarde de emisie independente de masă

| 12. | Regulamentul (CE) nr. 715/2007 prevede că, odată cu viitoarele limite de emisii, ar trebui luată în considerație și posibilitatea introducerii standardelor de emisie independente de masă. Aceasta este abordarea adoptată în prezent de legislația SUA și ar implica suprimarea actualei categorii de vehicule N1, clasele I, II și III, creată exclusiv în cadrul legislației privind emisiile și adoptată recent în cadrul legislației privind instalațiile mobile de climatizare. În acest stadiu, o astfel de abordare a limitelor de emisie independente de masă pare foarte fezabilă în cazul vehiculelor alimentate cu benzină, având în vedere natura sistemului de control al emisiilor. În ceea ce privește vehiculele alimentate cu motorină, introducerea posttratării pentru NOx va garanta un control mai strict al gazelor de eșapament și va elimina motivul inițial al unei reglementări mai drastice a emisiilor vehiculelor mai grele. Înaintea introducerii oricărei astfel de propuneri, Comisia ar trebui să revizuiască fezabilitatea și raportul calitate-preț ale unei asemenea abordări. |
| --- | --- |

12.

Regulamentul (CE) nr. 715/2007 prevede că, odată cu viitoarele limite de emisii, ar trebui luată în considerație și posibilitatea introducerii standardelor de emisie independente de masă. Aceasta este abordarea adoptată în prezent de legislația SUA și ar implica suprimarea actualei categorii de vehicule N1, clasele I, II și III, creată exclusiv în cadrul legislației privind emisiile și adoptată recent în cadrul legislației privind instalațiile mobile de climatizare. În acest stadiu, o astfel de abordare a limitelor de emisie independente de masă pare foarte fezabilă în cazul vehiculelor alimentate cu benzină, având în vedere natura sistemului de control al emisiilor. În ceea ce privește vehiculele alimentate cu motorină, introducerea posttratării pentru NOx va garanta un control mai strict al gazelor de eșapament și va elimina motivul inițial al unei reglementări mai drastice a emisiilor vehiculelor mai grele. Înaintea introducerii oricărei astfel de propuneri, Comisia ar trebui să revizuiască fezabilitatea și raportul calitate-preț ale unei asemenea abordări.

Calculul emisiilor de CO2 vizând toate gazele cu efect de seră

| 13. | Regulamentul (CE) nr. 715/2007 prevede ca Comisia să reexamineze modul de calculare al emisiilor de CO2 ale vehiculelor prin includerea altor gaze cu efect de seră, cum ar fi emisiile de metan. O astfel de modificare nu ar trebui să aibă decât un impact foarte limitat asupra cifrelor referitoare la emisii în cazul majorității vehiculelor alimentate cu benzină și motorină, însă ar putea să aibă o influență ceva mai mare în cazul vehiculelor alimentate cu gaz. Datorită numărului redus de vehicule în cauză, o astfel de modificare ar putea să nu reprezinte o prioritate pentru moment. Prin urmare, Comisia ar putea examina dacă este necesară o abordare bazată pe un număr mai mare de gaze cu efect de seră. |
| --- | --- |

13.

Regulamentul (CE) nr. 715/2007 prevede ca Comisia să reexamineze modul de calculare al emisiilor de CO2 ale vehiculelor prin includerea altor gaze cu efect de seră, cum ar fi emisiile de metan. O astfel de modificare nu ar trebui să aibă decât un impact foarte limitat asupra cifrelor referitoare la emisii în cazul majorității vehiculelor alimentate cu benzină și motorină, însă ar putea să aibă o influență ceva mai mare în cazul vehiculelor alimentate cu gaz. Datorită numărului redus de vehicule în cauză, o astfel de modificare ar putea să nu reprezinte o prioritate pentru moment. Prin urmare, Comisia ar putea examina dacă este necesară o abordare bazată pe un număr mai mare de gaze cu efect de seră.

Cerințe de durabilitate — factori de deteriorare în cazul vehiculelor Euro 6 alimentate cu motorină

| 14. | Legislația de punere în aplicare prevede numai factori de deteriorare atribuiți vehiculelor Euro 5 alimentate cu motorină. Niciun factor nu a fost stabilit pentru vehiculele Euro 6 alimentate cu motorină din cauza lipsei de date privind caracteristicile de durabilitate ale viitoarelor motoare diesel și ale sistemelor de posttratare a gazelor de eșapament. În vederea introducerii factorilor de deteriorare atribuiți vehiculelor Euro 6 alimentate cu motorină, Comisia va trebui să reexamineze durabilitatea vehiculelor alimentate cu motorină care respectă limitele de emisie Euro 6. |
| --- | --- |

14.

Legislația de punere în aplicare prevede numai factori de deteriorare atribuiți vehiculelor Euro 5 alimentate cu motorină. Niciun factor nu a fost stabilit pentru vehiculele Euro 6 alimentate cu motorină din cauza lipsei de date privind caracteristicile de durabilitate ale viitoarelor motoare diesel și ale sistemelor de posttratare a gazelor de eșapament. În vederea introducerii factorilor de deteriorare atribuiți vehiculelor Euro 6 alimentate cu motorină, Comisia va trebui să reexamineze durabilitatea vehiculelor alimentate cu motorină care respectă limitele de emisie Euro 6.

Omologarea de tip a dispozitivelor de schimb pentru controlul poluării

| 15. | Comisia intenționează să reexamineze cerințele privind omologarea de tip a dispozitivelor de schimb pentru controlul poluării pentru a ține cont de cerințele revizuite privind OBD, cât și de introducerea unor noi tehnologii pentru controlul poluării. În plus, cerințele de durabilitate în cazul înlocuirii dispozitivelor cu regenerare periodică ar putea necesita o revizuire. |
| --- | --- |

15.

Comisia intenționează să reexamineze cerințele privind omologarea de tip a dispozitivelor de schimb pentru controlul poluării pentru a ține cont de cerințele revizuite privind OBD, cât și de introducerea unor noi tehnologii pentru controlul poluării. În plus, cerințele de durabilitate în cazul înlocuirii dispozitivelor cu regenerare periodică ar putea necesita o revizuire.

Diagnosticarea la bord (OBD)

| 16. | Legislația de punere în aplicare nu include nicio valoare limită OBD pentru vehiculele Euro 6, cu excepția valorilor provizorii destinate introducerii anticipate a vehiculelor Euro 6 alimentate cu motorină. Valorile limită complete pentru Euro 6 vor trebui confirmate de către Comisie înainte ca vehiculele din această categorie să poată fi omologate. |
| --- | --- |

16.

Legislația de punere în aplicare nu include nicio valoare limită OBD pentru vehiculele Euro 6, cu excepția valorilor provizorii destinate introducerii anticipate a vehiculelor Euro 6 alimentate cu motorină. Valorile limită complete pentru Euro 6 vor trebui confirmate de către Comisie înainte ca vehiculele din această categorie să poată fi omologate.

| 17. | O propunere inițială din partea Comisiei pentru valori limită OBD Euro 6 este prezentată în tabelul 1. Acest tabel prezintă valorile limită care, după aprecierea Comisiei, ar trebui introduse pentru vehiculele Euro 6. |
| --- | --- |

17.

O propunere inițială din partea Comisiei pentru valori limită OBD Euro 6 este prezentată în tabelul 1. Acest tabel prezintă valorile limită care, după aprecierea Comisiei, ar trebui introduse pentru vehiculele Euro 6.

| 18. | Aceste valori limită OBD reflectă la nivel global valorile limită aplicate majorității vehiculelor utilitare ușoare în Statele Unite și Canada, unde cea mai mare parte a sistemelor OBD ale vehiculelor sunt conforme cu legislația stabilită de Californian Air Resources Board (CARB). CARB definește valorile limită sub formă de factor multiplicator al valorilor limită ale emisiilor, prin aplicarea unor factori de 1,5 sau 1,75. Cifrele din tabelul 1 au fost calculate pe această bază; totuși, un factor mai mare, și anume 2, a fost aplicat în cazul limitelor de particule, reflectând concentrațiile reduse în gazele de evacuare. CARB autorizează în prezent valori limită OBD atenuate pentru vehiculele alimentate cu motorină, valabile până la finele anului 2012. Valorile limită Euro 6 vor intra în vigoare aproximativ 2 ani mai târziu. |
| --- | --- |

18.

Aceste valori limită OBD reflectă la nivel global valorile limită aplicate majorității vehiculelor utilitare ușoare în Statele Unite și Canada, unde cea mai mare parte a sistemelor OBD ale vehiculelor sunt conforme cu legislația stabilită de Californian Air Resources Board (CARB). CARB definește valorile limită sub formă de factor multiplicator al valorilor limită ale emisiilor, prin aplicarea unor factori de 1,5 sau 1,75. Cifrele din tabelul 1 au fost calculate pe această bază; totuși, un factor mai mare, și anume 2, a fost aplicat în cazul limitelor de particule, reflectând concentrațiile reduse în gazele de evacuare. CARB autorizează în prezent valori limită OBD atenuate pentru vehiculele alimentate cu motorină, valabile până la finele anului 2012. Valorile limită Euro 6 vor intra în vigoare aproximativ 2 ani mai târziu.

| 19. | Industria constructoare de autovehicule a prezentat, pentru valorile limită OBD corespunzătoare fazei Euro 6, propuneri care depășesc valorile limită cu factori situați între 1,9 și 5,5 în cazul vehiculelor alimentate cu benzină și între 2,6 și 5,5 în cazul vehiculelor alimentate cu motorină. |
| --- | --- |

19.

Industria constructoare de autovehicule a prezentat, pentru valorile limită OBD corespunzătoare fazei Euro 6, propuneri care depășesc valorile limită cu factori situați între 1,9 și 5,5 în cazul vehiculelor alimentate cu benzină și între 2,6 și 5,5 în cazul vehiculelor alimentate cu motorină.

| 20. | Comisia consideră că până la faza Euro 6 a limitelor de emisii, cerințele europene în privința OBD nu ar trebui să difere cu mult față de cele din America de Nord. În special, principiile de diagnosticare pentru vehiculele alimentate cu benzină sunt bine cunoscute, fiind puse la punct in SUA, și ar putea fi, prin urmare, ușor de introdus in UE. În plus, studiul unui consultant însărcinat cu reevaluarea valorilor limită OBD a subliniat avantajele, pentru mediul înconjurător și pentru un bun raport calitate-preț, ale unor valori limită OBD mai mici pentru vehiculele alimentate cu benzină. |
| --- | --- |

20.

Comisia consideră că până la faza Euro 6 a limitelor de emisii, cerințele europene în privința OBD nu ar trebui să difere cu mult față de cele din America de Nord. În special, principiile de diagnosticare pentru vehiculele alimentate cu benzină sunt bine cunoscute, fiind puse la punct in SUA, și ar putea fi, prin urmare, ușor de introdus in UE. În plus, studiul unui consultant însărcinat cu reevaluarea valorilor limită OBD a subliniat avantajele, pentru mediul înconjurător și pentru un bun raport calitate-preț, ale unor valori limită OBD mai mici pentru vehiculele alimentate cu benzină.

| 21. | Comisia este conștientă de faptul că valorile limită pentru vehicule alimentate cu motorină sunt ambițioase pe plan tehnologic, în special în privința particulelor. Astfel de valori limită sunt considerate necesare având în vedere că este preferabilă detectarea defectelor parțiale ale dispozitivelor de posttratare, cum ar fi filtrele de particule, care ar putea fi manipulate în cazul în care ar rămâne blocate. În plus, diagnosticările de calitate în cazul tehnologiei diesel sunt esențiale pentru garantarea competitivității acesteia pe termen lung în alte regiuni ale lumii. Adoptarea valorilor limită OBD Euro 6 propuse ar trebui să susțină, în consecință, competitivitatea tehnologiei diesel. |
| --- | --- |

21.

Comisia este conștientă de faptul că valorile limită pentru vehicule alimentate cu motorină sunt ambițioase pe plan tehnologic, în special în privința particulelor. Astfel de valori limită sunt considerate necesare având în vedere că este preferabilă detectarea defectelor parțiale ale dispozitivelor de posttratare, cum ar fi filtrele de particule, care ar putea fi manipulate în cazul în care ar rămâne blocate. În plus, diagnosticările de calitate în cazul tehnologiei diesel sunt esențiale pentru garantarea competitivității acesteia pe termen lung în alte regiuni ale lumii. Adoptarea valorilor limită OBD Euro 6 propuse ar trebui să susțină, în consecință, competitivitatea tehnologiei diesel.

| 22. | Revizuirea de către Comisie a fezabilității valorilor limită OBD Euro 6 ar trebui să se concentreze asupra fezabilității tehnice a valorilor limită propuse pentru vehiculele cu aprindere prin comprimare și a valorilor limită pentru vehiculele cu aprindere prin scânteie. Această revizuire ar trebui să ia în considerație nivelul de dezvoltare al noii tehnologii privind senzorii pentru gazele de eșapament, cum ar fi senzorii de particule, cât și dezvoltarea tehnicilor de sondare și de modelare care permit estimarea nivelului de ancrasare al filtrelor de particule. |
| --- | --- |

22.

Revizuirea de către Comisie a fezabilității valorilor limită OBD Euro 6 ar trebui să se concentreze asupra fezabilității tehnice a valorilor limită propuse pentru vehiculele cu aprindere prin comprimare și a valorilor limită pentru vehiculele cu aprindere prin scânteie. Această revizuire ar trebui să ia în considerație nivelul de dezvoltare al noii tehnologii privind senzorii pentru gazele de eșapament, cum ar fi senzorii de particule, cât și dezvoltarea tehnicilor de sondare și de modelare care permit estimarea nivelului de ancrasare al filtrelor de particule.

| 23. | În plus, Comisia intenționează să revizuiască necesitatea aplicării valorilor limită pentru masa particulelor și pentru numărul particulelor în cazul fazei Euro 6. În acest moment este dificil de estimat dacă valorile limită ale numărului de particule vor putea fi atinse din punct de vedere tehnic. |
| --- | --- |

23.

În plus, Comisia intenționează să revizuiască necesitatea aplicării valorilor limită pentru masa particulelor și pentru numărul particulelor în cazul fazei Euro 6. În acest moment este dificil de estimat dacă valorile limită ale numărului de particule vor putea fi atinse din punct de vedere tehnic.

| 24. | Comisia intenționează să revizuiască valorile limită OBD înainte de 1 septembrie 2010. |
| --- | --- |

24.

Comisia intenționează să revizuiască valorile limită OBD înainte de 1 septembrie 2010.

| 25. | În afară de valorile limită OBD, Comisia intenționează să țină cont de modul de funcționare al cerințelor privind raportul de performanță în circulație OBD. Acest aspect include publicarea de manuale, dacă este cazul, și în special pentru:






  — | a mări și a dezactiva numitorul general și numărătorii și numitorii corespunzători controalelor individuale, precum și |
| --- | --- | --- |

25.

În afară de valorile limită OBD, Comisia intenționează să țină cont de modul de funcționare al cerințelor privind raportul de performanță în circulație OBD. Acest aspect include publicarea de manuale, dacă este cazul, și în special pentru:

—

a mări și a dezactiva numitorul general și numărătorii și numitorii corespunzători controalelor individuale, precum și

| — | pentru încercările statistice care trebuie folosite de producători pentru demonstrarea conformității cu cerințele performanței în circulație. |
| --- | --- |

—

pentru încercările statistice care trebuie folosite de producători pentru demonstrarea conformității cu cerințele performanței în circulație.

| 26. | Comisia va lua în considerație și introducerea unor cerințe armonizate la nivel mondial privind clasificarea disfuncționalităților OBD pe baza aplicării obligatorii a valorilor limită Euro 6. |
| --- | --- |

26.

Comisia va lua în considerație și introducerea unor cerințe armonizate la nivel mondial privind clasificarea disfuncționalităților OBD pe baza aplicării obligatorii a valorilor limită Euro 6.

Tabel

Valori limită OBD Euro 6 propuse

| | Masa de referință
  (MR)
  (kg) | Masa de monoxid de carbon | Masa de hidrocarburi nemetanice | Masa oxizilor de azot | Masa particulelor | Numărul particulelor |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (CO)
  (mg/km) | (NMHC)
  (mg/km) | (NOx)
  (mg/km) | (MP)
  (mg/km) | (P)
  (#/km) |
| Categoria | Clasa | | MAS | MAC | MAS | MAC | MAS | MAC | MAS  (1) | MAC | MAS  (2) | MAC |
| M | — | Toate | 1 500 | 750 | 100 | 140 | 90 | 140 | 9 | 9 | | 1,2 × 1012 |
| N1 | I | MR ≤ 1 305 | 1 500 | 750 | 100 | 140 | 90 | 140 | 9 | 9 | | 1,2 × 1012 |
| II | 1 305 < MR ≤ 1 760 | 2 700 | 940 | 130 | 140 | 110 | 180 | 9 | 9 | | 1,2 × 1012 |
| III | 1 760 < MR | 3 400 | 1100 | 160 | 140 | 120 | 220 | 9 | 9 | | 1,2 × 1012 |
| N2 | — | Toate | 3 400 | 1100 | 160 | 140 | 120 | 220 | 9 | 9 | | 1,2 × 1012 |
| Notă: MAS = motor cu aprindere prin scânteie, MAC = motor cu aprindere prin comprimare. |

Masa de referință

(MR)

(kg)

Masa de monoxid de carbon

Masa de hidrocarburi nemetanice

Masa oxizilor de azot

Masa particulelor

Numărul particulelor

(CO)

(mg/km)

(NMHC)

(mg/km)

(NOx)

(mg/km)

(MP)

(mg/km)

(P)

(#/km)

Categoria

Clasa

MAS

MAC

MAS

MAC

MAS

MAC

MAS  (1)

MAC

MAS  (2)

MAC

M

—

Toate

1 500

750

100

140

90

140

9

9

1,2 × 1012

N1

I

MR ≤ 1 305

1 500

750

100

140

90

140

9

9

1,2 × 1012

II

1 305 < MR ≤ 1 760

2 700

940

130

140

110

180

9

9

1,2 × 1012

III

1 760 < MR

3 400

1100

160

140

120

220

9

9

1,2 × 1012

N2

—

Toate

3 400

1100

160

140

120

220

9

9

1,2 × 1012

Notă: MAS = motor cu aprindere prin scânteie, MAC = motor cu aprindere prin comprimare.

---

(1)  Valorile standard referitoare la masa particulelor la motoarele cu aprindere prin scânteie se aplică numai la vehiculele cu motoare cu injecție directă.

(2)  În Momentul în care se stabilește limita de emisie se ia în calcul valoarea limită × 2.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 19.7.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 182/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 182/21

---

Extras din măsura de lichidare, decisă în conformitate cu articolul 9 din Directiva 2001/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind reorganizarea și lichidarea instituțiilor de credit, referitoare la JSC OGRES KOMERCBANKA

(2008/C 182/09)

La 21 decembrie 2006, Consiliul Comisiei pieței financiare și de capital din Republica Letonia a aprobat Decizia nr. 215 care prevede:

| 1. | retragerea licenței acordate JSC OGRES KOMERCBANKA (adresa juridică: 12 E. Birznieka-Upisa St., LV-1050 Riga; nr. de înregistrare 40003150023); |
| --- | --- |

1.

retragerea licenței acordate JSC OGRES KOMERCBANKA (adresa juridică: 12 E. Birznieka-Upisa St., LV-1050 Riga; nr. de înregistrare 40003150023);

| 2. | depunerea unei cereri de lichidare a JSC OGRES KOMERCBANKA la Judecătoria din Riga. |
| --- | --- |

2.

depunerea unei cereri de lichidare a JSC OGRES KOMERCBANKA la Judecătoria din Riga.

La 23 ianuarie 2007, Judecătoria din Riga a decis deschiderea procedurii de lichidare a JSC OGRES KOMERCBANKA și numirea lichidatorului (Publicat în: JO C 28, 8.2.2007, p. 5).

La 20 mai 2008, Judecătoria din Riga a decis schimbarea lichidatorului și numirea unui nou lichidator al JSC OGRES KOMERCBANKA.

| Instituția de credit | JSC OGRES KOMERCBANKA |
| --- | --- |
| 12 E. Birznieka-Upisa St. |
| LV-1050 Riga |

Instituția de credit

JSC OGRES KOMERCBANKA

12 E. Birznieka-Upisa St.

LV-1050 Riga

nr. de înregistrare 40003150023

Data

20 mai 2008

Intrarea în vigoare

20 mai 2008

Natura deciziei

Schimbarea lichidatorului

Autoritatea competentă

Judecătoria din Riga

Autoritatea de supraveghere

| Comisia pieței financiare și de capital |
| --- |
| 1 Kungu St. |
| LV-1050 Riga |
| Telefon (371) 6 777 4800 |
| E-mail: fktk@fktk.lv |

Comisia pieței financiare și de capital

1 Kungu St.

LV-1050 Riga

Telefon (371) 6 777 4800

E-mail: fktk@fktk.lv

Lichidatorul numit

| Dna. Dace Valds |
| --- |
| 72 Brivibas St. |
| LV-1011 Riga |
| Telefon (371) 2 912 0310, (371) 6 781 3892 |
| E-mail: rukmanis@ar.lv |

Dna. Dace Valds

72 Brivibas St.

LV-1011 Riga

Telefon (371) 2 912 0310, (371) 6 781 3892

E-mail: rukmanis@ar.lv

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisie

| 19.7.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 182/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 182/22

---

Aviz de expirare iminentă a anumitor măsuri antidumping privind importurile de silicon originare din Rusia

(2008/C 182/10)

| 1. | În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 (1) privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, Comisia subliniază faptul că, în cazul în care nu se va iniția o reexaminare în conformitate cu prezenta procedură, măsurile antidumping enumerate mai jos vor expira la data menționată în tabelul următor. |
| --- | --- |

1.

În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 (1) privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, Comisia subliniază faptul că, în cazul în care nu se va iniția o reexaminare în conformitate cu prezenta procedură, măsurile antidumping enumerate mai jos vor expira la data menționată în tabelul următor.

2.   Procedură

Producătorii din Comunitate pot înainta o cerere scrisă de reexaminare. Această cerere trebuie să conțină probe suficiente care să susțină faptul că expirarea măsurilor ar determina probabil continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului.

În cazul în care Comisia decide să reexamineze măsurile în cauză, importatorii, exportatorii, reprezentanții țării exportatoare și producătorii din Comunitate vor avea posibilitatea de a dezvolta, de a respinge sau de a comenta tezele expuse în cererea de reexaminare.

3.   Termene

Pe baza celor de mai sus, producătorii din Comunitate pot depune o cerere scrisă de reexaminare pe adresa Comisiei Europene, Direcția Generală Comerț (Unitatea H-1), J-79 4/23, B-1049 Bruxelles (2), oricând după data publicării prezentului aviz dar cu cel puțin trei luni înainte de data menționată în tabelul de mai jos.

| 4. | Prezentul aviz este publicat în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96.









  Produsul | Țara (Țările) de origine sau de export | Măsuri | Referință | Data expirării |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silicon | Rusia | Taxă antidumping | Regulamentul (CE) nr. 2229/2003 al Consiliului (JO L 339, 24.12.2003, p. 3), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 821/2004 al Consiliului (JO L 127, 29.4.2004, p. 1) | 25.12.2008 |
| Angajament | Decizia 2004/445/CE a Comisiei (JO L 127, 29.4.2004, p. 114) |

4.

Prezentul aviz este publicat în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96.

Produsul

Țara (Țările) de origine sau de export

Măsuri

Referință

Data expirării

Silicon

Rusia

Taxă antidumping

Regulamentul (CE) nr. 2229/2003 al Consiliului (JO L 339, 24.12.2003, p. 3), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 821/2004 al Consiliului (JO L 127, 29.4.2004, p. 1)

25.12.2008

Angajament

Decizia 2004/445/CE a Comisiei (JO L 127, 29.4.2004, p. 114)

---

(1)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 (JO L 340, 23.12.2005, p. 17).

(2)  Fax (32-2) 295 65 05.

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

| 19.7.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 182/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 182/23

---

Comunicare a Guvernului francez privind Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, exploatare și extracție a hidrocarburilor (1)

(Aviz privind cererea de autorizație exclusivă de prospectare a hidrocarburilor lichide sau gazoase, denumită „Permis des Yvelines”)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 182/11)

La 4 decembrie 2007, societatea POROS S.A.S., cu sediul în 145 rue Michel Carré, F-95100 Argenteuil, a înaintat o cerere de obținere a unei autorizații exclusive, pentru o perioadă cinci ani, de prospectare a hidrocarburilor lichide sau gazoase, denumită „Permis des Yvelines”, pentru o suprafață de aproximativ 1 456 de kilometri pătrați situată în departamentele Yvelines, Val d'Oise și Hauts de Seine.

Perimetrul în care este valabilă această autorizație este delimitat de arcele de meridiane și paralele care unesc succesiv punctele definite în cele ce urmează prin coordonatele lor geografice, meridianul de origine fiind cel al Parisului.

| Puncte | Longitudine | Latitudine |
| --- | --- | --- |
| A | 0,90 grade V | 54,50 grade N |
| B | 0,90 grade V | 54,40 grade N |
| C | 0,80 grade V | 54,40 grade N |
| D | 0,80 grade V | 54,30 grade N |
| E | 0,70 grade V | 54,30 grade N |
| F | 0,70 grade V | 54,20 grade N |
| G | 0,60 grade V | 54,20 grade N |
| H | 0,60 grade V | 54,00 grade N |
| I | 0,40 grade V | 54,00 grade N |
| J | 0,40 grade V | 54,20 grade N |
| K | 0,20 grade V | 54,20 grade N |
| L | 0,20 grade V | 54,50 grade N |

Puncte

Longitudine

Latitudine

A

0,90 grade V

54,50 grade N

B

0,90 grade V

54,40 grade N

C

0,80 grade V

54,40 grade N

D

0,80 grade V

54,30 grade N

E

0,70 grade V

54,30 grade N

F

0,70 grade V

54,20 grade N

G

0,60 grade V

54,20 grade N

H

0,60 grade V

54,00 grade N

I

0,40 grade V

54,00 grade N

J

0,40 grade V

54,20 grade N

K

0,20 grade V

54,20 grade N

L

0,20 grade V

54,50 grade N

Depunerea cererilor și criterii de atribuire a licențelor

Solicitanții care au depus cererea inițială și cei care depun cereri concurente trebuie să demonstreze că îndeplinesc condițiile stabilite la articolele 4 și 5 din Decretul nr. 2006-648 din 2 iunie 2006 privind drepturile de exploatare minieră și drepturile de depozitare subterană [Journal officiel de la République française (Jurnalul oficial al Republicii franceze) din 3 iunie 2006].

Societățile interesate pot depune cereri concurente în termen de nouăzeci de zile de la data publicării prezentului aviz, în conformitate cu procedurile sintetizate în „Avizul privind acordarea drepturilor de exploatare minieră a hidrocarburilor în Franța”, publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 374 din 30 decembrie 1994, pagina 11, și stabilite prin Decretul nr. 2006-648 privind drepturile de exploatare minieră și drepturile de depozitare subterană. Cererile concurente sunt adresate ministrului responsabil de sectorul minier la adresa indicată mai jos.

Deciziile privind cererea inițială și cererile concurente sunt luate în conformitate cu criteriile de atribuire a drepturilor de exploatare minieră, astfel cum au fost stabilite la articolul 6 din decretul menționat, și se vor lua până cel târziu la data de 4 decembrie 2009.

Condiții și cerințe privind derularea activității și încetarea acesteia

Solicitanții sunt invitați să consulte articolele 79 și 79.1 din codul minier și Decretul nr. 2006-649 din 2 iunie 2006 privind exploatările miniere, depozitarea subterană și poliția minelor și a depozitelor subterane (Jurnalul oficial al Republicii franceze din 3 iunie 2006).

Informații suplimentare se pot obține de la Ministère de l'écologie, du développement et de l'aménagement durables (direction générale de l'énergie et des matières premières, direction des ressources énergétiques et minérales, bureau de la législation minière) [Ministerul Ecologiei, Dezvoltării și Amenajării Durabile a Teritoriului (Direcția Generală Energie și Materii Prime, Direcția Resurse Energetice și Minerale, Biroul Legislației Miniere)], 61, boulevard Vincent Auriol, Télédoc 133, F-75703 Paris Cedex 13 [telefon (33) 144 97 23 02, fax (33) 144 97 05 70].

Actele cu putere de lege menționate anterior pot fi consultate pe site-ul Légifrance:

http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  JO L 164, 30.6.1994, p. 3.

---

| 19.7.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 182/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 182/25

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5221 — Kenwood/JVC/Holdco)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 182/12)

| 1. | La data de 14 iulie 2008, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Kenwood Corporation („Kenwood”, Japonia) fuzionează pe deplin, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) din regulamentul Consiliului, cu întreprinderea Victor Company a Japan Ltd („JVC”, Japonia), prin transfer de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 14 iulie 2008, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Kenwood Corporation („Kenwood”, Japonia) fuzionează pe deplin, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) din regulamentul Consiliului, cu întreprinderea Victor Company a Japan Ltd („JVC”, Japonia), prin transfer de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Kenwood: furnizor de echipamente electronice; se axează pe produse electronice auto, casnice, precum și pe echipamente de comunicare, |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Kenwood: furnizor de echipamente electronice; se axează pe produse electronice auto, casnice, precum și pe echipamente de comunicare,

| — | în cazul întreprinderii JVC: activă pe piața de cercetare, dezvoltare, producție și vânzare de produse electronice și accesorii pentru uz personal și profesional. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii JVC: activă pe piața de cercetare, dezvoltare, producție și vânzare de produse electronice și accesorii pentru uz personal și profesional.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5221 — Kenwood/JVC/Holdco, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5221 — Kenwood/JVC/Holdco, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---