# Europos Sąjungos C 185/2008

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 185 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 51 tomas2008m. liepos 22d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 185

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

51 tomas2008m. liepos 22d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Audito Rūmai |
| 2008/C 185/01 | Specialioji ataskaita Nr. 4/2008 dėl 2004 m. gegužės 1 d. į Europos Sąjungą įstojusių valstybių narių pieno kvotų Su Komisijos atsakymais | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Audito Rūmai

2008/C 185/01

Specialioji ataskaita Nr. 4/2008 dėl 2004 m. gegužės 1 d. į Europos Sąjungą įstojusių valstybių narių pieno kvotų Su Komisijos atsakymais

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Audito Rūmai

| 22.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 185/1

---

SPECIALIOJI ATASKAITA Nr. 4/2008

dėl 2004 m. gegužės 1 d. į Europos Sąjungą įstojusių valstybių narių pieno kvotų Su Komisijos atsakymais

(Teikiama pagal EB sutarties 248 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)

(2008/C 185/01)

TURINYS

SANTRUMPOS

| I–IX | SANTRAUKA |
| --- | --- |

I–IX

| 1–7 | ĮVADAS |
| --- | --- |

1–7

| 1–4 | Bendros pastabos |
| --- | --- |

1–4

| 5–7 | Audito tikslas ir metodas |
| --- | --- |

5–7

| 8–14 | YPATINGOS GAMYBOS STRUKTŪROS |
| --- | --- |

8–14

| 8–9 | Po pereinamojo laikotarpio – gausybė smulkių ūkių |
| --- | --- |

8–9

| 10–11 | Po plėtros ES pieno gamintojų skaičius išaugo tris kartus, tačiau bendra gamybos apimtis padidėjo mažiau kaip 20 % |
| --- | --- |

10–11

| 12–14 | Gamybos vienetai stambėja, tačiau pagal savo struktūrą išlieka skirtingi |
| --- | --- |

12–14

| 15–26 | NACIONALINIŲ REFERENCINIŲ KIEKIŲ (NACIONALINIŲ KVOTŲ) NUSTATYMAS |
| --- | --- |

15–26

| 15 | Komisija taikė standartizuotą metodiką |
| --- | --- |

15

| 16–17 | Patikimi statistiniai pagrindai nustatant nacionalinius referencinius pristatymo kiekius |
| --- | --- |

16–17

| 18–19 | Sunkiai įvertinami duomenys apie tiesioginius pardavimus |
| --- | --- |

18–19

| 20–22 | Gamintojų deklaruojami tiesioginiai pardavimai visuomet mažesni už bet kuriuos statistinius įverčius |
| --- | --- |

20–22

| 23–26 | Komisija leido naudoti specialų restruktūrizavimo rezervą pasirėmusi sunkiai patikrinama informacija |
| --- | --- |

23–26

| 27–34 | INDIVIDUALIŲ REFERENCINIŲ KIEKIŲ SKYRIMAS (INDIVIDUALIOS KVOTOS) |
| --- | --- |

27–34

| 27 | Pagal stojimo aktus skirtingų valstybių narių skirtingi referenciniai laikotarpiai |
| --- | --- |

27

| 28–30 | Pradinis individualių pristatymo kvotų skyrimas |
| --- | --- |

28–30

| 31 | Pradinis individualių referencinių tiesioginio pardavimo kiekių skyrimas |
| --- | --- |

31

| 32–34 | Kvotas gavę profesionalūs gamintojai sudaro pusę visų pieno gamintojų |
| --- | --- |

32–34

| 35–52 | SCHEMOS ĮDIEGIMAS IR VALDYMAS |
| --- | --- |

35–52

| 35–39 | Bendrijos acquis perėmimas |
| --- | --- |

35–39

| 40–43 | Valstybių narių sistemos įdiegtos per skirtą laiką, tačiau nevienodos kokybės ir tobulintinos |
| --- | --- |

40–43

| 44–46 | Nacionalinio rezervo pildymas: skirtingas pasirinkimas skirtingose valstybėse narėse |
| --- | --- |

44–46

| 47 | Nacionalinio rezervo naudojimas: skirtingos taisyklės |
| --- | --- |

47

| 48–49 | Masiška nepanaudotų tiesioginio pardavimo referencinių kiekių konversija |
| --- | --- |

48–49

| 50–52 | Pristatomo pieno riebumas: svarbus parametras, kurio kartais nepaisoma |
| --- | --- |

50–52

| 53–61 | PATIKROS |
| --- | --- |

53–61

| 55–59 | Pavėluotas ir ydingas patikrų planavimas valstybėse narėse |
| --- | --- |

55–59

| 60–61 | Pavėluotos ir prastai dokumentuotos patikros |
| --- | --- |

60–61

| 62–71 | PIRMŲJŲ DVEJŲ KVOTOS METŲ APŽVALGA |
| --- | --- |

62–71

| 62–66 | Nacionaliniai referenciniai pristatymo kiekiai įvykdyti, o nacionaliniai tiesioginio pardavimo kiekiai neišnaudoti |
| --- | --- |

62–66

| 67–69 | Naujosiose valstybėse narėse tęsiamas restruktūrizavimas |
| --- | --- |

67–69

| 70–71 | Plėtra padidino mainų tarp valstybių narių apimtis, tačiau nedestabilizavo bendro pieno rinkos organizavimo |
| --- | --- |

70–71

| 72–80 | IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS |
| --- | --- |

72–80

| 73–74 | Ar Komisija efektyviai parengė ir prižiūrėjo pieno kvotų diegimą naujosiose valstybėse narėse? |
| --- | --- |

73–74

| 75–76 | Ar naujosios valstybės narės sukūrė adekvačias pieno kvotų administravimo struktūras? Ar schemos kontrolė ir priežiūra atitinka Bendrijos teisės aktus? |
| --- | --- |

75–76

| 77 | Ar pieno kvotų schema apima visą naujosiose valstybėse narėse parduotą pieną? |
| --- | --- |

77

| 78–80 | Kokią bendrą įtaką kvotų įvedimas turėjo nacionaliniams pieno sektoriams? Kokią įtaką plėtra turėjo bendram pieno rinkos organizavimui? |
| --- | --- |

78–80

Komisijos atsakymai

SANTRUMPOS





  APA Slovakia

| APA Slovakia | Žemės ūkio mokėjimo agentūra Slovakijoje |
| --- | --- |
| ARR | Agencja Rynku Rolnego (Agricultural Market Agency), žemės ūkio mokėjimo agentūra Lenkijoje |
| ARSKTRP | Žemės ūkio ir kaimo plėtros mokėjimo agentūra Slovėnijoje |
| CVI | Ciltsdarba valsts inspekcija (National Inspectorate of Pedigree Breeding), kontrolės įstaiga Latvijoje |
| CY | Kipras |
| CZ | Čekija |
| EE | Estija |
| GUS | Główny Urząd Statystyczny, nacionalinė statistikos valdyba Lenkijoje |
| HU | Vengrija |
| KSH | Központi Statisztikai Hivatal (Hungarian Central Statistical Office), centrinė statistikos valdyba Vengrijoje |
| LDC | Lauksaimniecības Datu
  Centrs (Agricultural Data Center), kvotų valdymo įstaiga Latvijoje |
| LT | Lietuva |
| LV | Latvija |
| MT | Malta |
| MVH | Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (Agricultural and Rural Development Agency), žemės ūkio ir kaimo plėtros mokėjimo agentūra Vengrijoje |
| NMA | Nacionalinė Mokėjimo Agentūra (National Paying Agency), žemės ūkio mokėjimo agentūra Lietuvoje |
| OCM | Bendras rinkos organizavimas |
| PECO | Vidurio ir Rytų Europos šalys |
| PL | Lenkija |
| PRIA | Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (Estonian
  Agricultural Registers and Information Board), pieno kvotų mokėjimo ir valdymo agentūra Estijoje |
| SI | Slovėnija |
| SK | Slovakija |
| SZIF | Státní zemědělský intervenční fond (State Agricultural Intervention Fund), žemės ūkio mokėjimo agentūra Čekijoje |
| ZMP | Zentrale Markt- und Preisberichtstelle für Erzeugnisse der Land-, Forst- und Ernährungswirtschaft |
| ŽŪIKVC | Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centras (Lietuva) |

Žemės ūkio mokėjimo agentūra Slovakijoje

ARR

Agencja Rynku Rolnego (Agricultural Market Agency), žemės ūkio mokėjimo agentūra Lenkijoje

ARSKTRP

Žemės ūkio ir kaimo plėtros mokėjimo agentūra Slovėnijoje

CVI

Ciltsdarba valsts inspekcija (National Inspectorate of Pedigree Breeding), kontrolės įstaiga Latvijoje

CY

Kipras

CZ

Čekija

EE

Estija

GUS

Główny Urząd Statystyczny, nacionalinė statistikos valdyba Lenkijoje

HU

Vengrija

KSH

Központi Statisztikai Hivatal (Hungarian Central Statistical Office), centrinė statistikos valdyba Vengrijoje

LDC

Lauksaimniecības Datu
  Centrs (Agricultural Data Center), kvotų valdymo įstaiga Latvijoje

LT

Lietuva

LV

Latvija

MT

Malta

MVH

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (Agricultural and Rural Development Agency), žemės ūkio ir kaimo plėtros mokėjimo agentūra Vengrijoje

NMA

Nacionalinė Mokėjimo Agentūra (National Paying Agency), žemės ūkio mokėjimo agentūra Lietuvoje

OCM

Bendras rinkos organizavimas

PECO

Vidurio ir Rytų Europos šalys

PL

Lenkija

PRIA

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (Estonian
  Agricultural Registers and Information Board), pieno kvotų mokėjimo ir valdymo agentūra Estijoje

SI

Slovėnija

SK

Slovakija

SZIF

Státní zemědělský intervenční fond (State Agricultural Intervention Fund), žemės ūkio mokėjimo agentūra Čekijoje

ZMP

Zentrale Markt- und Preisberichtstelle für Erzeugnisse der Land-, Forst- und Ernährungswirtschaft

ŽŪIKVC

Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centras (Lietuva)

SANTRAUKA

| I. | Rengiantis 2004 m. gegužės 1 d. įsigaliojusiai plėtrai, dešimt naujųjų valstybių narių pasirašė įsipareigojimą taikyti pieno kvotas. Kvotų schema įpareigoja valstybes nares laikytis gamybos apribojimų, kurie joms taikomi atskirai į pienines pristatomam pienui ir tiesiogiai vartotojams parduodamam pienui, bei numato finansines sankcijas už jų viršijimą. |
| --- | --- |

I.

Rengiantis 2004 m. gegužės 1 d. įsigaliojusiai plėtrai, dešimt naujųjų valstybių narių pasirašė įsipareigojimą taikyti pieno kvotas. Kvotų schema įpareigoja valstybes nares laikytis gamybos apribojimų, kurie joms taikomi atskirai į pienines pristatomam pienui ir tiesiogiai vartotojams parduodamam pienui, bei numato finansines sankcijas už jų viršijimą.

| II. | Audito Rūmai patikrino kaip kvotų schema buvo įgyvendinta šiose naujose valstybėse narėse: aštuoniose jų atliko patikras vietose bei atliko išsamią Komisijos jiems pateiktos informacijos analizę. |
| --- | --- |

II.

Audito Rūmai patikrino kaip kvotų schema buvo įgyvendinta šiose naujose valstybėse narėse: aštuoniose jų atliko patikras vietose bei atliko išsamią Komisijos jiems pateiktos informacijos analizę.

| III. | Naujosiose valstybėse narėse pieno sektorius jau patyrė esminių pokyčių, kurių tendencijos visose šalyse buvo panašios: mažėjo gyvulių skaičius, stambėjo ūkiai, nuolatos didėjo pieno primilžiai bei augo pristatomo pieno dalis. Tačiau nepaisant po pereinamojo laikotarpio vykusios ekonominės plėtros, išliko didelis natūrinio ar pusiau natūrinio žemės ūkio sektorius, švelninantis struktūrinio nedarbo padarinius. |
| --- | --- |

III.

Naujosiose valstybėse narėse pieno sektorius jau patyrė esminių pokyčių, kurių tendencijos visose šalyse buvo panašios: mažėjo gyvulių skaičius, stambėjo ūkiai, nuolatos didėjo pieno primilžiai bei augo pristatomo pieno dalis. Tačiau nepaisant po pereinamojo laikotarpio vykusios ekonominės plėtros, išliko didelis natūrinio ar pusiau natūrinio žemės ūkio sektorius, švelninantis struktūrinio nedarbo padarinius.

| IV. | Nors šiame labai ypatingame kontekste valstybėms narėms suteiktos pristatymo kvotos beveik atitiko faktinius poreikius, tiesioginio pardavimo kvotos buvo smarkiai perdėtos, kadangi jas nustatant buvo remtasi labai apytiksliais statistiniais duomenimis. |
| --- | --- |

IV.

Nors šiame labai ypatingame kontekste valstybėms narėms suteiktos pristatymo kvotos beveik atitiko faktinius poreikius, tiesioginio pardavimo kvotos buvo smarkiai perdėtos, kadangi jas nustatant buvo remtasi labai apytiksliais statistiniais duomenimis.

| V. | Individualių kvotų skyrimo gamintojams etape auditoriai nustatė, kad dviejose valstybėse narėse buvo skiriamos per didelės pristatymo kvotos. Audito Rūmams tenka konstatuoti, kad po dvejų pirmųjų kvotos metų apie pusę pieno ūkių dar nebuvo įtraukti į pieno kvotų schemą. Šis atotrūkis nereiškia, kad nesugebama įdiegti šios schemos, bet greičiau parodo, koks didelis yra išlikęs pusiau natūrinio ūkininkavimo sektorius. |
| --- | --- |

V.

Individualių kvotų skyrimo gamintojams etape auditoriai nustatė, kad dviejose valstybėse narėse buvo skiriamos per didelės pristatymo kvotos. Audito Rūmams tenka konstatuoti, kad po dvejų pirmųjų kvotos metų apie pusę pieno ūkių dar nebuvo įtraukti į pieno kvotų schemą. Šis atotrūkis nereiškia, kad nesugebama įdiegti šios schemos, bet greičiau parodo, koks didelis yra išlikęs pusiau natūrinio ūkininkavimo sektorius.

| VI. | Pasirengimo stojimui etape pagrindinis vaidmuo derantis dėl nacionalinių kvotų nustatymo teko Komisijai. 2004–2006 metų Komisijos veiksmuose Audito Rūmai nustatė trūkumų. |
| --- | --- |

VI.

Pasirengimo stojimui etape pagrindinis vaidmuo derantis dėl nacionalinių kvotų nustatymo teko Komisijai. 2004–2006 metų Komisijos veiksmuose Audito Rūmai nustatė trūkumų.

| VII. | Pieno kvotų schemos įdiegimas naujosioms valstybėms narėms buvo didelis logistikos iššūkis. Apskritai šios šalys dėjo dideles pastangas, kad laiku parengtų administracines ir kontrolės sistemas darbui. Audito metu šios sistemos dar buvo nevienodos kokybės, Audito Rūmai pareiškė pastabų dėl Bendrijos acquis ir nacionalinio rezervo valdymo, kvotų keitimo taisyklių, patikrų planavimo ir jų atlikimo. |
| --- | --- |

VII.

Pieno kvotų schemos įdiegimas naujosioms valstybėms narėms buvo didelis logistikos iššūkis. Apskritai šios šalys dėjo dideles pastangas, kad laiku parengtų administracines ir kontrolės sistemas darbui. Audito metu šios sistemos dar buvo nevienodos kokybės, Audito Rūmai pareiškė pastabų dėl Bendrijos acquis ir nacionalinio rezervo valdymo, kvotų keitimo taisyklių, patikrų planavimo ir jų atlikimo.

| VIII. | Galima manyti, jog dauguma pastebėtų trūkumų yra būdingi schemos įdiegimo etapui. Komisija ir valstybės narės ir toliau privalo prižiūrėti, kaip įgyvendinamos atitinkamos taisomosios priemonės. Be to, norint vykdyti tinkamo schemos valdymo priežiūrą ir rengti siūlymus dėl jos ateities, yra labai svarbu, kad Komisija turėtų patikimą ir suderintą informaciją, kuri jai leistų įvertinti tikrąjį restruktūrizacijos proceso mastą ir patvirtinti su tiesioginiu pardavimu susijusius duomenis. |
| --- | --- |

VIII.

Galima manyti, jog dauguma pastebėtų trūkumų yra būdingi schemos įdiegimo etapui. Komisija ir valstybės narės ir toliau privalo prižiūrėti, kaip įgyvendinamos atitinkamos taisomosios priemonės. Be to, norint vykdyti tinkamo schemos valdymo priežiūrą ir rengti siūlymus dėl jos ateities, yra labai svarbu, kad Komisija turėtų patikimą ir suderintą informaciją, kuri jai leistų įvertinti tikrąjį restruktūrizacijos proceso mastą ir patvirtinti su tiesioginiu pardavimu susijusius duomenis.

| IX. | Pasibaigus dvejiems pirmiesiems kvotos metams, toliau vyko naujųjų valstybių narių pieno sektoriaus restruktūrizacija. Pristatomo pieno dalis visoje pieno produkcijoje toliau didėjo. Čekijoje, Kipre ir Lenkijoje nacionalinės pristatymo kvotos buvo artimos prisotinimui ar net jį viršijo. Nepakankamą tiesioginio pardavimo kvotų panaudojimą atsvėrė masiškai vykdoma tiesioginio pardavimo kvotų konversija į pristatymo kvotas. Gamybos įmonių koncentracija vyko kylant pieno kainoms. ES plėtra leido padidinti mainų apimtis nedestabilizuojant ES rinkos ir nesukeliant biudžeto svyravimų. |
| --- | --- |

IX.

Pasibaigus dvejiems pirmiesiems kvotos metams, toliau vyko naujųjų valstybių narių pieno sektoriaus restruktūrizacija. Pristatomo pieno dalis visoje pieno produkcijoje toliau didėjo. Čekijoje, Kipre ir Lenkijoje nacionalinės pristatymo kvotos buvo artimos prisotinimui ar net jį viršijo. Nepakankamą tiesioginio pardavimo kvotų panaudojimą atsvėrė masiškai vykdoma tiesioginio pardavimo kvotų konversija į pristatymo kvotas. Gamybos įmonių koncentracija vyko kylant pieno kainoms. ES plėtra leido padidinti mainų apimtis nedestabilizuojant ES rinkos ir nesukeliant biudžeto svyravimų.

ĮVADAS

Bendros pastabos

| 1. | Europos Sąjungoje pieno kvotų schema pradėta taikyti nuo 1984–1985 pieno metų ir jei nesikeis reglamentuojantys aktai, ji bus taikoma mažiausiai iki 2014–2015 pieno metų (1). Jos pagrindinis tikslas – „sumažinti pasiūlos ir paklausos neatitikimą pieno ir pieno rinkos sektoriuje ir dėl to atsirandantį struktūrinį perteklių, tuo pasiekiant didesnę rinkos pusiausvyrą“ (2). |
| --- | --- |

1.

Europos Sąjungoje pieno kvotų schema pradėta taikyti nuo 1984–1985 pieno metų ir jei nesikeis reglamentuojantys aktai, ji bus taikoma mažiausiai iki 2014–2015 pieno metų (1). Jos pagrindinis tikslas – „sumažinti pasiūlos ir paklausos neatitikimą pieno ir pieno rinkos sektoriuje ir dėl to atsirandantį struktūrinį perteklių, tuo pasiekiant didesnę rinkos pusiausvyrą“ (2).

| 2. | 2004 m. gegužės 1 d. Čekija, Estija, Kipras, Latvija, Lietuva, Vengrija, Malta, Lenkija, Slovėnija ir Slovakija įstojo į Europos Sąjungą. Prieš tai, 2002 metų gruodžio mėn. Kopenhagos Europos Vadovų Taryba nustatė dešimties šalių kandidačių pieno produkcijai taikytinus nacionalinius referencinius kiekius. Taigi naujosiose valstybėse narėse visa pieno kvotų schema įsigaliojo nuo pat įstojimo dienos, išskyrus Lenkiją ir Slovėniją, kurioms jų pačių prašymu buvo suteiktas papildomas laikotarpis diegimui užbaigti (3). |
| --- | --- |

2.

2004 m. gegužės 1 d. Čekija, Estija, Kipras, Latvija, Lietuva, Vengrija, Malta, Lenkija, Slovėnija ir Slovakija įstojo į Europos Sąjungą. Prieš tai, 2002 metų gruodžio mėn. Kopenhagos Europos Vadovų Taryba nustatė dešimties šalių kandidačių pieno produkcijai taikytinus nacionalinius referencinius kiekius. Taigi naujosiose valstybėse narėse visa pieno kvotų schema įsigaliojo nuo pat įstojimo dienos, išskyrus Lenkiją ir Slovėniją, kurioms jų pačių prašymu buvo suteiktas papildomas laikotarpis diegimui užbaigti (3).

| 3. | Pagal stojimo sąlygas kiekviena nauja valstybė narė, išskyrus Kiprą ir Maltą, privalėjo sudaryti specialų pieno sektoriaus restruktūrizavimo rezervą (4). Nuo 2006 m. balandžio 1 d. šis rezervas pradedamas naudoti restruktūrizuojant nacionalinį pieno sektorių, ypač „pereinant nuo vartojimui ūkio viduje skirtos gamybos prie rinkai skirtos gamybos“ (5). |
| --- | --- |

3.

Pagal stojimo sąlygas kiekviena nauja valstybė narė, išskyrus Kiprą ir Maltą, privalėjo sudaryti specialų pieno sektoriaus restruktūrizavimo rezervą (4). Nuo 2006 m. balandžio 1 d. šis rezervas pradedamas naudoti restruktūrizuojant nacionalinį pieno sektorių, ypač „pereinant nuo vartojimui ūkio viduje skirtos gamybos prie rinkai skirtos gamybos“ (5).

| 4. | Po 2004 m. gegužės 1 d. bendra visų 25 valstybių narių referencinių kiekių suma sudarė 137,3 milijono tonų. Dešimt naujųjų valstybių narių disponavo 18,3 milijono tonų arba 13 % viso EB kiekio. (1 lentelė).
  1 lentelė
  Naujųjų valstybių narių pradinės pieno kvotos (2004 m. gegužės 1 d.)









  (tonomis) |
| --- | --- |
| Valstybės narės | Pristatymas | Tiesioginis pardavimas | Iš viso | Specialus rezervas |
| Čekija | 2 613 239 | 68 904 | 2 682 143 | 55 788 |
| Estija | 537 188 | 87 365 | 624 483 | 21 885 |
| Kipras | 141 337 | 3 863 | 145 200 | 0 |
| Latvija | 468 943 | 226 452 | 695 395 | 33 253 |
| Lietuva | 1 256 440 | 390 499 | 1 646 939 | 57 900 |
| Vengrija | 1 782 650 | 164 630 | 1 947 280 | 42 780 |
| Malta | 48 698 | 0 | 48 698 | 0 |
| Lenkija | 8 500 000 | 464 017 | 8 964 017 | 416 126 |
| Slovėnija | 467 063 | 93 361 | 560 424 | 16 214 |
| Slovakija | 990 810 | 22 506 | 1 013 316 | 27 472 |
| ES-10 | 16 806 368 | 1 521 597 | 18 327 895 | 671 418 |
| ES-15 | 117 771 708 | 1 241 943 | 119 013 651 | |
| ES-25 | 134 578 076 | 2 763 540 | 137 341 616 | |
| ES–10: Reglamento (EB) Nr. 1788/2003 I priedas.
  ES–15: Tarybos reglamento (EB) Nr. 3950/92, iš dalies pakeisto Komisijos reglamentu (EB) Nr. 739/2004, priedas. |

4.

Po 2004 m. gegužės 1 d. bendra visų 25 valstybių narių referencinių kiekių suma sudarė 137,3 milijono tonų. Dešimt naujųjų valstybių narių disponavo 18,3 milijono tonų arba 13 % viso EB kiekio. (1 lentelė).

1 lentelė

Naujųjų valstybių narių pradinės pieno kvotos (2004 m. gegužės 1 d.)

(tonomis)

Valstybės narės

Pristatymas

Tiesioginis pardavimas

Iš viso

Specialus rezervas

Čekija

2 613 239

68 904

2 682 143

55 788

Estija

537 188

87 365

624 483

21 885

Kipras

141 337

3 863

145 200

0

Latvija

468 943

226 452

695 395

33 253

Lietuva

1 256 440

390 499

1 646 939

57 900

Vengrija

1 782 650

164 630

1 947 280

42 780

Malta

48 698

0

48 698

0

Lenkija

8 500 000

464 017

8 964 017

416 126

Slovėnija

467 063

93 361

560 424

16 214

Slovakija

990 810

22 506

1 013 316

27 472

ES-10

16 806 368

1 521 597

18 327 895

671 418

ES-15

117 771 708

1 241 943

119 013 651

ES-25

134 578 076

2 763 540

137 341 616

ES–10: Reglamento (EB) Nr. 1788/2003 I priedas.

ES–15: Tarybos reglamento (EB) Nr. 3950/92, iš dalies pakeisto Komisijos reglamentu (EB) Nr. 739/2004, priedas.

1 langelis – Pieno kvotų sistemaKiekvienai valstybei narei yra paskiriamas „nacionalinis referencinis kiekis“, kitaip sakant nacionalinė gamybos kvota, kuri yra dalijama į nacionalinę „pristatymo“ kvotą, skirtą pirkėjams (daugiausia pieninėms) pristatomam pienui ir nacionalinę „tiesioginio pardavimo“ kvotą, skirtą gamintojų vartotojams parduodamam ar perleidžiamam pienui ir kitiems gamintojų parduodamiems ar perleidžiamiems pieno produktams. Gamintojai gauna individualius referencinius kiekius savo pristatymams ir/arba tiesioginiams pardavimams neviršijant nacionalinių ribų.Jei valstybė narė viršija vieną ar kitą nacionalinę kvotą, ji privalo sumokėti Bendrijai „papildomą“ manomai atgrasomo dydžio mokestį (2004–2005 m. laikotarpiu 33,27 eurų už 100 kilogramų pieno), kuris skaičiuojamas atskirai pristatymams ir tiesioginiams pardavimams. Kiekvienais metais prieš rugsėjo 1 d. valstybės narės teikia Komisijai duomenis, leidžiančius šį mokestį apskaičiuoti. Mokestį turinti sumokėti valstybė jo naštą, perskirsčius nepanaudotus kiekius, paskirsto gamintojams, dėl kurių perskirsčius nepanaudotus kiekius buvo viršytas nacionalinis referencinis kiekis.Pieno kvotų schemą sudaro valstybėms narėms privalomos bendros teisinės nuostatos ir nurodymai kaip teisingai apskaičiuoti mokestį. Tačiau valstybėms narėms yra suteikta plati veikimo laisvė: antai jos gali nustatyti kvotų perdavimo iš vienų gamintojų kitiems sąlygas, administruoti savo nacionalinius referencinius kiekius, atsižvelgiant į savo ekonominius ir socialinius tikslus, pavyzdžiui, ūkio tipą, kurį jos laiko pageidaujamu, arba net teritorinį ūkių paskirstymą. Kompensacija tarp valstybių narių, viršijusių leistinus kiekius ir jų neįvykdžiusių, yra negalima.

Audito tikslas ir metodas

| 5. | Audito tikslas buvo patikrinti, kaip naujosiose valstybėse narėse diegiama ir kaip veikia pieno kvotų sistema pasibaigus pirmiesiems jos taikymo metams (nuo 2004 m. gegužės 1 d. iki 2005 m. kovo 31 d) (6). Pagrindiniai audito klausimai buvo šie:






  — | Ar Komisija teisingai vedė derybas dėl nacionalinių referencinių kiekių skyrimo naujosioms valstybėms narėms? Kaip ji prisidėjo pritaikant schemą šioms naujoms šalims ir kaip šį procesą prižiūrėjo? |
| --- | --- | --- |

5.

Audito tikslas buvo patikrinti, kaip naujosiose valstybėse narėse diegiama ir kaip veikia pieno kvotų sistema pasibaigus pirmiesiems jos taikymo metams (nuo 2004 m. gegužės 1 d. iki 2005 m. kovo 31 d) (6). Pagrindiniai audito klausimai buvo šie:

—

Ar Komisija teisingai vedė derybas dėl nacionalinių referencinių kiekių skyrimo naujosioms valstybėms narėms? Kaip ji prisidėjo pritaikant schemą šioms naujoms šalims ir kaip šį procesą prižiūrėjo?

| — | Ar valstybės narės sukūrė adekvačias pieno kvotų administravimo struktūras? Ar laikomasi Bendrijos teisės aktų administruojant ir kontroliuojant gamintojų ir pirkėjų veiklą? Ar pieno kvotų schema apima viso naujosiose valstybėse narėse parduodamo pieno kiekį? Kaip kvotų įvedimas paveikė nacionalinius pieno sektorius? Kaip plėtra paveikė bendrą pieno rinkos organizavimą? |
| --- | --- |

—

Ar valstybės narės sukūrė adekvačias pieno kvotų administravimo struktūras? Ar laikomasi Bendrijos teisės aktų administruojant ir kontroliuojant gamintojų ir pirkėjų veiklą? Ar pieno kvotų schema apima viso naujosiose valstybėse narėse parduodamo pieno kiekį? Kaip kvotų įvedimas paveikė nacionalinius pieno sektorius? Kaip plėtra paveikė bendrą pieno rinkos organizavimą?

| 6. | Atsakydami į šiuos klausimus Audito Rūmai savo pastabas teikė atsižvelgdami į kiekvieną schemos įgyvendinimo etapą. Pastabos buvo siejamos su šiais aspektais:






  — | ypatingomis naujųjų valstybių narių gamybos struktūromis, kurios turėjo tiesioginį poveikį pieno kvotų sistemos diegimui (8–14 dalys), |
| --- | --- | --- |

6.

Atsakydami į šiuos klausimus Audito Rūmai savo pastabas teikė atsižvelgdami į kiekvieną schemos įgyvendinimo etapą. Pastabos buvo siejamos su šiais aspektais:

—

ypatingomis naujųjų valstybių narių gamybos struktūromis, kurios turėjo tiesioginį poveikį pieno kvotų sistemos diegimui (8–14 dalys),

| — | nacionalinių kvotų nustatymu (15–26 dalys), |
| --- | --- |

—

nacionalinių kvotų nustatymu (15–26 dalys),

| — | individualių kvotų skyrimu (27–34 dalys), |
| --- | --- |

—

individualių kvotų skyrimu (27–34 dalys),

| — | schemos valdymu ir įdiegimu (35–52 dalys), |
| --- | --- |

—

schemos valdymu ir įdiegimu (35–52 dalys),

| — | patikrų organizavimu ir atlikimu (53–61 dalys), |
| --- | --- |

—

patikrų organizavimu ir atlikimu (53–61 dalys),

| — | pirmųjų dvejų kvotos metų įvertinimu (62–71 dalys). |
| --- | --- |

—

pirmųjų dvejų kvotos metų įvertinimu (62–71 dalys).

| 7. | Audito Rūmai apsilankė aštuoniose valstybėse narėse, 2005 m. – Čekijoje, Estijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Vengrijoje, Slovakijoje, o 2006 m. – Lenkijoje ir Slovėnijoje. Taigi vietoje buvo patikrintos pokomunistinį perėjimą prie rinkos ekonomikos patyrusios Vidurio ir Rytų Europos valstybės narės, kurioms teko 99 % bendros visoms dešimčiai naujųjų šalių skirtų referencinių kiekių sumos. |
| --- | --- |

7.

Audito Rūmai apsilankė aštuoniose valstybėse narėse, 2005 m. – Čekijoje, Estijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Vengrijoje, Slovakijoje, o 2006 m. – Lenkijoje ir Slovėnijoje. Taigi vietoje buvo patikrintos pokomunistinį perėjimą prie rinkos ekonomikos patyrusios Vidurio ir Rytų Europos valstybės narės, kurioms teko 99 % bendros visoms dešimčiai naujųjų šalių skirtų referencinių kiekių sumos.

YPATINGOS GAMYBOS STRUKTŪROS

Po pereinamojo laikotarpio – gausybė smulkių ūkių

| 8. | Dešimtajame dešimtmetyje, po komunistinių režimų griūties, Vidurio ir Rytų Europos žemės ūkio ekonomika patyrė esminę restruktūrizaciją. Stojimo metu, nepaisant šios restruktūrizacijos, tarp šalių kandidačių ir ES–15 dar buvo dideli gamybos produktyvumo skirtumai. Žemės ūkio sektoriaus atsilikimą, kurį reikėjo įveikti ir kuris įvairiose šalyse skyrėsi, pirmiausia sąlygojo nepakankamos investicijos, mažas gamybos veiksnių produktyvumas ir per lėtas žemės ūkio ir maisto pramonės sektoriaus augimas (7). |
| --- | --- |

8.

Dešimtajame dešimtmetyje, po komunistinių režimų griūties, Vidurio ir Rytų Europos žemės ūkio ekonomika patyrė esminę restruktūrizaciją. Stojimo metu, nepaisant šios restruktūrizacijos, tarp šalių kandidačių ir ES–15 dar buvo dideli gamybos produktyvumo skirtumai. Žemės ūkio sektoriaus atsilikimą, kurį reikėjo įveikti ir kuris įvairiose šalyse skyrėsi, pirmiausia sąlygojo nepakankamos investicijos, mažas gamybos veiksnių produktyvumas ir per lėtas žemės ūkio ir maisto pramonės sektoriaus augimas (7).

| 9. | Santykinio žemės ūkio sektoriaus neefektyvumo ir tuo pat metu aukšto struktūrinio nedarbo lygio pasekmė buvo ta, kad išliko bei susikūrė labai daug smulkių individualių natūrinių ar pusiau natūrinių ūkių.

  2 langelis – Pusiau natūriniai ūkiaiNėra vienodos apibrėžties. Paprastai pusiau natūriniais ūkiais vadinamos žemės ūkio valdos, gaminančios pirmiausia savo pačių reikmėms, tačiau taip pat dalį savo produkcijos parduodančios rinkoje. Ši apibrėžtis naudojama EB teisės aktuose, numatančiuose pereinamojo laikotarpio pagalbos žemės ūkio plėtrai priemones naujosiose valstybėse narėse (8).Pusiau natūriniame ūkyje ūkininkas gauna už savo žemės ūkio produkciją pinigines pajamas, tačiau faktiškai didžiąją dalį jo piniginių pajamų dažniausiai sudaro socialinės išmokos, kaip antai pensijos, arba atlyginimai ir pajamos iš ne žemės ūkio ekonominės veiklos. Pajamas natūra sudaro ūkyje suvartojamas maistas bei apsirūpinimas trumpalaikiai ir ilgalaikiais ištekliais (9).Pieno gamybos restruktūrizavimas, kaip jis suprantamas Europos Sąjungoje, reiškia komerciškai tvarių darinių plėtotę. Tačiau tyrimais įrodyta, kad kai kuriose Vidurio ir Rytų Europos valstybėse narėse tradiciniai, pusiau natūrinio pobūdžio ūkiai ženkliai prisideda mažinant struktūrinį nedarbą ir todėl jie gali išlikti dar ilgai. |
| --- | --- |

9.

Santykinio žemės ūkio sektoriaus neefektyvumo ir tuo pat metu aukšto struktūrinio nedarbo lygio pasekmė buvo ta, kad išliko bei susikūrė labai daug smulkių individualių natūrinių ar pusiau natūrinių ūkių.

2 langelis – Pusiau natūriniai ūkiaiNėra vienodos apibrėžties. Paprastai pusiau natūriniais ūkiais vadinamos žemės ūkio valdos, gaminančios pirmiausia savo pačių reikmėms, tačiau taip pat dalį savo produkcijos parduodančios rinkoje. Ši apibrėžtis naudojama EB teisės aktuose, numatančiuose pereinamojo laikotarpio pagalbos žemės ūkio plėtrai priemones naujosiose valstybėse narėse (8).Pusiau natūriniame ūkyje ūkininkas gauna už savo žemės ūkio produkciją pinigines pajamas, tačiau faktiškai didžiąją dalį jo piniginių pajamų dažniausiai sudaro socialinės išmokos, kaip antai pensijos, arba atlyginimai ir pajamos iš ne žemės ūkio ekonominės veiklos. Pajamas natūra sudaro ūkyje suvartojamas maistas bei apsirūpinimas trumpalaikiai ir ilgalaikiais ištekliais (9).Pieno gamybos restruktūrizavimas, kaip jis suprantamas Europos Sąjungoje, reiškia komerciškai tvarių darinių plėtotę. Tačiau tyrimais įrodyta, kad kai kuriose Vidurio ir Rytų Europos valstybėse narėse tradiciniai, pusiau natūrinio pobūdžio ūkiai ženkliai prisideda mažinant struktūrinį nedarbą ir todėl jie gali išlikti dar ilgai.

Po plėtros ES pieno gamintojų skaičius išaugo tris kartus, tačiau bendra gamybos apimtis padidėjo mažiau kaip 20 %

| 10. | Dešimties naujų valstybių narių įstojimas reiškė, kad dėl joms būdingų smulkių ūkių gausos, prie 500 000 ES–15 veikiančių gamintojų prisidėjo šiek tiek daugiau kaip milijonas naujų pieno gamintojų. |
| --- | --- |

10.

Dešimties naujų valstybių narių įstojimas reiškė, kad dėl joms būdingų smulkių ūkių gausos, prie 500 000 ES–15 veikiančių gamintojų prisidėjo šiek tiek daugiau kaip milijonas naujų pieno gamintojų.

| 11. | Milijonas naujų Bendrijos pieno gamintojų 2004 m. pagamino tik 21,7 milijonus tonų pieno, tuo tarpu ES–15 gamintojai jo pagamino 121,3 milijonus tonų (2 lentelė). Vien šio rodiklio pakanka pailiustruoti, koks stojimo metu buvo vidutinis produktyvumo atotrūkis tarp „senųjų“ ir „naujųjų“ pieno gamintojų. Pažymėtina ir tai, kad 84 % visose dešimtyje naujųjų valstybių narių pagaminamos produkcijos 2004 m. teko keturioms valstybėms narėms: Lenkijai (54 %), Čekijai (12 %), Lietuvai (9 %) ir Vengrijai (9 %).
  2 lentelė
  Pieno gamyba Vidurio ir Rytų Europos šalyse (1991–2005 m.)
















  (1000 tonų) |
| --- | --- |
| | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK | ES-10 | ES-15 | ES-25 |
| 1991 | 4 248 | 1 093 | 1 771 | 2 916 | 2 620 | 14 022 | 643 | 1 573 | 29 014 | 122 797 | 151 811 |
| 2000 | 2 708 | 630 | 823 | 1 725 | 2 080 | 11 900 | 649 | 1 099 | 21 807 | 121 197 | 143 005 |
| 2001 | 2 702 | 687 | 848 | 1 730 | 2 080 | 12 030 | 653 | 1 114 | 22 032 | 121 398 | 143 430 |
| 2002 | 2 801 | 612 | 814 | 1 771 | 2 068 | 11 776 | 728 | 1 163 | 21 921 | 122 188 | 144 108 |
| 2003 | 2 717 | 647 | 786 | 1 796 | 1 977 | 11 892 | 755 | 1 109 | 21 869 | 122 625 | 144 494 |
| 2004 | 2 673 | 640 | 786 | 1 850 | 1 939 | 11 810 | 815 | 1 047 | 21 745 | 121 307 | 143 052 |
| 2005 | 2 770 | 670 | 800 | 1 900 | 1 839 | 11 905 | 810 | 1 068 | 21 950 | 121 515 | 143 464 |
| Šaltinis: ZMP-Marktbilanz Milch 2006. |

11.

Milijonas naujų Bendrijos pieno gamintojų 2004 m. pagamino tik 21,7 milijonus tonų pieno, tuo tarpu ES–15 gamintojai jo pagamino 121,3 milijonus tonų (2 lentelė). Vien šio rodiklio pakanka pailiustruoti, koks stojimo metu buvo vidutinis produktyvumo atotrūkis tarp „senųjų“ ir „naujųjų“ pieno gamintojų. Pažymėtina ir tai, kad 84 % visose dešimtyje naujųjų valstybių narių pagaminamos produkcijos 2004 m. teko keturioms valstybėms narėms: Lenkijai (54 %), Čekijai (12 %), Lietuvai (9 %) ir Vengrijai (9 %).

2 lentelė

Pieno gamyba Vidurio ir Rytų Europos šalyse (1991–2005 m.)

(1000 tonų)

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

ES-10

ES-15

ES-25

1991

4 248

1 093

1 771

2 916

2 620

14 022

643

1 573

29 014

122 797

151 811

2000

2 708

630

823

1 725

2 080

11 900

649

1 099

21 807

121 197

143 005

2001

2 702

687

848

1 730

2 080

12 030

653

1 114

22 032

121 398

143 430

2002

2 801

612

814

1 771

2 068

11 776

728

1 163

21 921

122 188

144 108

2003

2 717

647

786

1 796

1 977

11 892

755

1 109

21 869

122 625

144 494

2004

2 673

640

786

1 850

1 939

11 810

815

1 047

21 745

121 307

143 052

2005

2 770

670

800

1 900

1 839

11 905

810

1 068

21 950

121 515

143 464

Šaltinis: ZMP-Marktbilanz Milch 2006.

Gamybos vienetai stambėja, tačiau pagal savo struktūrą išlieka skirtingi

| 12. | Nors kiekviena valstybė narė turėjo savų ypatybių, pagrindinės pieno sektoriaus plėtros tendencijos 2000–2005 metais buvo šios: pieninių karvių skaičiaus mažėjimas, kurį kompensavo pieno primilžių augimas, bei ūkių vidutinio dydžio augimas, susijęs su nuolatiniu jų skaičiaus mažėjimu (1 iliustracija). |
| --- | --- |

12.

Nors kiekviena valstybė narė turėjo savų ypatybių, pagrindinės pieno sektoriaus plėtros tendencijos 2000–2005 metais buvo šios: pieninių karvių skaičiaus mažėjimas, kurį kompensavo pieno primilžių augimas, bei ūkių vidutinio dydžio augimas, susijęs su nuolatiniu jų skaičiaus mažėjimu (1 iliustracija).

Image

| 13. | Vidurio ir Rytų Europos šalis galima suskirstyti į dvi gana skirtingas kategorijas:






  — | Čekijoje, Estijoje, Vengrijoje ir Slovakijoje, stambiesiems ūkiams (50 ir daugiau karvių), kurių dauguma – buvę kolektyviniai ūkiai, tenka didelė bendros pieno produkcijos dalis. Šiose valstybėse narėse ūkio vidutinė banda yra palyginama su kai kurių ES–15 regionų vidutine banda; Čekijoje ji netgi ženkliai didesnė už ES–15 vidurkį. Į pienines pristatoma produkcijos dalis laikoma bendruoju pieno sektoriaus industrializacijos lygio rodikliu su sąlyga kad pristatomam pienui taikomos griežtos sanitarijos normos (10). Valstybių, kuriose stambūs ir vidutiniai ūkiai vaidina svarbų vaidmenį, pristatomo pieno santykinė dalis yra artima (Čekijos, Vengrijos, Slovakijos) ar gana artima (Estijos) ES–15 vidurkiui. Taip pat šiose valstybėse narėse yra didžiausi pristatymo kvotų vidurkiai ir didžiausias produktyvumas. |
| --- | --- | --- |

13.

Vidurio ir Rytų Europos šalis galima suskirstyti į dvi gana skirtingas kategorijas:

—

Čekijoje, Estijoje, Vengrijoje ir Slovakijoje, stambiesiems ūkiams (50 ir daugiau karvių), kurių dauguma – buvę kolektyviniai ūkiai, tenka didelė bendros pieno produkcijos dalis. Šiose valstybėse narėse ūkio vidutinė banda yra palyginama su kai kurių ES–15 regionų vidutine banda; Čekijoje ji netgi ženkliai didesnė už ES–15 vidurkį. Į pienines pristatoma produkcijos dalis laikoma bendruoju pieno sektoriaus industrializacijos lygio rodikliu su sąlyga kad pristatomam pienui taikomos griežtos sanitarijos normos (10). Valstybių, kuriose stambūs ir vidutiniai ūkiai vaidina svarbų vaidmenį, pristatomo pieno santykinė dalis yra artima (Čekijos, Vengrijos, Slovakijos) ar gana artima (Estijos) ES–15 vidurkiui. Taip pat šiose valstybėse narėse yra didžiausi pristatymo kvotų vidurkiai ir didžiausias produktyvumas.

| — | O štai Lenkijoje, kur, priešingai, žemės ūkis buvo mažai kolektyvizuotas, taip pat Latvijoje ir Lietuvoje, kur stambūs valstybiniai ūkiai buvo išardyti, vidutinę bandą sudaro vos keturios karvės. Slovėnija yra tarpinėje padėtyje. |
| --- | --- |

—

O štai Lenkijoje, kur, priešingai, žemės ūkis buvo mažai kolektyvizuotas, taip pat Latvijoje ir Lietuvoje, kur stambūs valstybiniai ūkiai buvo išardyti, vidutinę bandą sudaro vos keturios karvės. Slovėnija yra tarpinėje padėtyje.

| 14. | Tačiau nepaisant naujųjų valstybių narių gamybos struktūrų skirtumų, smulkūs ir labai smulkūs ūkiai, kurie dažnai yra natūriniai ar pusiau natūriniai, ir toliau sudaro didžiąją gamintojų dalį. Pieno kvotų schemoje dalyvauti privalėjo tik tie iš jų, kurie parduodavo savo produkciją pristatymų pieninėms ar tiesioginių pardavimų forma. Kiekvienai naujai valstybei narei buvo didžiulis iššūkis nustatyti tinkamus gamintojus ir padėti jiems įsitraukti į schemą. |
| --- | --- |

14.

Tačiau nepaisant naujųjų valstybių narių gamybos struktūrų skirtumų, smulkūs ir labai smulkūs ūkiai, kurie dažnai yra natūriniai ar pusiau natūriniai, ir toliau sudaro didžiąją gamintojų dalį. Pieno kvotų schemoje dalyvauti privalėjo tik tie iš jų, kurie parduodavo savo produkciją pristatymų pieninėms ar tiesioginių pardavimų forma. Kiekvienai naujai valstybei narei buvo didžiulis iššūkis nustatyti tinkamus gamintojus ir padėti jiems įsitraukti į schemą.

NACIONALINIŲ REFERENCINIŲ KIEKIŲ (NACIONALINIŲ KVOTŲ) NUSTATYMAS

Komisija taikė standartizuotą metodiką

| 15. | Dėl nacionalinių referencinių kiekių nustatymo vyko aršios derybos. Vidurio ir Rytų Europos valstybės kandidatės, išskyrus Slovėniją, galėjo argumentuoti, kad pereinant prie rinkos ekonomikos jų pieno gamyba smarkiai smuko. Tačiau laikotarpio, buvusio pieš pereinamąjį, gamybos statistika neatrodė patikima. Be to, jei į tą statistiką būtų atsižvelgta, būtų pažeistas bendras principas, pagal kurį kvotos turi būti grindžiamos duomenimis apie pačius paskutinius gamybos laikotarpius, apie kuriuos duomenys jau gauti. Išskyrus išimtinius atvejus (11), 2002 m. gruodžio mėn. nustatant nacionalinius referencinius kiekius buvo remiamasi 1997–1999 m. pieno gamybos vidurkiu. |
| --- | --- |

15.

Dėl nacionalinių referencinių kiekių nustatymo vyko aršios derybos. Vidurio ir Rytų Europos valstybės kandidatės, išskyrus Slovėniją, galėjo argumentuoti, kad pereinant prie rinkos ekonomikos jų pieno gamyba smarkiai smuko. Tačiau laikotarpio, buvusio pieš pereinamąjį, gamybos statistika neatrodė patikima. Be to, jei į tą statistiką būtų atsižvelgta, būtų pažeistas bendras principas, pagal kurį kvotos turi būti grindžiamos duomenimis apie pačius paskutinius gamybos laikotarpius, apie kuriuos duomenys jau gauti. Išskyrus išimtinius atvejus (11), 2002 m. gruodžio mėn. nustatant nacionalinius referencinius kiekius buvo remiamasi 1997–1999 m. pieno gamybos vidurkiu.

Patikimi statistiniai pagrindai nustatant nacionalinius referencinius pristatymo kiekius

| 16. | Valstybės kandidatės galėjo pateikti statistinius duomenis apie savo bendrą nacionalinę produkciją, įvertintą pagal bandos dydį ir primilžius, taip pat tikslius duomenis apie pristatymus į pienines, registruotus per referencinį laikotarpį. Pasirengimo stojimui laikotarpiu Komisija (Plėtros GD) koordinavo pažangos diegiant pieno kvotas kolegialias peržiūras (Peer review). Valstybėse kandidatėse pirkėjams pristatomo pieno statistikos patikimumu suabejota nebuvo. |
| --- | --- |

16.

Valstybės kandidatės galėjo pateikti statistinius duomenis apie savo bendrą nacionalinę produkciją, įvertintą pagal bandos dydį ir primilžius, taip pat tikslius duomenis apie pristatymus į pienines, registruotus per referencinį laikotarpį. Pasirengimo stojimui laikotarpiu Komisija (Plėtros GD) koordinavo pažangos diegiant pieno kvotas kolegialias peržiūras (Peer review). Valstybėse kandidatėse pirkėjams pristatomo pieno statistikos patikimumu suabejota nebuvo.

| 17. | Didžiąją dalimi derybose buvo sutarta dėl nacionalinių referencinių pristatymo kiekių, kurie buvo artimi prieš pat stojimą pristatytiems kiekiams. Nė vienai valstybei narei nebuvo skirta pradinė pristatymo kvota, kuri būtų mažesnė už kiekius, pristatytus kiekvienais iš penkerių metų prieš stojimą. Tik Lenkija ir Lietuva gavo žymiai mažesnes už jų pradinę paraišką pristatymo kvotas, t. y. atitinkamai 65 % ir 75 % prašyto kiekio (2 iliustracija). |
| --- | --- |

17.

Didžiąją dalimi derybose buvo sutarta dėl nacionalinių referencinių pristatymo kiekių, kurie buvo artimi prieš pat stojimą pristatytiems kiekiams. Nė vienai valstybei narei nebuvo skirta pradinė pristatymo kvota, kuri būtų mažesnė už kiekius, pristatytus kiekvienais iš penkerių metų prieš stojimą. Tik Lenkija ir Lietuva gavo žymiai mažesnes už jų pradinę paraišką pristatymo kvotas, t. y. atitinkamai 65 % ir 75 % prašyto kiekio (2 iliustracija).

Image

Sunkiai įvertinami duomenys apie tiesioginius pardavimus

| 18. | Iki 2000 metų nebuvo renkami jokie specialūs duomenys apie tiesioginius pieno pardavimus ir suvartojimą ūkiuose. Komisija neatsižvelgė į valstybių kandidačių pateiktus duomenis motyvuodama tuo, kad jie buvo neišsamūs (Latvija, Lietuva, Slovėnija, Slovakija) arba pernelyg apytikriai (Vengrija, Lenkija). Šių valstybių atveju tiesioginių pardavimų statistinė apimtis buvo nustatyta iš bendros gamybos apimties atimant pristatytus kiekius ir įvertintus suvartojimo ūkiuose kiekius. Komisija priėmė kaip derybų pagrindą tik Čekijos ir Estijos pradines paraiškas. |
| --- | --- |

18.

Iki 2000 metų nebuvo renkami jokie specialūs duomenys apie tiesioginius pieno pardavimus ir suvartojimą ūkiuose. Komisija neatsižvelgė į valstybių kandidačių pateiktus duomenis motyvuodama tuo, kad jie buvo neišsamūs (Latvija, Lietuva, Slovėnija, Slovakija) arba pernelyg apytikriai (Vengrija, Lenkija). Šių valstybių atveju tiesioginių pardavimų statistinė apimtis buvo nustatyta iš bendros gamybos apimties atimant pristatytus kiekius ir įvertintus suvartojimo ūkiuose kiekius. Komisija priėmė kaip derybų pagrindą tik Čekijos ir Estijos pradines paraiškas.

| 19. | 3 lentelėje pateikti duomenys rodo, kad, išskyrus Lenkiją, Vidurio ir Rytų Europos valstybės kandidatės, pagrįsdamos savo paraiškas, pateikė tiesioginių pardavimų skaičius, kurie buvo žymiai didesni už Komisijos įverčius.
  3 lentelė
  Su pieno ir pieno produktų tiesioginiais pardavimais susijusių duomenų raida














  (tonomis) |
| --- | --- |
| | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK | Iš viso |
| Pradinė paraiška (1) | 155 000 | 90 000 | 300 000 | 550 000 | 200 000 | 564 000 | 139 000 | 61 800 | 2 059 800 |
| 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Komisijos pozicija (2) | 26 686 | 77 833 | 84 307 | 284 667 | 156 333 | 1 918 867 | 92 875 | 14 000 | 2 655 568 |
| 17 | 86 | 28 | 52 | 78 | 340 | 67 | 23 | 129 |
| Patvirtinta kvota (3) | 68 904 | 87 365 | 226 452 | 390 499 | 164 630 | 464 017 | 93 361 | 22 506 | 1 517 734 |
| 44 | 97 | 75 | 71 | 82 | 82 | 67 | 36 | 74 |
| Kvotos panaudojimas 2004/2005 (4) | 2 776 | 9 585 | 11 380 | 76 301 | 25 978 | 308 934 | 20 278 | 6 803 | 462 906 |
| 2 | 11 | 4 | 14 | 13 | 55 | 15 | 11 | 22 |
| Kvotos panaudojimas 2005/2006 (5) | 2 600 | 8 565 | 10 748 | 55 985 | 19 313 | 195 038 | 20 085 | 3 657 | 315 991 |
| 2 | 10 | 4 | 10 | 10 | 35 | 14 | 6 | 15 |
| (1) ir (2) | 2002 m. sausio 30 d. Komisijos dokumentas SEC(2002) 95 galutinis ir 2002 m. birželio 20 d. dokumentai CONF-H 21/02, CONF-PL 45/02 ir CONF-SI 21/02. |

19.

3 lentelėje pateikti duomenys rodo, kad, išskyrus Lenkiją, Vidurio ir Rytų Europos valstybės kandidatės, pagrįsdamos savo paraiškas, pateikė tiesioginių pardavimų skaičius, kurie buvo žymiai didesni už Komisijos įverčius.

3 lentelė

Su pieno ir pieno produktų tiesioginiais pardavimais susijusių duomenų raida

(tonomis)

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Iš viso

Pradinė paraiška (1)

155 000

90 000

300 000

550 000

200 000

564 000

139 000

61 800

2 059 800

100

100

100

100

100

100

100

100

100

Komisijos pozicija (2)

26 686

77 833

84 307

284 667

156 333

1 918 867

92 875

14 000

2 655 568

17

86

28

52

78

340

67

23

129

Patvirtinta kvota (3)

68 904

87 365

226 452

390 499

164 630

464 017

93 361

22 506

1 517 734

44

97

75

71

82

82

67

36

74

Kvotos panaudojimas 2004/2005 (4)

2 776

9 585

11 380

76 301

25 978

308 934

20 278

6 803

462 906

2

11

4

14

13

55

15

11

22

Kvotos panaudojimas 2005/2006 (5)

2 600

8 565

10 748

55 985

19 313

195 038

20 085

3 657

315 991

2

10

4

10

10

35

14

6

15

(1) ir (2)

2002 m. sausio 30 d. Komisijos dokumentas SEC(2002) 95 galutinis ir 2002 m. birželio 20 d. dokumentai CONF-H 21/02, CONF-PL 45/02 ir CONF-SI 21/02.

| (3) | Reglamento (EB) Nr. 1788/2003 I priedas. |
| --- | --- |

(3)

Reglamento (EB) Nr. 1788/2003 I priedas.

| (4) | Valstybių narių atsakymai į Reglamento (EB) Nr. 595/2004 26 straipsnyje numatytą klausimyną (už 11 mėn. ekstrapoliuotų į 12 mėn., išskyrus Estiją ir Lenkijos (ARR) bei Slovėnijos (ARSKTRP) mokėjimo agentūras). |
| --- | --- |

(4)

Valstybių narių atsakymai į Reglamento (EB) Nr. 595/2004 26 straipsnyje numatytą klausimyną (už 11 mėn. ekstrapoliuotų į 12 mėn., išskyrus Estiją ir Lenkijos (ARR) bei Slovėnijos (ARSKTRP) mokėjimo agentūras).

| (5) | Valstybių narių atsakymai į Reglamento (EB) Nr. 595/2004 26 straipsnyje numatytą klausimyną. |
| --- | --- |

(5)

Valstybių narių atsakymai į Reglamento (EB) Nr. 595/2004 26 straipsnyje numatytą klausimyną.

Gamintojų deklaruojami tiesioginiai pardavimai visuomet mažesni už bet kuriuos statistinius įverčius

| 20. | Pagal 3 lentelėje pateiktus duomenis, tiesioginiai pardavimai, deklaruoti per pirmuosius dvejus kvotos metus (2004–2005 ir 2005–2006), sudarė tik nedidelę suteiktų kvotų dalį. Iš viso aštuoniose Vidurio ir Rytų Europos valstybėse narėse kaip tiesioginiai pardavimai registruotų kiekių suma skiriasi nuo suteiktų referencinių kiekių sumos 1 milijonu tonų. Bent iš dalies šį reiškinį galima paaiškinti tuo, kad nesant statistinių duomenų, tiesioginių pardavimų apimčiai vertinti naudojamas metodas davė su tikrove smarkiai prasilenkiančius rezultatus, dėl kurių buvo smarkiai pervertinti būsimųjų valstybių narių tiesioginio pardavimo poreikiai. Šis pervertinimas vėliau pasirodė naudingas profesionaliems gamintojams, kurie visą pieną pristato, tačiau kuriems buvo leista prašyti tiesioginio pardavimo kvotų tam, kad paskui jas pakeistų į pristatymo kvotas. |
| --- | --- |

20.

Pagal 3 lentelėje pateiktus duomenis, tiesioginiai pardavimai, deklaruoti per pirmuosius dvejus kvotos metus (2004–2005 ir 2005–2006), sudarė tik nedidelę suteiktų kvotų dalį. Iš viso aštuoniose Vidurio ir Rytų Europos valstybėse narėse kaip tiesioginiai pardavimai registruotų kiekių suma skiriasi nuo suteiktų referencinių kiekių sumos 1 milijonu tonų. Bent iš dalies šį reiškinį galima paaiškinti tuo, kad nesant statistinių duomenų, tiesioginių pardavimų apimčiai vertinti naudojamas metodas davė su tikrove smarkiai prasilenkiančius rezultatus, dėl kurių buvo smarkiai pervertinti būsimųjų valstybių narių tiesioginio pardavimo poreikiai. Šis pervertinimas vėliau pasirodė naudingas profesionaliems gamintojams, kurie visą pieną pristato, tačiau kuriems buvo leista prašyti tiesioginio pardavimo kvotų tam, kad paskui jas pakeistų į pristatymo kvotas.

| 21. | Neseniai gautus statistinius duomenis apie tiesioginius pardavimus palyginus su už dvejus pirmuosius kvotos metus deklaruotaisiais skaičiais (4 lentelė), paaiškėjo, kad didelė realizuotų tiesioginių pardavimų dalis lieka nežinoma kvotų valdymo įstaigoms ir nėra išskaitoma iš nacionalinio referencinio kiekio. Estijoje ir Vengrijoje nedeklaruoti tiesioginiai pardavimai gali sudaryti apie 80 % visų tiesioginių pardavimų, Slovėnijoje apie 60–70 %, Lenkijoje 60–65 % ir Lietuvoje šiek tiek mažiau nei 40 %. Atliekant Audito Rūmų auditą, Estijos, Lietuvos, Vengrijos ir Slovėnijos kompetentingos institucijos pripažino, kad ne visi tiesioginiai pardavimai buvo deklaruoti.
  4 lentelė
  Statistiniai tiesioginiai pardavimai ir deklaruoti tiesioginiai pardavimai













  (1000 tonų) |
| --- | --- |
| Tiesioginiai pardavimai | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK |
| Kalendorinių metų statistiniai duomenys |
| 1997 | n.d. | 74 | 467 | n.d. | 146 | 1 663 | n.d. | 59 |
| 1998 | n.d. | 75 | 345 | n.d. | 150 | 1 953 | n.d. | 62 |
| 1999 | n.d. | 85 | 294 | n.d. | 148 | 2 141 | n.d. | 65 |
| 2000 | 22 | 97 | 309 | n.d. | 147 | 1 700 | 91 | n.d. |
| 2001 | 21 | 120 | 330 | 192 | 85 | 1 239 | 84 | n.d. |
| 2002 | 13 | 63 | n.d. | 142 | 77 | 1 141 | 119 | 31 |
| 2003 | 4 | 53 | n.d. | 124 | 168 | 1 318 | 78 | 32 |
| 2004 | 2 | 67 | n.d. | 76 | 116 | 869 | 65 | 13 |
| 2005 | 4 | 66 | n.d. | 91 | 159 | 484 | 58 | 7 |
| Už kvotos metus deklaruoti kiekiai |
| 2004/2005 | 3 | 10 | 11 | 76 | 26 | 309 | 20 | 7 |
| 2005/2006 | 3 | 9 | 11 | 56 | 19 | 195 | 21 | 4 |
| CZ: Pranešimas Komisijai dėl leidimo naudoti restruktūrizacijos rezervą.
  EE: Žemės ūkio ministerija (1997 m.) ir pranešimas Komisijai dėl leidimo naudoti restruktūrizacijos rezervą (1998–2005 m.). Ekstrapoliacija į 12 mėnesių pradedant 2005 m. 9-uoju mėnesiu.
  LV: Additional information to the position paper of the Republic of Latvia (CONF-LV 26/02).
  LT: Žemės ūkio ministerija (2001–2004 m.) ir pranešimas Komisijai dėl leidimo naudoti restruktūrizacijos rezervą (2005 m.).
  HU: Vengrijos centrinė statistikos valdyba (KSH).
  PL: Lenkijos centrinė statistikos valdyba (1997–1999 m.) ir pranešimas Komisijai dėl leidimo naudoti restruktūrizacijos rezervą (2000–2005 m.).
  SI: pranešimas Komisijai dėl leidimo naudoti restruktūrizacijos rezervą.
  SK: Mokėjimo agentūra APA (1997–1999 m.) ir pranešimas Komisijai dėl leidimo naudoti restruktūrizacijos rezervą (2002–2005 m.).
  Atsakymai į Reglamento (EB) Nr. 595/2004 26 straipsnyje numatytą klausimyną ir mokėjimo agentūrų pateikti duomenys (PL ir SI). Už 2004–2005 kvotos metus (11 mėnesių) ekstrapoliacija į 12 mėnesių (CZ, LV, LT, HU ir SK). |

21.

Neseniai gautus statistinius duomenis apie tiesioginius pardavimus palyginus su už dvejus pirmuosius kvotos metus deklaruotaisiais skaičiais (4 lentelė), paaiškėjo, kad didelė realizuotų tiesioginių pardavimų dalis lieka nežinoma kvotų valdymo įstaigoms ir nėra išskaitoma iš nacionalinio referencinio kiekio. Estijoje ir Vengrijoje nedeklaruoti tiesioginiai pardavimai gali sudaryti apie 80 % visų tiesioginių pardavimų, Slovėnijoje apie 60–70 %, Lenkijoje 60–65 % ir Lietuvoje šiek tiek mažiau nei 40 %. Atliekant Audito Rūmų auditą, Estijos, Lietuvos, Vengrijos ir Slovėnijos kompetentingos institucijos pripažino, kad ne visi tiesioginiai pardavimai buvo deklaruoti.

4 lentelė

Statistiniai tiesioginiai pardavimai ir deklaruoti tiesioginiai pardavimai

(1000 tonų)

Tiesioginiai pardavimai

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Kalendorinių metų statistiniai duomenys

1997

n.d.

74

467

n.d.

146

1 663

n.d.

59

1998

n.d.

75

345

n.d.

150

1 953

n.d.

62

1999

n.d.

85

294

n.d.

148

2 141

n.d.

65

2000

22

97

309

n.d.

147

1 700

91

n.d.

2001

21

120

330

192

85

1 239

84

n.d.

2002

13

63

n.d.

142

77

1 141

119

31

2003

4

53

n.d.

124

168

1 318

78

32

2004

2

67

n.d.

76

116

869

65

13

2005

4

66

n.d.

91

159

484

58

7

Už kvotos metus deklaruoti kiekiai

2004/2005

3

10

11

76

26

309

20

7

2005/2006

3

9

11

56

19

195

21

4

CZ: Pranešimas Komisijai dėl leidimo naudoti restruktūrizacijos rezervą.

EE: Žemės ūkio ministerija (1997 m.) ir pranešimas Komisijai dėl leidimo naudoti restruktūrizacijos rezervą (1998–2005 m.). Ekstrapoliacija į 12 mėnesių pradedant 2005 m. 9-uoju mėnesiu.

LV: Additional information to the position paper of the Republic of Latvia (CONF-LV 26/02).

LT: Žemės ūkio ministerija (2001–2004 m.) ir pranešimas Komisijai dėl leidimo naudoti restruktūrizacijos rezervą (2005 m.).

HU: Vengrijos centrinė statistikos valdyba (KSH).

PL: Lenkijos centrinė statistikos valdyba (1997–1999 m.) ir pranešimas Komisijai dėl leidimo naudoti restruktūrizacijos rezervą (2000–2005 m.).

SI: pranešimas Komisijai dėl leidimo naudoti restruktūrizacijos rezervą.

SK: Mokėjimo agentūra APA (1997–1999 m.) ir pranešimas Komisijai dėl leidimo naudoti restruktūrizacijos rezervą (2002–2005 m.).

Atsakymai į Reglamento (EB) Nr. 595/2004 26 straipsnyje numatytą klausimyną ir mokėjimo agentūrų pateikti duomenys (PL ir SI). Už 2004–2005 kvotos metus (11 mėnesių) ekstrapoliacija į 12 mėnesių (CZ, LV, LT, HU ir SK).

| 22. | Kvotų schemos tiksluose numatyta, kad kompetentingos valstybių narių institucijos kontroliuoja, ar kvotų turėtojai deklaruoja visus savo tiesioginius pardavimus. Taigi jos turi disponuoti informacija, kuri būtina norint bent apytikriai nustatyti, kad kvotos neturinčių gamintojų pieno produkcija nepatenka į rinką, kitaip sakant, kad ji yra visa suvartojama ūkyje. |
| --- | --- |

22.

Kvotų schemos tiksluose numatyta, kad kompetentingos valstybių narių institucijos kontroliuoja, ar kvotų turėtojai deklaruoja visus savo tiesioginius pardavimus. Taigi jos turi disponuoti informacija, kuri būtina norint bent apytikriai nustatyti, kad kvotos neturinčių gamintojų pieno produkcija nepatenka į rinką, kitaip sakant, kad ji yra visa suvartojama ūkyje.

Komisija leido naudoti specialų restruktūrizavimo rezervą pasirėmusi sunkiai patikrinama informacija

| 23. | Naujosios Vidurio ir Rytų Europos valstybės narės ne vėliau kaip 2005 m. gruodžio 31 d. turėjo pristatyti Komisijai ataskaitą su išsamiu jų pieno sektoriaus restruktūrizacijos rezultatų ir tendencijų aprašymu (12). Specialus restruktūrizacijos rezervas galėjo būti pradėtas naudoti nuo 2006 m. balandžio 1 d. tiek, kiek kiekvienos šalies pieno ir pieno produktų suvartojimas ūkyje sumažėjo nuo 1998 m. Estijos ir Latvijos atveju ir nuo 2000 m. Čekijos, Lietuvos, Vengrijos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos atveju. |
| --- | --- |

23.

Naujosios Vidurio ir Rytų Europos valstybės narės ne vėliau kaip 2005 m. gruodžio 31 d. turėjo pristatyti Komisijai ataskaitą su išsamiu jų pieno sektoriaus restruktūrizacijos rezultatų ir tendencijų aprašymu (12). Specialus restruktūrizacijos rezervas galėjo būti pradėtas naudoti nuo 2006 m. balandžio 1 d. tiek, kiek kiekvienos šalies pieno ir pieno produktų suvartojimas ūkyje sumažėjo nuo 1998 m. Estijos ir Latvijos atveju ir nuo 2000 m. Čekijos, Lietuvos, Vengrijos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos atveju.

| 24. | Remdamasi minėtomis ataskaitomis, Komisija leido valstybėms narėms pradėti naudoti visą specialų restruktūrizacijos rezervą, t. y. 671 418 tonų, kuris leidžia padidinti joms skirtus pradinius nacionalinius referencinius kiekius 3,7 % (13). |
| --- | --- |

24.

Remdamasi minėtomis ataskaitomis, Komisija leido valstybėms narėms pradėti naudoti visą specialų restruktūrizacijos rezervą, t. y. 671 418 tonų, kuris leidžia padidinti joms skirtus pradinius nacionalinius referencinius kiekius 3,7 % (13).

| 25. | Nepaisant to, kad su tiesioginiais pardavimais ir su suvartojimu ūkiuose susiję skaičiai yra mažai patikimi, – kadangi buvo susidurta su sunkumais dalijant nepristatytus pieno kiekius į šias dvi statistines kategorijas, – Komisija kaip pagrindinį vertinimo kriterijų panaudojo valstybių narių pateiktus duomenis apie suvartojimo ūkyje kaitą ir nesuabejojo jokiais nacionalinių įstaigų pateiktais duomenimis net po to kai buvo atlikti patikrinimai sugretinant pateiktus duomenis su atsakymais į metinius klausimynus apie pieno kvotų įgyvendinimą. Išskyrus Lietuvą visos patikrintos valstybės narės pranešė apie pieno ir pieno produktų suvartojimo pačiame ūkyje sumažėjimą jų teritorijose. |
| --- | --- |

25.

Nepaisant to, kad su tiesioginiais pardavimais ir su suvartojimu ūkiuose susiję skaičiai yra mažai patikimi, – kadangi buvo susidurta su sunkumais dalijant nepristatytus pieno kiekius į šias dvi statistines kategorijas, – Komisija kaip pagrindinį vertinimo kriterijų panaudojo valstybių narių pateiktus duomenis apie suvartojimo ūkyje kaitą ir nesuabejojo jokiais nacionalinių įstaigų pateiktais duomenimis net po to kai buvo atlikti patikrinimai sugretinant pateiktus duomenis su atsakymais į metinius klausimynus apie pieno kvotų įgyvendinimą. Išskyrus Lietuvą visos patikrintos valstybės narės pranešė apie pieno ir pieno produktų suvartojimo pačiame ūkyje sumažėjimą jų teritorijose.

| 26. | Tačiau galima abejoti Komisijai pateiktos informacijos patikimumu. Antai Čekijoje, didelį suvartojimo ūkyje sumažėjimą 2000–2004 m. iš esmės nulėmė pieno gamybos sumažėjimas; rinkai skirta produkcija tepadidėjo 0,8 %. Latvijos ir Slovakijos kompetentingos institucijos perdavė suvartojimo ūkiuose statistiką, kuri ženkliai skiriasi nuo su tais pačiais laikotarpiais susijusių duomenų, kurie buvo naudojami derybose dėl narystės. Lietuvai numatytas specialus rezervas buvo visas atiduotas naudoti, nors statistiniai duomenys, kuriuos pateikė nacionalinės institucijos, neparodė jokio reikšmingesnio suvartojimo ūkiuose sumažėjimo. Tuo tarpu Estijos, Vengrijos, Lenkijos ir Slovėnijos atveju statistinės kryžminės patikros (5 lentelė) rodo, kad valstybių narių pateiktose ataskaitose suvartojimas ūkiuose buvo sumažintas ir (arba) kad buvo deklaruotos per mažos tiesioginių pardavimų apimtys.
  5 lentelė
  Ūkyje suvartoto pieno kiekių palyginimas su neparduoto pieno kiekiais















  (1000 tonų) |
| --- | --- |
| Valstybė narė | (1) metodas
  Suvartojimas ūkyje pagal valstybių narių ataskaitas | (2) metodas
  Įvertintas suvartojimas (nedeklaruoti pagaminti kiekiai) |
| 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2004/2005 | 2005/2006 |
| CZ | | | 199 | 174 | 197 | 114 | 70 | 70 | 63 | 72 |
| EE | 108 | 122 | 111 | 122 | 43 | 66 | 63 | 37 | 123 | 93 |
| LV | 381 | 349 | 357 | 343 | 350 | 302 | 268 | 251 | 271 | 232 |
| LT | n.d. | n.d. | n.d. | 554 | 663 | 629 | 632 | 614 | 563 | 615 |
| HU | 68 | 63 | 53 | 65 | 28 | 26 | 22 | 20 | 284 | 344 |
| PL | | | 3 408 | 3 409 | 3 296 | 3 039 | 2 802 | 2 625 | 3 167 | 2 814 |
| SI | | | 99 | 96 | 119 | 85 | 82 | 79 | 131 | 120 |
| SK | 234 | 176 | 169 | 167 | 163 | 134 | 128 | 102 | 123 | 87 |
| (1) metodas: pranešimai Komisijai dėl leidimo naudoti restruktūrizacijos rezervą. Referenciniai metai pabraukti.
  (2) metodas: Skirtumas tarp kalendoriniais metais pagamintos produkcijos (pagal pranešimus Komisijai dėl leidimo naudoti restruktūrizacijos rezervą) ir mokėjimo agentūroms deklaruotų kiekių (atsakymai į Reglamento (EB) Nr. 595/2004 26 straipsnyje numatytą klausimyną). |

26.

Tačiau galima abejoti Komisijai pateiktos informacijos patikimumu. Antai Čekijoje, didelį suvartojimo ūkyje sumažėjimą 2000–2004 m. iš esmės nulėmė pieno gamybos sumažėjimas; rinkai skirta produkcija tepadidėjo 0,8 %. Latvijos ir Slovakijos kompetentingos institucijos perdavė suvartojimo ūkiuose statistiką, kuri ženkliai skiriasi nuo su tais pačiais laikotarpiais susijusių duomenų, kurie buvo naudojami derybose dėl narystės. Lietuvai numatytas specialus rezervas buvo visas atiduotas naudoti, nors statistiniai duomenys, kuriuos pateikė nacionalinės institucijos, neparodė jokio reikšmingesnio suvartojimo ūkiuose sumažėjimo. Tuo tarpu Estijos, Vengrijos, Lenkijos ir Slovėnijos atveju statistinės kryžminės patikros (5 lentelė) rodo, kad valstybių narių pateiktose ataskaitose suvartojimas ūkiuose buvo sumažintas ir (arba) kad buvo deklaruotos per mažos tiesioginių pardavimų apimtys.

5 lentelė

Ūkyje suvartoto pieno kiekių palyginimas su neparduoto pieno kiekiais

(1000 tonų)

Valstybė narė

(1) metodas

Suvartojimas ūkyje pagal valstybių narių ataskaitas

(2) metodas

Įvertintas suvartojimas (nedeklaruoti pagaminti kiekiai)

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2004/2005

2005/2006

CZ

199

174

197

114

70

70

63

72

EE

108

122

111

122

43

66

63

37

123

93

LV

381

349

357

343

350

302

268

251

271

232

LT

n.d.

n.d.

n.d.

554

663

629

632

614

563

615

HU

68

63

53

65

28

26

22

20

284

344

PL

3 408

3 409

3 296

3 039

2 802

2 625

3 167

2 814

SI

99

96

119

85

82

79

131

120

SK

234

176

169

167

163

134

128

102

123

87

(1) metodas: pranešimai Komisijai dėl leidimo naudoti restruktūrizacijos rezervą. Referenciniai metai pabraukti.

(2) metodas: Skirtumas tarp kalendoriniais metais pagamintos produkcijos (pagal pranešimus Komisijai dėl leidimo naudoti restruktūrizacijos rezervą) ir mokėjimo agentūroms deklaruotų kiekių (atsakymai į Reglamento (EB) Nr. 595/2004 26 straipsnyje numatytą klausimyną).

INDIVIDUALIŲ REFERENCINIŲ KIEKIŲ SKYRIMAS (INDIVIDUALIOS KVOTOS)

Pagal stojimo aktus skirtingų valstybių narių skirtingi referenciniai laikotarpiai

| 27. | Prieš prasidedant pirmiesiems kvotos metams nacionalinės institucijos pranešė gamintojams individualius referencinius kiekius. Lenkija ir Slovėnija, kurioms individualių referencinių kiekių taikymo pradžia buvo nukelta į 2005 m. balandžio 1 d., vis dėlto sugebėjo paskirstyti individualias kvotas 2004–2005 kvotos metams ir pratęsė jas 2005–2006 metams. |
| --- | --- |

27.

Prieš prasidedant pirmiesiems kvotos metams nacionalinės institucijos pranešė gamintojams individualius referencinius kiekius. Lenkija ir Slovėnija, kurioms individualių referencinių kiekių taikymo pradžia buvo nukelta į 2005 m. balandžio 1 d., vis dėlto sugebėjo paskirstyti individualias kvotas 2004–2005 kvotos metams ir pratęsė jas 2005–2006 metams.

Pradinis individualių pristatymo kvotų skyrimas

| 28. | Skirdamos individualius referencinius pristatymo kiekius Vengrija ir Slovakija nepaisė Bendrijos teisės aktuose nustatytos viršutinės ribos (14); bendras šių valstybių skirtas pristatymo kvotų kiekis viršijo šią viršutinę ribą (15). Per didelio kvotų kiekio skyrimas sudarė riziką greičiau išsemti turimą nacionalinį referencinį kiekį tuo būdu skatinant gamintojus gaminti daugiau pieno. |
| --- | --- |

28.

Skirdamos individualius referencinius pristatymo kiekius Vengrija ir Slovakija nepaisė Bendrijos teisės aktuose nustatytos viršutinės ribos (14); bendras šių valstybių skirtas pristatymo kvotų kiekis viršijo šią viršutinę ribą (15). Per didelio kvotų kiekio skyrimas sudarė riziką greičiau išsemti turimą nacionalinį referencinį kiekį tuo būdu skatinant gamintojus gaminti daugiau pieno.

| 29. | Vengrijos atveju per didelio kiekio skyrimo klausimas buvo išspręstas tik 2006–2007 kvotos metais, kai Taryba leido Komisijai valstybių narių prašymu leisti 2005–2006 kvotos metais tiesioginiam pardavimui skirtus kiekius iš nacionalinio rezervo konvertuoti į pristatymo kiekius (16). |
| --- | --- |

29.

Vengrijos atveju per didelio kiekio skyrimo klausimas buvo išspręstas tik 2006–2007 kvotos metais, kai Taryba leido Komisijai valstybių narių prašymu leisti 2005–2006 kvotos metais tiesioginiam pardavimui skirtus kiekius iš nacionalinio rezervo konvertuoti į pristatymo kiekius (16).

| 30. | Slovakijos institucijos pasirūpino, kad individualios pristatymo kvotos nebeviršytų nacionalinio referencinio kiekio 2004–2005 kvotos metų pabaigoje. Tačiau pusiausvyrai atstatyti panaudotas metodas neatitiko Bendrijos teisės aktų (17). Komisija sutiko su Slovakijos institucijų pasiūlymu dėl galutinio nacionalinių referencinių kiekių paskirstymo tarp pristatymų ir tiesioginių pardavimų 2004–2005 kvotos metais, nepaisydama, kad pagal šį pasiūlymą papildomi pristatymams skirti kiekiai viršijo gamintojų pasikeistus kiekius. |
| --- | --- |

30.

Slovakijos institucijos pasirūpino, kad individualios pristatymo kvotos nebeviršytų nacionalinio referencinio kiekio 2004–2005 kvotos metų pabaigoje. Tačiau pusiausvyrai atstatyti panaudotas metodas neatitiko Bendrijos teisės aktų (17). Komisija sutiko su Slovakijos institucijų pasiūlymu dėl galutinio nacionalinių referencinių kiekių paskirstymo tarp pristatymų ir tiesioginių pardavimų 2004–2005 kvotos metais, nepaisydama, kad pagal šį pasiūlymą papildomi pristatymams skirti kiekiai viršijo gamintojų pasikeistus kiekius.

Pradinis individualių referencinių tiesioginio pardavimo kiekių skyrimas

| 31. | Bendri valstybių narių paskirtų individualių tiesioginio pardavimo kvotų kiekiai paprastai buvo daug mažesni už nacionalinius referencinius kiekius (6 lentelė). Išimtis buvo Lenkija. Paaiškėjo, kad Lenkijai skirtas nacionalinių referencinių tiesioginio pardavimo kiekis (464 017 tonų) toli gražu netenkina gamintojų poreikių (715 921 tona). Lenkijos institucijos nustatė skiriamų kiekių viršutinę ribą, kuri atitiko 64 % gamintojų prašomų kiekių.
  6 lentelė
  Individualių tiesioginio pardavimo kvotų skyrimas (2004–2005 m.)













  (tonomis) |
| --- | --- |
| Kiekiai | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK |
| Tiesioginio pardavimo riba
  (1) | 68 904 | 87 365 | 226 452 | 390 499 | 164 630 | 464 017 | 93 361 | 22 506 |
| Pradžioje skirti bendri kiekiai
  (2) | 4 360 | 11 585 | 96 580 | 115 698 | 20 018 | 458 190 | 69 446 | 11 250 |
| (2)/(1) | 6 % | 13 % | 43 % | 30 % | 12 % | 99 % | 74 % | 50 % |
| (1): Reglamentas (EB) Nr. 1788/2003.
  (2): 2004–2005 kvotos metų pradžioje suteikti individualūs referenciniai kiekiai (mokėjimo agentūrų pateikti duomenys). |

31.

Bendri valstybių narių paskirtų individualių tiesioginio pardavimo kvotų kiekiai paprastai buvo daug mažesni už nacionalinius referencinius kiekius (6 lentelė). Išimtis buvo Lenkija. Paaiškėjo, kad Lenkijai skirtas nacionalinių referencinių tiesioginio pardavimo kiekis (464 017 tonų) toli gražu netenkina gamintojų poreikių (715 921 tona). Lenkijos institucijos nustatė skiriamų kiekių viršutinę ribą, kuri atitiko 64 % gamintojų prašomų kiekių.

6 lentelė

Individualių tiesioginio pardavimo kvotų skyrimas (2004–2005 m.)

(tonomis)

Kiekiai

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Tiesioginio pardavimo riba

(1)

68 904

87 365

226 452

390 499

164 630

464 017

93 361

22 506

Pradžioje skirti bendri kiekiai

(2)

4 360

11 585

96 580

115 698

20 018

458 190

69 446

11 250

(2)/(1)

6 %

13 %

43 %

30 %

12 %

99 %

74 %

50 %

(1): Reglamentas (EB) Nr. 1788/2003.

(2): 2004–2005 kvotos metų pradžioje suteikti individualūs referenciniai kiekiai (mokėjimo agentūrų pateikti duomenys).

Kvotas gavę profesionalūs gamintojai sudaro pusę visų pieno gamintojų

| 32. | Gamintojai savo nuosava iniciatyva prisijungia prie kvotų schemos. Referenciniai kiekiai jiems skiriami pagal jų paraiškas ir pagal nacionalinių institucijų nustatytas taisykles. Daugumoje naujųjų Vidurio ir Rytų Europos valstybių narių apie pusę pieno gamintojų liko už kvotų schemos ribų (7 lentelė ir 3 langelis). Ypač žemas įvertintas dalyvavimo schemoje lygis yra Slovakijoje (6 %), Estijoje (mažiau nei 20 %) ir Vengrijoje (tarp 30 ir 40 %). Audito Rūmų vertinimu aštuoniose naujosiose Vidurio ir Rytų Europos valstybėse narėse kvotų schema neapima maždaug 3,6 mln. tonų (18) arba 17 % visos jose pagaminamos pieno produkcijos.
  7 lentelė
  Pieno ūkių skaičius ir kvotos turėtojų skaičius (2004–2005 ir 2005–2006 kvotos metai)














  2004–2005 | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK | Iš viso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005–2006 |
| (1)
  Ūkiai | 8 450 | 12 400 | 61 239 | 195 231 | 22 000 | 734 112 | 17 190 | 14 230 | 1 064 852 |
| 6 780 | 9 210 | 50 900 | 170 790 | 16 250 | 727 100 | 19 710 | 13 460 | 1 014 199 |
| (2)
  Pristatymai (gamintojai) | 2 950 | 1 585 | 24 409 | 99 384 | 5 194 | 310 460 | 10 148 | 800 | 454 930 |
| 2 871 | 1 525 | 22 919 | 86 601 | 4 821 | 284 475 | 9 509 | 740 | 413 461 |
| (3)
  Tiesioginiai pardavimai (gamintojai) | 252 | 443 | 2 253 | 22 516 | 1 284 | 76 014 | 2 624 | 99 | 105 485 |
| 264 | 437 | 1 808 | 16 027 | 1 561 | 52 837 | 2 509 | 100 | 75 543 |
| (4)
  Iš viso | 2 991 | 1 859 | 25 457 | 112 073 | 6 076 | 374 000 | 10 575 | 814 | 533 845 |
| 2 903 | 1 752 | 24 039 | 98 387 | 5 980 | 330 019 | 9 956 | 766 | 473 802 |
| (5)
  Sistemoje nedalyvaujantys ūkiai | 5 459 | 10 541 | 35 782 | 83 158 | 15 924 | 360 112 | 6 615 | 13 416 | 531 007 |
| 65 % | 85 % | 58 % | 43 % | 72 % | 49 % | 39 % | 94 % | 50 % |
| 3 877 | 7 458 | 26 861 | 72 403 | 10 270 | 397 081 | 9 754 | 12 694 | 540 397 |
| 57 % | 81 % | 53 % | 42 % | 63 % | 55 % | 50 % | 94 % | 53 % |
| (1) 2004–2005 kvotos metai: Eurostato duomenys 2003 m apie visas valstybes nares, išskyrus LV (2004 m. duomenys, Centrinė statistikos valdyba), LT (2004 m. duomenys pagal ŽŪIKVC) ir PL (2004 m. duomenys pagal ARR); 2005–2006 kvotos metai: Eurostato duomenys 2005 m.
  (2), (3) et (4): Atsakymai į Reglamento (EB) Nr. 595/2004 26 straipsnyje numatytą klausimyną ir mokėjimo agentūrų duomenys (PL ir SI už 2004–2005 m.). |

32.

Gamintojai savo nuosava iniciatyva prisijungia prie kvotų schemos. Referenciniai kiekiai jiems skiriami pagal jų paraiškas ir pagal nacionalinių institucijų nustatytas taisykles. Daugumoje naujųjų Vidurio ir Rytų Europos valstybių narių apie pusę pieno gamintojų liko už kvotų schemos ribų (7 lentelė ir 3 langelis). Ypač žemas įvertintas dalyvavimo schemoje lygis yra Slovakijoje (6 %), Estijoje (mažiau nei 20 %) ir Vengrijoje (tarp 30 ir 40 %). Audito Rūmų vertinimu aštuoniose naujosiose Vidurio ir Rytų Europos valstybėse narėse kvotų schema neapima maždaug 3,6 mln. tonų (18) arba 17 % visos jose pagaminamos pieno produkcijos.

7 lentelė

Pieno ūkių skaičius ir kvotos turėtojų skaičius (2004–2005 ir 2005–2006 kvotos metai)

2004–2005

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Iš viso

2005–2006

(1)

Ūkiai

8 450

12 400

61 239

195 231

22 000

734 112

17 190

14 230

1 064 852

6 780

9 210

50 900

170 790

16 250

727 100

19 710

13 460

1 014 199

(2)

Pristatymai (gamintojai)

2 950

1 585

24 409

99 384

5 194

310 460

10 148

800

454 930

2 871

1 525

22 919

86 601

4 821

284 475

9 509

740

413 461

(3)

Tiesioginiai pardavimai (gamintojai)

252

443

2 253

22 516

1 284

76 014

2 624

99

105 485

264

437

1 808

16 027

1 561

52 837

2 509

100

75 543

(4)

Iš viso

2 991

1 859

25 457

112 073

6 076

374 000

10 575

814

533 845

2 903

1 752

24 039

98 387

5 980

330 019

9 956

766

473 802

(5)

Sistemoje nedalyvaujantys ūkiai

5 459

10 541

35 782

83 158

15 924

360 112

6 615

13 416

531 007

65 %

85 %

58 %

43 %

72 %

49 %

39 %

94 %

50 %

3 877

7 458

26 861

72 403

10 270

397 081

9 754

12 694

540 397

57 %

81 %

53 %

42 %

63 %

55 %

50 %

94 %

53 %

(1) 2004–2005 kvotos metai: Eurostato duomenys 2003 m apie visas valstybes nares, išskyrus LV (2004 m. duomenys, Centrinė statistikos valdyba), LT (2004 m. duomenys pagal ŽŪIKVC) ir PL (2004 m. duomenys pagal ARR); 2005–2006 kvotos metai: Eurostato duomenys 2005 m.

(2), (3) et (4): Atsakymai į Reglamento (EB) Nr. 595/2004 26 straipsnyje numatytą klausimyną ir mokėjimo agentūrų duomenys (PL ir SI už 2004–2005 m.).

| 33. | Tačiau tai, kad schemoje dalyvauja tik nedidelė gamintojų dalis, nėra pakankamas rodiklis, kad galima būtų suabejoti naujųjų valstybių narių administraciniu gebėjimu įdiegti pieno kvotų sistemą. Negalima pamiršti, kad, imant bendrai, naujosiose Vidurio ir Rytų Europos valstybėse narėse 70 % visų pieno ūkių tėra laikomos ne daugiau kaip dvi karvės ir todėl gali priklausyti natūriniam ir pusiau natūriniam sektoriui. Kadangi bendras šių smulkių ūkelių skaičius (680 000) sudaro daugiau nei 25 % visų jokios kvotos neturinčių ūkių, galima daryti išvadą, kad dauguma kvotos neturinčių ūkių – tai iš tikrųjų ne komerciniai arba pusiau komerciniai ūkiai. |
| --- | --- |

33.

Tačiau tai, kad schemoje dalyvauja tik nedidelė gamintojų dalis, nėra pakankamas rodiklis, kad galima būtų suabejoti naujųjų valstybių narių administraciniu gebėjimu įdiegti pieno kvotų sistemą. Negalima pamiršti, kad, imant bendrai, naujosiose Vidurio ir Rytų Europos valstybėse narėse 70 % visų pieno ūkių tėra laikomos ne daugiau kaip dvi karvės ir todėl gali priklausyti natūriniam ir pusiau natūriniam sektoriui. Kadangi bendras šių smulkių ūkelių skaičius (680 000) sudaro daugiau nei 25 % visų jokios kvotos neturinčių ūkių, galima daryti išvadą, kad dauguma kvotos neturinčių ūkių – tai iš tikrųjų ne komerciniai arba pusiau komerciniai ūkiai.

| 34. | Įvairiose valstybėse narėse gamintojų dalyvavimo lygis žymiai skiriasi. Kai kurios valstybės leido bei skatino skirstyti mažas ir labai mažas kvotas. Pavyzdžiui, pirmaisiais kvotos metais mažesnius nei 1 000 kg referencinius kiekius (pristatymo ir/arba tiesioginio pardavimo) gavę gamintojai sudarė 12 % visų kvotų turėtojų Latvijoje ir 6 % – Lietuvoje. Kita vertus Lenkijoje, Estijoje, Vengrijoje, Slovėnijoje ir Čekijoje gamintojų, gavusių mažesnes nei 1 000 kg kvotas, buvo mažiau kaip 2 % visų kvotų turėtojų. Slovakijoje mažesnė kaip 1 000 kg kvota nebuvo skirta nė vienam gamintojui. Čekijoje ir Slovakijoje, kvotų skyrimo politika buvo aiškiai orientuota į stambiuosius gamintojus. Šiose valstybėse narėse 75 % pristatymo kvotos turėtojų laiko didesnes nei 50 karvių bandas.

  3 langelis – Gamintojai be pieno kvotų – Lietuvos ir Slovakijos atvejaiLietuvoje 43 % gamintojų negavo jokios kvotos.Stojimo metu buvo dar labai daug pieno gamintojų (195 231), kurie beveik visi (95 %) laikė po penkias arba mažiau karvių. Struktūrų koncentracijos procesas vyksta lėtai, tačiau pastebimai, jei pavyzdžiui, palyginsime kiek nuo 2001 iki 2005 m. padaugėjo ūkių, kuriose laikoma 6 ir daugiau karvių (nuo 4 501 ūkių, arba 2 % visų ūkių 2001 m. iki 11 242 ūkių, arba 6,2 % visų ūkių 2005 m.). Lygiagrečiai mažėja mažų struktūrų, atsiradusių po žemės privatizavimo, nors jų skaičius išlieka didelis.Auditas parodė, kad pieno kvotų reklaminė kampanija buvo gerai organizuota ir buvo skirta visiems gamintojams. Atsižvelgiant į Lietuvos pieno sektoriaus ypatumus galima manyti, kad Lietuvos institucijų pirmaisiais kvotos metais pasiekta 57 % aprėptis yra pakankama.2004–2005 kvotos metais kvotą gavo 77 484 gamintojai, laikantys po vieną ar dvi karves, tuo tarpu iš viso jų yra 138 591 (19). Skirtumas, t.y. 61 107 gamintojai, sudaro didžiąją dalį kvotos neturinčių gamintojų visumos (63 723). Tikėtina, kad šie gamintojai be kvotos, laikantys vieną ar dvi karves, yra susiję su natūriniu ar pusiau natūriniu ūkiais. Valdymo įstaigos privalo užtikrinti, kad šie gamintojai deklaruotų savo tiesiogiai parduotą produkciją.Slovakijoje 94 % pieno gamintojų negavo jokios kvotos.Slovakijos žemės ūkio ekonomika yra aiškiai pasidalijusi į dvi dalis. Daugybė šeimos ūkių (2001 m. – 15 586, 2005 m. – 9 853) sugyvena su nedideliu skaičiumi ūkių, įsisteigusių kaip komerciniai subjektai (2 087 – 2001 m., 1 696 – 2005 m.). 2005 metais 89 % visų šeimos ūkių buvo laikoma tik po vieną karvę; 10 % jų buvo laikoma po dvi ar tris karves. Tuo tarpu 38 % komercinių ūkių buvo laikoma daugiau nei 50 karvių. Tik 6 % pieninių karvių buvo laikomos šeimos ūkiuose, o 94 % – komerciniuose ūkiuose.Slovakijoje pieno kvotų sistema buvo taikoma prieš stojimą; tačiau tiesioginio pardavimo kvotų nebuvo, o pristatymo kvotos buvo skiriamos tik daugiau kaip 20 000 litrų per metus pristatantiems gamintojams. 2002 metais buvo 950 kvotą turinčių gamintojų ir apie 1 000 tiesiogiai parduodančių ar mažiau kaip 20 000 litrų per metus pristatančių smulkių gamintojų (20).Pirmaisiais 2004–2005 kvotos metais atsakingos Slovakijos institucijos paskirstė tik 814 pristatymo ar tiesioginio pardavimo kvotų, pirmiausiai integruodamos į kvotų sistemą komercinius subjektus. Auditorių vertinimu 78 % pristatymo kvotos turėtojų laikė ne mažiau kaip po 50 karvių, 21 % laikė nuo dviejų iki 49 karvių. Labai mažos kvotos, atitinkančios vieną karvę, sudarė 1 % bendro kvotų kiekio. |
| --- | --- |

34.

Įvairiose valstybėse narėse gamintojų dalyvavimo lygis žymiai skiriasi. Kai kurios valstybės leido bei skatino skirstyti mažas ir labai mažas kvotas. Pavyzdžiui, pirmaisiais kvotos metais mažesnius nei 1 000 kg referencinius kiekius (pristatymo ir/arba tiesioginio pardavimo) gavę gamintojai sudarė 12 % visų kvotų turėtojų Latvijoje ir 6 % – Lietuvoje. Kita vertus Lenkijoje, Estijoje, Vengrijoje, Slovėnijoje ir Čekijoje gamintojų, gavusių mažesnes nei 1 000 kg kvotas, buvo mažiau kaip 2 % visų kvotų turėtojų. Slovakijoje mažesnė kaip 1 000 kg kvota nebuvo skirta nė vienam gamintojui. Čekijoje ir Slovakijoje, kvotų skyrimo politika buvo aiškiai orientuota į stambiuosius gamintojus. Šiose valstybėse narėse 75 % pristatymo kvotos turėtojų laiko didesnes nei 50 karvių bandas.

3 langelis – Gamintojai be pieno kvotų – Lietuvos ir Slovakijos atvejaiLietuvoje 43 % gamintojų negavo jokios kvotos.Stojimo metu buvo dar labai daug pieno gamintojų (195 231), kurie beveik visi (95 %) laikė po penkias arba mažiau karvių. Struktūrų koncentracijos procesas vyksta lėtai, tačiau pastebimai, jei pavyzdžiui, palyginsime kiek nuo 2001 iki 2005 m. padaugėjo ūkių, kuriose laikoma 6 ir daugiau karvių (nuo 4 501 ūkių, arba 2 % visų ūkių 2001 m. iki 11 242 ūkių, arba 6,2 % visų ūkių 2005 m.). Lygiagrečiai mažėja mažų struktūrų, atsiradusių po žemės privatizavimo, nors jų skaičius išlieka didelis.Auditas parodė, kad pieno kvotų reklaminė kampanija buvo gerai organizuota ir buvo skirta visiems gamintojams. Atsižvelgiant į Lietuvos pieno sektoriaus ypatumus galima manyti, kad Lietuvos institucijų pirmaisiais kvotos metais pasiekta 57 % aprėptis yra pakankama.2004–2005 kvotos metais kvotą gavo 77 484 gamintojai, laikantys po vieną ar dvi karves, tuo tarpu iš viso jų yra 138 591 (19). Skirtumas, t.y. 61 107 gamintojai, sudaro didžiąją dalį kvotos neturinčių gamintojų visumos (63 723). Tikėtina, kad šie gamintojai be kvotos, laikantys vieną ar dvi karves, yra susiję su natūriniu ar pusiau natūriniu ūkiais. Valdymo įstaigos privalo užtikrinti, kad šie gamintojai deklaruotų savo tiesiogiai parduotą produkciją.Slovakijoje 94 % pieno gamintojų negavo jokios kvotos.Slovakijos žemės ūkio ekonomika yra aiškiai pasidalijusi į dvi dalis. Daugybė šeimos ūkių (2001 m. – 15 586, 2005 m. – 9 853) sugyvena su nedideliu skaičiumi ūkių, įsisteigusių kaip komerciniai subjektai (2 087 – 2001 m., 1 696 – 2005 m.). 2005 metais 89 % visų šeimos ūkių buvo laikoma tik po vieną karvę; 10 % jų buvo laikoma po dvi ar tris karves. Tuo tarpu 38 % komercinių ūkių buvo laikoma daugiau nei 50 karvių. Tik 6 % pieninių karvių buvo laikomos šeimos ūkiuose, o 94 % – komerciniuose ūkiuose.Slovakijoje pieno kvotų sistema buvo taikoma prieš stojimą; tačiau tiesioginio pardavimo kvotų nebuvo, o pristatymo kvotos buvo skiriamos tik daugiau kaip 20 000 litrų per metus pristatantiems gamintojams. 2002 metais buvo 950 kvotą turinčių gamintojų ir apie 1 000 tiesiogiai parduodančių ar mažiau kaip 20 000 litrų per metus pristatančių smulkių gamintojų (20).Pirmaisiais 2004–2005 kvotos metais atsakingos Slovakijos institucijos paskirstė tik 814 pristatymo ar tiesioginio pardavimo kvotų, pirmiausiai integruodamos į kvotų sistemą komercinius subjektus. Auditorių vertinimu 78 % pristatymo kvotos turėtojų laikė ne mažiau kaip po 50 karvių, 21 % laikė nuo dviejų iki 49 karvių. Labai mažos kvotos, atitinkančios vieną karvę, sudarė 1 % bendro kvotų kiekio.

SCHEMOS ĮDIEGIMAS IR VALDYMAS

Bendrijos acquis perėmimas

| 35. | Pagal bendrai žemės ūkio politikai taikomą pasidalijamąjį valdymą valstybės narės imasi atitinkamų veiksmų, kad įgyvendintų reglamentus, susijusius su pieno ir pieno produktų sektoriaus mokesčio nustatymu (1 langelis). Valstybės narės privalo pranešti Komisijai ribotą informacijos kiekį. Kiekvienais metais iki rugsėjo 1 d. jos pildo ir gražina Komisijai klausimyną, leidžiantį tą mokestį apskaičiuoti (21). Be to, valstybės narės iki 2004 m. rugsėjo 1 d. (22) privalėjo pateikti Komisijai glaustas ataskaitas apie savo nacionalinių referencinių kiekių valdymo sistemas (23). Komisijai priminus Maltos ir Slovėnijos institucijos perdavė šią glaustą ataskaitą 2007 m. vasario mėn., o Lenkijos institucijos – 2007 m. kovo mėn. |
| --- | --- |

35.

Pagal bendrai žemės ūkio politikai taikomą pasidalijamąjį valdymą valstybės narės imasi atitinkamų veiksmų, kad įgyvendintų reglamentus, susijusius su pieno ir pieno produktų sektoriaus mokesčio nustatymu (1 langelis). Valstybės narės privalo pranešti Komisijai ribotą informacijos kiekį. Kiekvienais metais iki rugsėjo 1 d. jos pildo ir gražina Komisijai klausimyną, leidžiantį tą mokestį apskaičiuoti (21). Be to, valstybės narės iki 2004 m. rugsėjo 1 d. (22) privalėjo pateikti Komisijai glaustas ataskaitas apie savo nacionalinių referencinių kiekių valdymo sistemas (23). Komisijai priminus Maltos ir Slovėnijos institucijos perdavė šią glaustą ataskaitą 2007 m. vasario mėn., o Lenkijos institucijos – 2007 m. kovo mėn.

| 36. | Nors Bendrijos teisės aktai taikomi tiesiogiai, visos naujosios valstybės narės perkėlė su pieno kvotomis susijusį acquis į savo nacionalinius teisės ir administracinius aktus. Dėl Vengrijoje, Lietuvoje ir Slovakijoje nacionalinių institucijų priimtų teisės aktų toliau yra pateiktos pastabos. |
| --- | --- |

36.

Nors Bendrijos teisės aktai taikomi tiesiogiai, visos naujosios valstybės narės perkėlė su pieno kvotomis susijusį acquis į savo nacionalinius teisės ir administracinius aktus. Dėl Vengrijoje, Lietuvoje ir Slovakijoje nacionalinių institucijų priimtų teisės aktų toliau yra pateiktos pastabos.

| 37. | Kadangi Reglamente (EB) Nr. 1788/2003 nepateikta jokios operatyvios pristatymo apibrėžties, Lietuvos institucijos nusprendė, kad, pristatymas yra susijęs su pienu, „kuris gali būti parduotas pirkėjui“. Šia prasme pienas, kurį gamintojas atskiromis progomis perleidžia nemokamai, neturėtų būti registruojamas kaip pristatymas. Yra rizika, kad savo kvotą viršijęs gamintojas, kad išvengtų mokesčio, pristatys pieną nemokamai. Pagal Bendrijos teisės aktus valstybės narės turi užtikrinti, kad visas, net nemokamai pristatytas pienas būtų deklaruojamas. |
| --- | --- |

37.

Kadangi Reglamente (EB) Nr. 1788/2003 nepateikta jokios operatyvios pristatymo apibrėžties, Lietuvos institucijos nusprendė, kad, pristatymas yra susijęs su pienu, „kuris gali būti parduotas pirkėjui“. Šia prasme pienas, kurį gamintojas atskiromis progomis perleidžia nemokamai, neturėtų būti registruojamas kaip pristatymas. Yra rizika, kad savo kvotą viršijęs gamintojas, kad išvengtų mokesčio, pristatys pieną nemokamai. Pagal Bendrijos teisės aktus valstybės narės turi užtikrinti, kad visas, net nemokamai pristatytas pienas būtų deklaruojamas.

| 38. | Vengrijoje į pieno kooperatyvą susivienijusių gamintojų individualių referencinių kiekių suma gali būti traktuojama tarsi tai būtų viena bendra kvota. Jei atskiri kooperatyvo gamintojai viršija savo individualią kvotą, tai yra kompensuojama kooperatyvo lygmenyje. Jei nacionaliniu lygmeniu reikia mokėti mokestį, kooperatyvas mokesčio nemoka, jei nėra viršyta bendra visų kooperatyvo gamintojų kvotų suma. Pagal ES teisės aktus toks individualių referencinių kiekių suliejimas leidžiamas tik patvirtintiems pirkėjams. Atliekant auditą Vengrijos atsakingos institucijos pripažino, kad būtina taisyti nacionalinius teisės aktus, susijusius su pieno kooperatyvais, kurie nėra patvirtinti pirkėjai. |
| --- | --- |

38.

Vengrijoje į pieno kooperatyvą susivienijusių gamintojų individualių referencinių kiekių suma gali būti traktuojama tarsi tai būtų viena bendra kvota. Jei atskiri kooperatyvo gamintojai viršija savo individualią kvotą, tai yra kompensuojama kooperatyvo lygmenyje. Jei nacionaliniu lygmeniu reikia mokėti mokestį, kooperatyvas mokesčio nemoka, jei nėra viršyta bendra visų kooperatyvo gamintojų kvotų suma. Pagal ES teisės aktus toks individualių referencinių kiekių suliejimas leidžiamas tik patvirtintiems pirkėjams. Atliekant auditą Vengrijos atsakingos institucijos pripažino, kad būtina taisyti nacionalinius teisės aktus, susijusius su pieno kooperatyvais, kurie nėra patvirtinti pirkėjai.

| 39. | Vengrija ir Slovakija suteikė galimybę būti tuo pat metu patvirtintu pirkėju ir gamintoju. Gamintojo ir pirkėjo funkcijų apjungimas susijęs su ypatinga rizika, į kurią būtina atsižvelgti atliekant rizikos analizę ir organizuojant patikras vietose. Tai, kad visą susijusią dokumentaciją (registrus, deklaracijas, patvirtinamuosius dokumentus, analizių rezultatus) valdo tas pats vienas subjektas padidina manipuliacijų duomenimis riziką tuo atveju, kai viršijamas nacionalinis referencinis kiekis ir nustatomas mokestis. Tokiu atveju iš tiesų gamintojai-pirkėjai turėtų teikti duomenis, naudojamus apskaičiuojant mokestį, kurį turėtų mokėti jie patys. |
| --- | --- |

39.

Vengrija ir Slovakija suteikė galimybę būti tuo pat metu patvirtintu pirkėju ir gamintoju. Gamintojo ir pirkėjo funkcijų apjungimas susijęs su ypatinga rizika, į kurią būtina atsižvelgti atliekant rizikos analizę ir organizuojant patikras vietose. Tai, kad visą susijusią dokumentaciją (registrus, deklaracijas, patvirtinamuosius dokumentus, analizių rezultatus) valdo tas pats vienas subjektas padidina manipuliacijų duomenimis riziką tuo atveju, kai viršijamas nacionalinis referencinis kiekis ir nustatomas mokestis. Tokiu atveju iš tiesų gamintojai-pirkėjai turėtų teikti duomenis, naudojamus apskaičiuojant mokestį, kurį turėtų mokėti jie patys.

Valstybių narių sistemos įdiegtos per skirtą laiką, tačiau nevienodos kokybės ir tobulintinos

| 40. | Audito Rūmų aplankytos naujosios valstybės narės, įskaitant Lenkiją ir Slovėniją, nuo 2004 m. gegužės 1 d. buvo įdiegusios pagrindines struktūras, leidžiančias pradėti einamąjį pieno kvotų valdymą. Valdytojams laiku buvo suteiktos veikimo funkcijos, leidžiančios valdyti referencinių pieno kiekių turėtojų ir pirkėjų bylas, išskaičiuoti deklaruotus kiekius iš referencinių kiekių, naudoti nacionalinį rezervą, atlikti su kvotomis susijusias operacijas (pirkimą, nuomą, dovanojimą, paveldėjimą, gamybos nutraukimą) bei koreguoti pristatomus kiekius pagal riebumą. |
| --- | --- |

40.

Audito Rūmų aplankytos naujosios valstybės narės, įskaitant Lenkiją ir Slovėniją, nuo 2004 m. gegužės 1 d. buvo įdiegusios pagrindines struktūras, leidžiančias pradėti einamąjį pieno kvotų valdymą. Valdytojams laiku buvo suteiktos veikimo funkcijos, leidžiančios valdyti referencinių pieno kiekių turėtojų ir pirkėjų bylas, išskaičiuoti deklaruotus kiekius iš referencinių kiekių, naudoti nacionalinį rezervą, atlikti su kvotomis susijusias operacijas (pirkimą, nuomą, dovanojimą, paveldėjimą, gamybos nutraukimą) bei koreguoti pristatomus kiekius pagal riebumą.

| 41. | Šį bendrą rezultatą verta pabrėžti, kadangi jis kontrastuoja su ilgu neaiškumo laikotarpiu, kuris, dėl aplaidumo valdant kvotų schemą ir dėl gausių ilgai užtrunkančio teismo bylų nagrinėjimo, prasidėjo kai kuriose senosiose valstybėse narėse, kai po 1984 metų buvo įvestos pieno kvotos (24). |
| --- | --- |

41.

Šį bendrą rezultatą verta pabrėžti, kadangi jis kontrastuoja su ilgu neaiškumo laikotarpiu, kuris, dėl aplaidumo valdant kvotų schemą ir dėl gausių ilgai užtrunkančio teismo bylų nagrinėjimo, prasidėjo kai kuriose senosiose valstybėse narėse, kai po 1984 metų buvo įvestos pieno kvotos (24).

| 42. | Vis dėlto naujosiose valstybėse narėse tikrintos sistemos pasirodė esančios nevienodos kokybės vidaus kontrolės lygmenyje. Auditas išaiškino nepakankamą operacijų atsekamumą ir vėlavimus atnaujinti kvotų duomenų bazes Čekijoje, Estijoje, Lietuvoje, Vengrijoje, Lenkijoje ir Slovėnijoje. Slovakijoje iš pradžių buvo įdiegta labai primityvi informacinė sistema; kadangi nebuvo integruotos duomenų bazės, mokėjimo agentūros APA vadovai kvotos metų pradžioje sukūrė skaičiavimo lentelę, kurioje buvo registruojamos paskirtosios individualios kvotos, o kvotos metų pabaigoje – kitą bylą realizuotiems individualiems pristatymams ir pardavimams. Per visą tą laiką APA neturėjo jokios informacijos apie gamintojų padėties kaitą. |
| --- | --- |

42.

Vis dėlto naujosiose valstybėse narėse tikrintos sistemos pasirodė esančios nevienodos kokybės vidaus kontrolės lygmenyje. Auditas išaiškino nepakankamą operacijų atsekamumą ir vėlavimus atnaujinti kvotų duomenų bazes Čekijoje, Estijoje, Lietuvoje, Vengrijoje, Lenkijoje ir Slovėnijoje. Slovakijoje iš pradžių buvo įdiegta labai primityvi informacinė sistema; kadangi nebuvo integruotos duomenų bazės, mokėjimo agentūros APA vadovai kvotos metų pradžioje sukūrė skaičiavimo lentelę, kurioje buvo registruojamos paskirtosios individualios kvotos, o kvotos metų pabaigoje – kitą bylą realizuotiems individualiems pristatymams ir pardavimams. Per visą tą laiką APA neturėjo jokios informacijos apie gamintojų padėties kaitą.

| 43. | Tuo metu, kai Audito Rūmai atliko savo auditą, naujosiose valstybėse narėse Komisija nebuvo atlikusios nė vienos nuodugnios patikros vietose, kad įsitikintų, kad schema veikia patikimai, kad yra vykdomos teisės aktuose numatytos patikros ir kad per kolegialias peržiūras nustatyti trūkumai buvo pašalinti. Per Komisijos 2005 m. vykdytus vizitus į naująsias valstybes nares finansinių ataskaitų tvirtinimo tikslu nebuvo suformuluota nė viena speciali pastaba dėl pieno kvotų. |
| --- | --- |

43.

Tuo metu, kai Audito Rūmai atliko savo auditą, naujosiose valstybėse narėse Komisija nebuvo atlikusios nė vienos nuodugnios patikros vietose, kad įsitikintų, kad schema veikia patikimai, kad yra vykdomos teisės aktuose numatytos patikros ir kad per kolegialias peržiūras nustatyti trūkumai buvo pašalinti. Per Komisijos 2005 m. vykdytus vizitus į naująsias valstybes nares finansinių ataskaitų tvirtinimo tikslu nebuvo suformuluota nė viena speciali pastaba dėl pieno kvotų.

Nacionalinio rezervo pildymas: skirtingas pasirinkimas skirtingose valstybėse narėse

| 44. | Pagal pieno kvotų schemą numatyta sudaryti nacionalinį rezervą, kuriame pristatymai būtų atskirti nuo tiesioginių pardavimų. Valstybės narės gali papildyti nacionalinį rezervą priimdamos nepanaudotus referencinius kiekius, išlaikydamos perduotus kiekius, tolygiai mažindamos visas kvotas. |
| --- | --- |

44.

Pagal pieno kvotų schemą numatyta sudaryti nacionalinį rezervą, kuriame pristatymai būtų atskirti nuo tiesioginių pardavimų. Valstybės narės gali papildyti nacionalinį rezervą priimdamos nepanaudotus referencinius kiekius, išlaikydamos perduotus kiekius, tolygiai mažindamos visas kvotas.

| 45. | Taigi valstybės narės turi teisę atsiimti kai kuriuos arba visus nepanaudotus kiekius, jei gamintojas neparduoda 70 % jų individualaus referencinio kiekio bent per vieną dvylikos mėnesių laikotarpį (25). Naujosios valstybės narės taikė įvairią praktiką. Latvijoje, Lietuvoje, Vengrijoje ir Čekijoje per pirmuosius kvotos metus neišnaudojusiems savo kvotų gamintojams nebuvo skiriamos jokios sankcijos, kadangi kvotos metai vietoje 12 mėnesių tetruko 11. Estijos institucijos neatsižvengė į šią aplinkybę ir sumažino kvotas. Slovakijos institucijos pirmaisiais, 2004–2005 kvotos metais taikė iki stojimo galiojusią baudų sistemą (26), kuri buvo griežtesnė nei numato Bendrijos teisės aktai. |
| --- | --- |

45.

Taigi valstybės narės turi teisę atsiimti kai kuriuos arba visus nepanaudotus kiekius, jei gamintojas neparduoda 70 % jų individualaus referencinio kiekio bent per vieną dvylikos mėnesių laikotarpį (25). Naujosios valstybės narės taikė įvairią praktiką. Latvijoje, Lietuvoje, Vengrijoje ir Čekijoje per pirmuosius kvotos metus neišnaudojusiems savo kvotų gamintojams nebuvo skiriamos jokios sankcijos, kadangi kvotos metai vietoje 12 mėnesių tetruko 11. Estijos institucijos neatsižvengė į šią aplinkybę ir sumažino kvotas. Slovakijos institucijos pirmaisiais, 2004–2005 kvotos metais taikė iki stojimo galiojusią baudų sistemą (26), kuri buvo griežtesnė nei numato Bendrijos teisės aktai.

| 46. | Force majeure atvejais ir tinkamai motyvuotais atvejais nuostatos dėl dalinai ar visiškai nedirbantiems gamintojams priklausančių kiekių netaikomos (27). Lenkijoje 2005 ir 2006 metais buvo nuspręsta sumažinti kvotas visiškai nedirbantiems arba mažiau kaip 70 % savo referencinių kiekių išnaudojusiems gamintojams. 2004–2005 m. apie 3 900, arba 1 % gamintojų visiškai nedirbo. Tačiau jie išsaugojo visą savo kvotą 2005–2006 kvotos metams pateikę paraišką mokėjimo agentūrai. Paraiškas vertina ir priima sprendimus mokėjimo agentūrų regioninių skyrių direktoriai, nors nėra priimta jokių nacionalinių nuostatų, kurios garantuotų vienodą tų paraiškų traktavimą. |
| --- | --- |

46.

Force majeure atvejais ir tinkamai motyvuotais atvejais nuostatos dėl dalinai ar visiškai nedirbantiems gamintojams priklausančių kiekių netaikomos (27). Lenkijoje 2005 ir 2006 metais buvo nuspręsta sumažinti kvotas visiškai nedirbantiems arba mažiau kaip 70 % savo referencinių kiekių išnaudojusiems gamintojams. 2004–2005 m. apie 3 900, arba 1 % gamintojų visiškai nedirbo. Tačiau jie išsaugojo visą savo kvotą 2005–2006 kvotos metams pateikę paraišką mokėjimo agentūrai. Paraiškas vertina ir priima sprendimus mokėjimo agentūrų regioninių skyrių direktoriai, nors nėra priimta jokių nacionalinių nuostatų, kurios garantuotų vienodą tų paraiškų traktavimą.

Nacionalinio rezervo naudojimas: skirtingos taisyklės

| 47. | Nacionalinis rezervas sudarytas tam, kad, remiantis objektyviais nacionalinių institucijų nustatytais kriterijais, galima būtų skirti kvotas naujiems gamintojams arba papildomus kiekius esamiems gamintojams. Panaudojant Kai kuriose naujosiose valstybėse narėse pasinaudojant skyrimo kriterijais buvo sąmoningai atmesti kai kurie paraiškų teikėjai. Be to, kai kurios valstybės narės panaudojo nacionalinį rezervą masiškai konvertuoti turimus tiesioginio pardavimo kiekius į pristatymo kvotas (4 langelis).

  4 langelis – Nacionalinio rezervo kiekių skyrimasLenkijoje nacionaliniai teisės aktai neleido naujiems gamintojams gauti kvotų iš nacionalinio rezervo. Kita vertus, esamiems gamintojams skiriamų kvotų neribojo gamintojų prašomi kiekiai. Tuo būdu kai kuriems gamintojams buvo skirti poreikius viršijantys referenciniai kiekiai, o tai privedė prie greito nacionalinio pristatymo rezervo išeikvojimo.Lietuvoje per 2004–2005 kvotos metus mažiau kaip penkias karves laikantiems gamintojams, nebuvo leista gauti referencinių kiekių iš nacionalinio rezervo.Per dvejus pirmuosius kvotos metus Estijoje ir Vengrijoje tiesioginio pardavimo kvotos sistemingai buvo skiriamos iš nacionalinio rezervo gamintojams, kurie nevykdė jokių tiesioginių pardavimų ir neketino jų vykdyti. Tokia praktika tapo galima dėl, atitinkamai Estijoje (bendras kvotos panaudojimo lygis) ir Vengrijoje (nepakankama pristatymo kvota), taikomų skyrimo kriterijų.Vengrija ir Slovakija toliau skyrė papildomas pristatymo kvotas 2004–2005 kvotos metams nepaisydamos, kad jų nacionalinis rezervas buvo tapęs neigiamu. |
| --- | --- |

47.

Nacionalinis rezervas sudarytas tam, kad, remiantis objektyviais nacionalinių institucijų nustatytais kriterijais, galima būtų skirti kvotas naujiems gamintojams arba papildomus kiekius esamiems gamintojams. Panaudojant Kai kuriose naujosiose valstybėse narėse pasinaudojant skyrimo kriterijais buvo sąmoningai atmesti kai kurie paraiškų teikėjai. Be to, kai kurios valstybės narės panaudojo nacionalinį rezervą masiškai konvertuoti turimus tiesioginio pardavimo kiekius į pristatymo kvotas (4 langelis).

4 langelis – Nacionalinio rezervo kiekių skyrimasLenkijoje nacionaliniai teisės aktai neleido naujiems gamintojams gauti kvotų iš nacionalinio rezervo. Kita vertus, esamiems gamintojams skiriamų kvotų neribojo gamintojų prašomi kiekiai. Tuo būdu kai kuriems gamintojams buvo skirti poreikius viršijantys referenciniai kiekiai, o tai privedė prie greito nacionalinio pristatymo rezervo išeikvojimo.Lietuvoje per 2004–2005 kvotos metus mažiau kaip penkias karves laikantiems gamintojams, nebuvo leista gauti referencinių kiekių iš nacionalinio rezervo.Per dvejus pirmuosius kvotos metus Estijoje ir Vengrijoje tiesioginio pardavimo kvotos sistemingai buvo skiriamos iš nacionalinio rezervo gamintojams, kurie nevykdė jokių tiesioginių pardavimų ir neketino jų vykdyti. Tokia praktika tapo galima dėl, atitinkamai Estijoje (bendras kvotos panaudojimo lygis) ir Vengrijoje (nepakankama pristatymo kvota), taikomų skyrimo kriterijų.Vengrija ir Slovakija toliau skyrė papildomas pristatymo kvotas 2004–2005 kvotos metams nepaisydamos, kad jų nacionalinis rezervas buvo tapęs neigiamu.

Masiška nepanaudotų tiesioginio pardavimo referencinių kiekių konversija

| 48. | Dvejiems pirmiesiems naujųjų valstybių narių pieno prekybos metams buvo būdinga pristatymo referencinių kiekių stoka, tuo tarpu dideli kiekiai buvo nepanaudoti iš nacionalinio tiesioginio pardavimo rezervo. Dvilypė problema, atsiradusi dėl per aukštai įvertintų naujųjų valstybių narių poreikių tiesioginiam pardavimui ir dėl pernelyg mažų tiesioginio pardavimo apimčių deklaravimo, buvo nagrinėta aukščiau (žr. 20 ir tolesnes dalis). |
| --- | --- |

48.

Dvejiems pirmiesiems naujųjų valstybių narių pieno prekybos metams buvo būdinga pristatymo referencinių kiekių stoka, tuo tarpu dideli kiekiai buvo nepanaudoti iš nacionalinio tiesioginio pardavimo rezervo. Dvilypė problema, atsiradusi dėl per aukštai įvertintų naujųjų valstybių narių poreikių tiesioginiam pardavimui ir dėl pernelyg mažų tiesioginio pardavimo apimčių deklaravimo, buvo nagrinėta aukščiau (žr. 20 ir tolesnes dalis).

| 49. | Kad galėtų padidinti pristatymui skirtus turimus kiekius, naujosios valstybės narės gavo teisę, pagal tinkamai motyvuotas gamintojų paraiškas (28), leisti konvertuoti tiesioginio pardavimo referencinius kiekius į pristatymo referencinius kiekius ir atvirkščiai. Šios nuostatos buvo intensyviai taikomos visose naujosiose valstybėse narėse. Tiesioginio pardavimo kvotų vertimas į pristatymo kvotas buvo ypač plačiai taikomas Čekijoje ir Baltijos šalyse (3 iliustracija). |
| --- | --- |

49.

Kad galėtų padidinti pristatymui skirtus turimus kiekius, naujosios valstybės narės gavo teisę, pagal tinkamai motyvuotas gamintojų paraiškas (28), leisti konvertuoti tiesioginio pardavimo referencinius kiekius į pristatymo referencinius kiekius ir atvirkščiai. Šios nuostatos buvo intensyviai taikomos visose naujosiose valstybėse narėse. Tiesioginio pardavimo kvotų vertimas į pristatymo kvotas buvo ypač plačiai taikomas Čekijoje ir Baltijos šalyse (3 iliustracija).

Image

Pristatomo pieno riebumas: svarbus parametras, kurio kartais nepaisoma

| 50. | Pieno kvotos apriboja rinkoje parduodamo pieno kiekius, bet taip pat, kiek tai susiję su pristatymais, – riebalų gamybą. Kiekvienai pristatymo kvotai priskiriamas reprezentatyvus riebumas arba individualus referencinis riebumas, kuris nustatomas pagal ankstesnius gamintojo riebumo duomenis. Kiekvienam gamintojui skiriami pristatymo kiekiai yra koreguojami: jie sumažinami arba padidinami atsižvelgiant į skirtumą tarp realaus pieno riebumo ir individualaus referencinio riebumo. Taigi pastarasis riebumas yra svarbus parametras galutinai apskaičiuojant pristatomus kiekius. |
| --- | --- |

50.

Pieno kvotos apriboja rinkoje parduodamo pieno kiekius, bet taip pat, kiek tai susiję su pristatymais, – riebalų gamybą. Kiekvienai pristatymo kvotai priskiriamas reprezentatyvus riebumas arba individualus referencinis riebumas, kuris nustatomas pagal ankstesnius gamintojo riebumo duomenis. Kiekvienam gamintojui skiriami pristatymo kiekiai yra koreguojami: jie sumažinami arba padidinami atsižvelgiant į skirtumą tarp realaus pieno riebumo ir individualaus referencinio riebumo. Taigi pastarasis riebumas yra svarbus parametras galutinai apskaičiuojant pristatomus kiekius.

| 51. | Estijoje, Lietuvoje, Vengrijoje ir Slovakijoje 2004–2005 kvotos metais gamintojai pristatydavo pieną neturėdami kvotos ir referencinio riebumo. Lenkijoje sistema neleidžia aptikti gamintojų, gavusių nerealistišką referencinį riebumą, t. y. neatitinkantį 30–50 g/kg normos. 2004 ir 2005 metais Audito Rūmai nustatė gamintojų, turinčių nenormaliai padidintą ar sumažintą referencinį riebumą. |
| --- | --- |

51.

Estijoje, Lietuvoje, Vengrijoje ir Slovakijoje 2004–2005 kvotos metais gamintojai pristatydavo pieną neturėdami kvotos ir referencinio riebumo. Lenkijoje sistema neleidžia aptikti gamintojų, gavusių nerealistišką referencinį riebumą, t. y. neatitinkantį 30–50 g/kg normos. 2004 ir 2005 metais Audito Rūmai nustatė gamintojų, turinčių nenormaliai padidintą ar sumažintą referencinį riebumą.

| 52. | Kai tiesioginio pardavimo kiekiai konvertuojami į pristatymo kiekius, su konvertuotąja kvota susietas referencinis riebumas yra 38 g/kg (29). Pristatymo referencinis riebumas gali likti nepakeistas tik su sąlyga, jei gamintojas pateikia kompetentingą instituciją tenkinančius patvirtinamuosius dokumentus. Čekijos, Lietuvos ir Slovakijos institucijos neatsižvelgia į šį apribojimą; jos sistemingai palieka konversiją atlikusiems gamintojams nepakeistą referencinį riebumą. |
| --- | --- |

52.

Kai tiesioginio pardavimo kiekiai konvertuojami į pristatymo kiekius, su konvertuotąja kvota susietas referencinis riebumas yra 38 g/kg (29). Pristatymo referencinis riebumas gali likti nepakeistas tik su sąlyga, jei gamintojas pateikia kompetentingą instituciją tenkinančius patvirtinamuosius dokumentus. Čekijos, Lietuvos ir Slovakijos institucijos neatsižvelgia į šį apribojimą; jos sistemingai palieka konversiją atlikusiems gamintojams nepakeistą referencinį riebumą.

PATIKROS

| 53. | Bendrijos teisės aktai reikalauja įgyvendinti tam tikras kontrolės priemones (30). Valstybės narės privalo tikrinti, ar teisingos ir tikslios gamintojų ir pirkėjų deklaracijos ir esant reikalui pasirūpinti, kad gamintojams, dėl kurių buvo viršyti nacionaliniai referenciniai kiekiai, būtų iš tikrųjų paskirta sumokėti mokestį. |
| --- | --- |

53.

Bendrijos teisės aktai reikalauja įgyvendinti tam tikras kontrolės priemones (30). Valstybės narės privalo tikrinti, ar teisingos ir tikslios gamintojų ir pirkėjų deklaracijos ir esant reikalui pasirūpinti, kad gamintojams, dėl kurių buvo viršyti nacionaliniai referenciniai kiekiai, būtų iš tikrųjų paskirta sumokėti mokestį.

| 54. | Auditas parodė, kad patikrų planavimą ir atlikimą galima iš esmės patobulinti. |
| --- | --- |

54.

Auditas parodė, kad patikrų planavimą ir atlikimą galima iš esmės patobulinti.

Pavėluotas ir ydingas patikrų planavimas valstybėse narėse

| 55. | Kompetentingos nacionalinės institucijos, remdamosi rizikos analize, privalo parengti kontrolės planą kiekvienam 12 mėnesių laikotarpiui. Patikras (ūkyje, pieną transportuojant ir pas pirkėją) privalu atlikti per kvotos metus ir jiems pasibaigus, tačiau ne vėliau kaip 18 mėnesių po tikrinamų kvotos metų. |
| --- | --- |

55.

Kompetentingos nacionalinės institucijos, remdamosi rizikos analize, privalo parengti kontrolės planą kiekvienam 12 mėnesių laikotarpiui. Patikras (ūkyje, pieną transportuojant ir pas pirkėją) privalu atlikti per kvotos metus ir jiems pasibaigus, tačiau ne vėliau kaip 18 mėnesių po tikrinamų kvotos metų.

| 56. | Kai kuriose valstybėse narėse, kaip antai Latvijoje, Lietuvoje ir Lenkijoje, patikrų planai buvo paskelbti pavėluotai. Be to su patikrų planu turi būti pateiktas pasirinktų pirkėjų ir gamintojų sąrašas, o Vengrijoje ir Slovakijoje 2004–2005 kvotos metais tokių sąrašų nebuvo. |
| --- | --- |

56.

Kai kuriose valstybėse narėse, kaip antai Latvijoje, Lietuvoje ir Lenkijoje, patikrų planai buvo paskelbti pavėluotai. Be to su patikrų planu turi būti pateiktas pasirinktų pirkėjų ir gamintojų sąrašas, o Vengrijoje ir Slovakijoje 2004–2005 kvotos metais tokių sąrašų nebuvo.

| 57. | Vengrijoje ir Slovakijoje buvo parengta neišsami 2004–2005 kvotos metų su patikromis susijusi rizikos analizė. Čekijoje ir Latvijoje rizikos analizė buvo parengta tik 2005 m. kovo mėn., t. y., kvotos metų pabaigoje. Lenkijoje 2005–2006 kvotos metais atliktos patikros nebuvo pagrįstos rizikos analize. Pastaroji buvo atlikta kvotos metams pasibaigus. |
| --- | --- |

57.

Vengrijoje ir Slovakijoje buvo parengta neišsami 2004–2005 kvotos metų su patikromis susijusi rizikos analizė. Čekijoje ir Latvijoje rizikos analizė buvo parengta tik 2005 m. kovo mėn., t. y., kvotos metų pabaigoje. Lenkijoje 2005–2006 kvotos metais atliktos patikros nebuvo pagrįstos rizikos analize. Pastaroji buvo atlikta kvotos metams pasibaigus.

| 58. | Priminsime, kad apie 17 % naujųjų valstybių narių pieno produkcijos pagamina kvotos neturintys gamintojai, kurių dauguma yra smulkūs gamintojai, laikantys ne daugiau kaip keturias karves. Kita vertus, statistinės kryžminės patikros rodo, kad dalis šių kvotos neturinčių gamintojų parduoda pieną rinkoje, dažniausiai tiesioginio pardavimo būdu. Paprastai atliekant rizikos analizę naujosiose valstybėse narėse į kvotos neturinčius gamintojus neatsižvelgiama. Kadangi šie gamintojai praktiškai išvengia kontrolės, nacionalinės institucijos neturi jokio protingo patikinimo, kad visi gamintojai teisingai deklaruoja parduoto pieno kiekius. Tačiau per mažo kiekio deklaravimo rizika yra mažesnė pristatymų atveju nei tiesioginių pardavimų atveju. Iš tiesų yra labai sunku patikrinti, ar be kvotos atlikti tiesioginiai pardavimai yra deramai deklaruojami. Kita vertus kvotos neturinčių gamintojų atliktus pristatymus galima patikrinti per pirkėjų buhalterinę apskaitą. Daugiausia pieną pristačiusių gamintojų, neturėjusių nei pristatymo kvotos, nei individualaus referencinio riebumo, Audito Rūmai nustatė Estijoje, Lietuvoje, Vengrijoje ir Slovakijoje (31). |
| --- | --- |

58.

Priminsime, kad apie 17 % naujųjų valstybių narių pieno produkcijos pagamina kvotos neturintys gamintojai, kurių dauguma yra smulkūs gamintojai, laikantys ne daugiau kaip keturias karves. Kita vertus, statistinės kryžminės patikros rodo, kad dalis šių kvotos neturinčių gamintojų parduoda pieną rinkoje, dažniausiai tiesioginio pardavimo būdu. Paprastai atliekant rizikos analizę naujosiose valstybėse narėse į kvotos neturinčius gamintojus neatsižvelgiama. Kadangi šie gamintojai praktiškai išvengia kontrolės, nacionalinės institucijos neturi jokio protingo patikinimo, kad visi gamintojai teisingai deklaruoja parduoto pieno kiekius. Tačiau per mažo kiekio deklaravimo rizika yra mažesnė pristatymų atveju nei tiesioginių pardavimų atveju. Iš tiesų yra labai sunku patikrinti, ar be kvotos atlikti tiesioginiai pardavimai yra deramai deklaruojami. Kita vertus kvotos neturinčių gamintojų atliktus pristatymus galima patikrinti per pirkėjų buhalterinę apskaitą. Daugiausia pieną pristačiusių gamintojų, neturėjusių nei pristatymo kvotos, nei individualaus referencinio riebumo, Audito Rūmai nustatė Estijoje, Lietuvoje, Vengrijoje ir Slovakijoje (31).

| 59. | Nė viena iš aplankytų naujųjų valstybių narių, išskyrus Lietuvą, nevykdė sistemingų kryžminių patikrų tarp pieno kvotų duomenų bazės ir gyvulių identifikavimo duomenų bazės. O juk toks kryžminės patikros tipas leidžia nustatyti akivaizdžias su schema susijusias rizikas: gyvulių nelaikančius kvotų turėtojus, pieninių karvių laikytojus be kvotų, paskirtas kvotas ir deklaruotus kiekius, nesusijusius su bandos dydžiu ir sudėtimi. Kai kurios valstybės narės informavo Audito Rūmus, kad po jų audito buvo pradėti kryžminiai patikrinimai. |
| --- | --- |

59.

Nė viena iš aplankytų naujųjų valstybių narių, išskyrus Lietuvą, nevykdė sistemingų kryžminių patikrų tarp pieno kvotų duomenų bazės ir gyvulių identifikavimo duomenų bazės. O juk toks kryžminės patikros tipas leidžia nustatyti akivaizdžias su schema susijusias rizikas: gyvulių nelaikančius kvotų turėtojus, pieninių karvių laikytojus be kvotų, paskirtas kvotas ir deklaruotus kiekius, nesusijusius su bandos dydžiu ir sudėtimi. Kai kurios valstybės narės informavo Audito Rūmus, kad po jų audito buvo pradėti kryžminiai patikrinimai.

Pavėluotos ir prastai dokumentuotos patikros

| 60. | Lietuvoje formaliai buvo laikomasi principo, pagal kurį dalis patikrų turi būti atlikta per pačius kvotos metus (32), kadangi 2005 m. kovo 31 d. buvo patikrinti keturi gamintojai. Taigi beveik visos patikros buvo atliekamos kvotos metams pasibaigus. Vengrijoje 2004–2005 kvotos metais nebuvo patikrintas nė vienas gamintojas, tai padaryta tik 2006 m. rugsėjo mėn. |
| --- | --- |

60.

Lietuvoje formaliai buvo laikomasi principo, pagal kurį dalis patikrų turi būti atlikta per pačius kvotos metus (32), kadangi 2005 m. kovo 31 d. buvo patikrinti keturi gamintojai. Taigi beveik visos patikros buvo atliekamos kvotos metams pasibaigus. Vengrijoje 2004–2005 kvotos metais nebuvo patikrintas nė vienas gamintojas, tai padaryta tik 2006 m. rugsėjo mėn.

| 61. | Audito Rūmų auditas atskleidė kai kuriuos trūkumus patikrų vietose:






  — | Čekijoje (2004–2005 kvotos metai) ir Slovėnijoje (2005–2006 kvotos metai) patikrų procedūros nebuvo pakankamai tiksliai apibrėžtos ir neužtikrino vienodos kontrolės. Šios dvi valstybės narės informavo Audito Rūmus, kad antriesiems kvotos metams buvo priimtos žymiai geresnės tikrinimo instrukcijos. |
| --- | --- | --- |

61.

Audito Rūmų auditas atskleidė kai kuriuos trūkumus patikrų vietose:

—

Čekijoje (2004–2005 kvotos metai) ir Slovėnijoje (2005–2006 kvotos metai) patikrų procedūros nebuvo pakankamai tiksliai apibrėžtos ir neužtikrino vienodos kontrolės. Šios dvi valstybės narės informavo Audito Rūmus, kad antriesiems kvotos metams buvo priimtos žymiai geresnės tikrinimo instrukcijos.

| — | Estijoje atitiktis tarp parduotų kiekių ir gamybos pajėgumo (33) buvo tikrinama naudojant ūkio registrą, tačiau nebuvo tikrinama, kaip jis atnaujinamas, nes procedūrose nebuvo numatytos fizinės gyvulių patikros. Nuo 2006 m. nauja informacinė sistema leidžia atlikti kryžminį patikrinimą tarp gyvulių duomenų bazės ir kvotų duomenų bazės. |
| --- | --- |

—

Estijoje atitiktis tarp parduotų kiekių ir gamybos pajėgumo (33) buvo tikrinama naudojant ūkio registrą, tačiau nebuvo tikrinama, kaip jis atnaujinamas, nes procedūrose nebuvo numatytos fizinės gyvulių patikros. Nuo 2006 m. nauja informacinė sistema leidžia atlikti kryžminį patikrinimą tarp gyvulių duomenų bazės ir kvotų duomenų bazės.

| — | Lenkijoje, nebuvo išsaugoti pas gamintojus atliktų 2005–2006 kvotos metų patikrų ataskaitų priedai ir dėl to tapo neįmanoma šių patikrų priežiūra. Vienoje Audito Rūmų aplankytoje pieninėje, akredituotoje laboratorijoje nustatytas realus pieno riebumas skyrėsi nuo vidurkio, o jo svyravimai laike buvo nenormalūs. Inspektoriai nepareikalavo jokių papildomų tyrimų, nors tokiais atvejais jie yra numatyti nacionalinėse instrukcijose. Inspektoriai nuolat klydo atlikdami gamybos pajėgumų vertinimą, kadangi rėmėsi pernelyg mažais, nereprezentatyviais pieno primilžiais; todėl buvo nustatyta neleistinai daug klaidų (34). |
| --- | --- |

—

Lenkijoje, nebuvo išsaugoti pas gamintojus atliktų 2005–2006 kvotos metų patikrų ataskaitų priedai ir dėl to tapo neįmanoma šių patikrų priežiūra. Vienoje Audito Rūmų aplankytoje pieninėje, akredituotoje laboratorijoje nustatytas realus pieno riebumas skyrėsi nuo vidurkio, o jo svyravimai laike buvo nenormalūs. Inspektoriai nepareikalavo jokių papildomų tyrimų, nors tokiais atvejais jie yra numatyti nacionalinėse instrukcijose. Inspektoriai nuolat klydo atlikdami gamybos pajėgumų vertinimą, kadangi rėmėsi pernelyg mažais, nereprezentatyviais pieno primilžiais; todėl buvo nustatyta neleistinai daug klaidų (34).

| — | Slovakijoje atsakingos institucijos sugebėjo pateikti bendrą 2004–2005 kvotos metų klaidų lygį (44 % tikrintų atvejų), tačiau nebuvo jokios statistikos, susijusios su nustatytų anomalijų tipais ir dažniu. |
| --- | --- |

—

Slovakijoje atsakingos institucijos sugebėjo pateikti bendrą 2004–2005 kvotos metų klaidų lygį (44 % tikrintų atvejų), tačiau nebuvo jokios statistikos, susijusios su nustatytų anomalijų tipais ir dažniu.

PIRMŲJŲ DVEJŲ KVOTOS METŲ APŽVALGA

Nacionaliniai referenciniai pristatymo kiekiai įvykdyti, o nacionaliniai tiesioginio pardavimo kiekiai neišnaudoti

| 62. | Pirmaisiais, 2004–2005 kvotos metais naujosiose valstybėse narėse (8 ir 9 lentelės) nė vienu atveju nebuvo viršyti nacionaliniai referenciniai kiekiai. Tačiau jei pristatymo kvota buvo išnaudota beveik visa, tiesioginio pardavimo kvota buvo išnaudota labai mažai. |
| --- | --- |

62.

Pirmaisiais, 2004–2005 kvotos metais naujosiose valstybėse narėse (8 ir 9 lentelės) nė vienu atveju nebuvo viršyti nacionaliniai referenciniai kiekiai. Tačiau jei pristatymo kvota buvo išnaudota beveik visa, tiesioginio pardavimo kvota buvo išnaudota labai mažai.

| 63. | Antraisiais, 2005–2006 kvotos metais (8 ir 9 lentelės) pristatymo apimtys išaugo beveik visose valstybėse narėse išskyrus Vengriją ir Maltą, kur jos išliko stabilios. Čekija, Kipras ir Lenkija, viršiję savo nacionalinius referencinius pristatymo kiekius, privalėjo sumokėti mokestį, kuris bendrai sudarė 67,7 milijonų eurų (35). |
| --- | --- |

63.

Antraisiais, 2005–2006 kvotos metais (8 ir 9 lentelės) pristatymo apimtys išaugo beveik visose valstybėse narėse išskyrus Vengriją ir Maltą, kur jos išliko stabilios. Čekija, Kipras ir Lenkija, viršiję savo nacionalinius referencinius pristatymo kiekius, privalėjo sumokėti mokestį, kuris bendrai sudarė 67,7 milijonų eurų (35).

| 64. | Tiesioginio pardavimų apimtys stabilizavosi arba sumažėjo, ypač Lenkijoje. Bendro tiesioginių paradavimų kvotų panaudojimo lygio padidėjimą lėmė tai, kad turimi nacionaliniai kiekiai smarkiai sumažėjo dėl konvertavimo. |
| --- | --- |

64.

Tiesioginio pardavimų apimtys stabilizavosi arba sumažėjo, ypač Lenkijoje. Bendro tiesioginių paradavimų kvotų panaudojimo lygio padidėjimą lėmė tai, kad turimi nacionaliniai kiekiai smarkiai sumažėjo dėl konvertavimo.

| 65. | Kipre nacionalinis referencinis tiesioginio pardavimo kiekis buvo išnaudotas kone kilogramo tikslumu (36). |
| --- | --- |

65.

Kipre nacionalinis referencinis tiesioginio pardavimo kiekis buvo išnaudotas kone kilogramo tikslumu (36).

| 66. | 2006–2007 kvotos metais Čekijoje ir Lenkijoje iš specialaus nacionalinio rezervo leistais naudoti kiekiais nuo 2006 m. balandžio 1 d. buvo sumažinta pristatymo kvotos viršijimo rizika. Kipre nacionalinis referencinis kiekis buvo viršytas tiek pristatymo, tiek tiesioginio pardavimo atvejais. Mokėtino mokesčio dydis sudaro apie 180 000 eurų už pristatymus ir 16 000 eurų už tiesioginius pardavimus.
  8 lentelė
  Nacionalinių referencinių pristatymo kiekių panaudojimas naujosiose valstybėse narėse (2004–2005 ir 2005–2006 kvotos metai)
















  (1000 tonų) |
| --- | --- |
| Kvotos metai | Kiekiai | CZ | EE | CY | LV | LT | HU | MT | PL | SI | SK |
| 2004–2005 | Pristatymai
  (1) | 2 608 | 520 | 141 | 502 | 1 209 | 1 589 | 46 | 8 347 | 499 | 949 |
| Turima kvota
  (2) | 2 616 | 554 | 141 | 632 | 1 280 | 1 783 | 49 | 8 500 | 516 | 1 003 |
| Pristatymo kvotos panaudojimas
  (1)/(2) | 99,7 % | 93,9 % | 99,9 % | 79,3 % | 94,5 % | 89,1 % | 93,8 % | 98,2 % | 96,7 % | 94,6 % |
| 2005–2006 | Pristatymai
  (1) | 2 696 | 569 | 144 | 568 | 1 250 | 1 581 | 41 | 8 931 | 509 | 981 |
| Turima kvota
  (2) | 2 679 | 605 | 142 | 678 | 1 520 | 1 835 | 49 | 8 730 | 536 | 1 005 |
| Pristatymo kvotos panaudojimas
  (1)/(2) | 100,6 % | 94,1 % | 100,9 % | 83,7 % | 82,2 % | 86,1 % | 84,6 % | 102,3 % | 95,0 % | 97,6 % |
| 2004–2005 kvotos metai: Atsakymai į Reglamento (EB) Nr. 595/2004 26 straipsnyje numatytą klausimyną (11 mėnesių duomenys ekstrapoliuoti į 12 mėnesių, išskyrus Estiją) ir PL (ARR) bei SI (ARSKTRP) mokėjimų agentūros.
  2005–2006 kvotos metai: Atsakymai į Reglamento (EB) Nr. 595/2004 26 straipsnyje numatytą klausimyną.
  Kvotos – tai kvotos po (laikino ir galutinio) konvertavimo. |

66.

2006–2007 kvotos metais Čekijoje ir Lenkijoje iš specialaus nacionalinio rezervo leistais naudoti kiekiais nuo 2006 m. balandžio 1 d. buvo sumažinta pristatymo kvotos viršijimo rizika. Kipre nacionalinis referencinis kiekis buvo viršytas tiek pristatymo, tiek tiesioginio pardavimo atvejais. Mokėtino mokesčio dydis sudaro apie 180 000 eurų už pristatymus ir 16 000 eurų už tiesioginius pardavimus.

8 lentelė

Nacionalinių referencinių pristatymo kiekių panaudojimas naujosiose valstybėse narėse (2004–2005 ir 2005–2006 kvotos metai)

(1000 tonų)

Kvotos metai

Kiekiai

CZ

EE

CY

LV

LT

HU

MT

PL

SI

SK

2004–2005

Pristatymai

(1)

2 608

520

141

502

1 209

1 589

46

8 347

499

949

Turima kvota

(2)

2 616

554

141

632

1 280

1 783

49

8 500

516

1 003

Pristatymo kvotos panaudojimas

(1)/(2)

99,7 %

93,9 %

99,9 %

79,3 %

94,5 %

89,1 %

93,8 %

98,2 %

96,7 %

94,6 %

2005–2006

Pristatymai

(1)

2 696

569

144

568

1 250

1 581

41

8 931

509

981

Turima kvota

(2)

2 679

605

142

678

1 520

1 835

49

8 730

536

1 005

Pristatymo kvotos panaudojimas

(1)/(2)

100,6 %

94,1 %

100,9 %

83,7 %

82,2 %

86,1 %

84,6 %

102,3 %

95,0 %

97,6 %

2004–2005 kvotos metai: Atsakymai į Reglamento (EB) Nr. 595/2004 26 straipsnyje numatytą klausimyną (11 mėnesių duomenys ekstrapoliuoti į 12 mėnesių, išskyrus Estiją) ir PL (ARR) bei SI (ARSKTRP) mokėjimų agentūros.

2005–2006 kvotos metai: Atsakymai į Reglamento (EB) Nr. 595/2004 26 straipsnyje numatytą klausimyną.

Kvotos – tai kvotos po (laikino ir galutinio) konvertavimo.

9 lentelė

Nacionalinių referencinių tiesioginio pardavimo kiekių panaudojimas naujosiose valstybėse narėse (2004–2005 ir 2005–2006 kvotos metai)

| (1000 tonų) |
| --- |
| Kvotos metai | Kiekiai | CZ | EE | CY | LV | LT | HU | MT | PL | SI | SK |
| 2004–2005 | Tiesioginiai pardavimai
  (1) | 3 | 10 | 2 | 11 | 76 | 26 | 0 | 309 | 20 | 7 |
| Turima kvota
  (2) | 67 | 70 | 4 | 63 | 367 | 165 | 0 | 464 | 45 | 10 |
| Tiesioginių pardavimų kvotos panaudojimas
  (1)/(2) | 4,2 % | 13,6 % | 61,7 % | 18 % | 20,8 % | 15,8 % | | 66,6 % | 45,4 % | 66,3 % |
| 2005–2006 | Tiesioginiai pardavimai
  (1) | 3 | 9 | 3 | 11 | 56 | 19 | 0 | 195 | 21 | 4 |
| Turima kvota
  (2) | 3 | 19 | 3 | 17 | 127 | 112 | 0 | 234 | 25 | 8 |
| Tiesioginių pardavimų kvotos panaudojimas
  (1)/(2) | 81 % | 44,3 % | 100 % | 63,3 % | 44,2 % | 17,2 % | | 83,2 % | 83,5 % | 44,6 % |
| 2004–2005 kvotos metai: Atsakymai į Reglamento (EB) Nr. 595/2004 26 straipsnyje numatytą klausimyną (11 mėnesių duomenys ekstrapoliuoti į 12 mėnesių, išskyrus Estiją) ir PL (ARR) ir SI (ARSKTRP) mokėjimo agentūros.
  2005–2006 kvotos metai: Atsakymai į Reglamento (EB) Nr. 595/2004 26 straipsnyje numatytą klausimyną.
  Kvotos – tai kvotos po (laikino ir galutinio) konvertavimo. |

(1000 tonų)

Kvotos metai

Kiekiai

CZ

EE

CY

LV

LT

HU

MT

PL

SI

SK

2004–2005

Tiesioginiai pardavimai

(1)

3

10

2

11

76

26

0

309

20

7

Turima kvota

(2)

67

70

4

63

367

165

0

464

45

10

Tiesioginių pardavimų kvotos panaudojimas

(1)/(2)

4,2 %

13,6 %

61,7 %

18 %

20,8 %

15,8 %

66,6 %

45,4 %

66,3 %

2005–2006

Tiesioginiai pardavimai

(1)

3

9

3

11

56

19

0

195

21

4

Turima kvota

(2)

3

19

3

17

127

112

0

234

25

8

Tiesioginių pardavimų kvotos panaudojimas

(1)/(2)

81 %

44,3 %

100 %

63,3 %

44,2 %

17,2 %

83,2 %

83,5 %

44,6 %

2004–2005 kvotos metai: Atsakymai į Reglamento (EB) Nr. 595/2004 26 straipsnyje numatytą klausimyną (11 mėnesių duomenys ekstrapoliuoti į 12 mėnesių, išskyrus Estiją) ir PL (ARR) ir SI (ARSKTRP) mokėjimo agentūros.

2005–2006 kvotos metai: Atsakymai į Reglamento (EB) Nr. 595/2004 26 straipsnyje numatytą klausimyną.

Kvotos – tai kvotos po (laikino ir galutinio) konvertavimo.

Naujosiose valstybėse narėse tęsiamas restruktūrizavimas

| 67. | Esminis naujųjų valstybių narių profesionaliojo pieno sektoriaus restruktūrizavimas prasidėjo gerokai prieš stojimą (žr. 8 ir tolesnes dalis). Todėl pieno kvotų įvedimas nesutrikdė gamybinio aparato, kuris toliau laipsniškai vystosi, artėdamas prie senųjų valstybių narių techninių ir ekonominių standartų. |
| --- | --- |

67.

Esminis naujųjų valstybių narių profesionaliojo pieno sektoriaus restruktūrizavimas prasidėjo gerokai prieš stojimą (žr. 8 ir tolesnes dalis). Todėl pieno kvotų įvedimas nesutrikdė gamybinio aparato, kuris toliau laipsniškai vystosi, artėdamas prie senųjų valstybių narių techninių ir ekonominių standartų.

| 68. | Naujausi turimi išsamūs duomenys apie naujųjų valstybių narių pieninių galvijų bandas yra 2005 metų. Negalutiniais duomenimis nuo 2005 iki 2007 metų pieninių karvių bandų skaičius naujosiose valstybėse narėse sumažėjo dar 366 000 vienetais, arba 8 % (37). Toliau restruktūrizuojama ir pieno pramonė: patvirtintų supirkėjų skaičius nuo 935 2004–2005 kvotos metais sumažėjo iki 895 2006–2007 kvotos metais. Keitėsi naujųjų valstybių narių pieno pramonės realizavimo rinkos. Daugiau pagaminama sūrių; mažiau – kitų, mažesnės pridėtinės vertės pieno produktų: nugriebto pieno, pieno miltelių ir sviesto. |
| --- | --- |

68.

Naujausi turimi išsamūs duomenys apie naujųjų valstybių narių pieninių galvijų bandas yra 2005 metų. Negalutiniais duomenimis nuo 2005 iki 2007 metų pieninių karvių bandų skaičius naujosiose valstybėse narėse sumažėjo dar 366 000 vienetais, arba 8 % (37). Toliau restruktūrizuojama ir pieno pramonė: patvirtintų supirkėjų skaičius nuo 935 2004–2005 kvotos metais sumažėjo iki 895 2006–2007 kvotos metais. Keitėsi naujųjų valstybių narių pieno pramonės realizavimo rinkos. Daugiau pagaminama sūrių; mažiau – kitų, mažesnės pridėtinės vertės pieno produktų: nugriebto pieno, pieno miltelių ir sviesto.

| 69. | Pieno kvotų įvedimas sutapo su bendro pieno kainų augimo pradžia. Naujosiose valstybėse narėse gamintojams iki šiol mokama mažesnė kaina nei ES–15 šalyse, tačiau skirtumas nuolat mažėja. Kainų didėjimas galėjo paskatinti pieno gamintojus didinti pristatymo apimtis tiesioginio pardavimo sąskaita. Taigi naujųjų valstybių narių pristatymo lygis ir toliau artėja prie kitų valstybių narių lygio, tačiau išlieka didelis atotrūkis tarp šalių, kuriose pieno gamyba yra smarkiai koncentruota (Čekija, Vengrija, Slovakija) ir šalių, kuriose gamyba yra lieka suskaldyta (Lietuva, Lenkija). |
| --- | --- |

69.

Pieno kvotų įvedimas sutapo su bendro pieno kainų augimo pradžia. Naujosiose valstybėse narėse gamintojams iki šiol mokama mažesnė kaina nei ES–15 šalyse, tačiau skirtumas nuolat mažėja. Kainų didėjimas galėjo paskatinti pieno gamintojus didinti pristatymo apimtis tiesioginio pardavimo sąskaita. Taigi naujųjų valstybių narių pristatymo lygis ir toliau artėja prie kitų valstybių narių lygio, tačiau išlieka didelis atotrūkis tarp šalių, kuriose pieno gamyba yra smarkiai koncentruota (Čekija, Vengrija, Slovakija) ir šalių, kuriose gamyba yra lieka suskaldyta (Lietuva, Lenkija).

Plėtra padidino mainų tarp valstybių narių apimtis, tačiau nedestabilizavo bendro pieno rinkos organizavimo

| 70. | Įstojusios į ES naujosios valstybės narės padidino pieno mainų su kitomis ES šalimis apimtis (10 lentelė). Kai kuriuose pasienio tarp naujųjų valstybių narių regionuose pradėta vežti per sieną žalią pieną; pienas vežamas iš šalių, kur pieno kaina mažesnė į kaimynines valstybes nares, kuriose pieno kainos didesnės. Šis reiškinys ypač paplito Slovėnijoje (5 langelis).
  10 lentelė
  Pienas ir pieno produktai – Vidurio ir Rytų Europos šalių išorės prekyba











  (1000 tonų) |
| --- | --- |
| Kiekiai | Eksportas Bendrijos viduje | Importas Bendrijos viduje |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Pienas ir nekoncentruota grietinėlė be pridėto cukraus ar kitų saldiklių | 334 | 978 | 1 470 | 127 | 322 | 514 |
| iš jų žalio pieno | 144 | 570 | 905 | 38 | 147 | 292 |
| Koncentruotas pienas ir grietinėlė su pridėtu cukrumi ar kitais saldikiai | 144 | 165 | 160 | 19 | 30 | 33 |
| Pasukos, raugintas pienas ir grietinė, jogurtas, kefyras ir kiti fermentuoti ar parūgštinti pienai ir grietinės | 62 | 124 | 163 | 79 | 106 | 121 |
| Fermentinės išrūgos, produktai iš natūralių pieno sudėtinių dalių | 68 | 102 | 197 | 38 | 48 | 69 |
| Sviestas ir kiti sviestiniai riebalai | 53 | 49 | 36 | 15 | 18 | 25 |
| Sūriai | 120 | 170 | 184 | 75 | 114 | 144 |
| Šaltinis: Komisija, Eurostatas (COMEXT). |

70.

Įstojusios į ES naujosios valstybės narės padidino pieno mainų su kitomis ES šalimis apimtis (10 lentelė). Kai kuriuose pasienio tarp naujųjų valstybių narių regionuose pradėta vežti per sieną žalią pieną; pienas vežamas iš šalių, kur pieno kaina mažesnė į kaimynines valstybes nares, kuriose pieno kainos didesnės. Šis reiškinys ypač paplito Slovėnijoje (5 langelis).

10 lentelė

Pienas ir pieno produktai – Vidurio ir Rytų Europos šalių išorės prekyba

(1000 tonų)

Kiekiai

Eksportas Bendrijos viduje

Importas Bendrijos viduje

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Pienas ir nekoncentruota grietinėlė be pridėto cukraus ar kitų saldiklių

334

978

1 470

127

322

514

iš jų žalio pieno

144

570

905

38

147

292

Koncentruotas pienas ir grietinėlė su pridėtu cukrumi ar kitais saldikiai

144

165

160

19

30

33

Pasukos, raugintas pienas ir grietinė, jogurtas, kefyras ir kiti fermentuoti ar parūgštinti pienai ir grietinės

62

124

163

79

106

121

Fermentinės išrūgos, produktai iš natūralių pieno sudėtinių dalių

68

102

197

38

48

69

Sviestas ir kiti sviestiniai riebalai

53

49

36

15

18

25

Sūriai

120

170

184

75

114

144

Šaltinis: Komisija, Eurostatas (COMEXT).

5 langelis – Masinis slovėniško žalio pieno vežimas į ItalijąIš visų naujųjų valstybių narių stojimas į ES labiausiai pakeitė Slovėnijos vietinę pieno rinką. Dėl kainų skirtumo Italijoje nuo 2005 metų slovėniško žalio pieno eksportas į Italiją išaugo. 2006 m. pieno kaina Slovėnijoje buvo apie 18 % mažesnė nei Italijoje. 2006 m. apie 28 % visos Slovėnijos pieno produkcijos buvo eksportuota perdirbti į Italiją. Dėl šio reiškinio sumažėjo pieno produktų gamyba pačioje Slovėnijoje (2006 m. sviesto gamyba sumažėjo 22 %, geriamo pieno – 13 %, grietinėlės – 11 % ir sūrių – 7 %) ir buvo skatinamas šių produktų importas.

| 71. | Tačiau scenarijus, pagal kurį nuo 2005 m. dėl ES plėtros turėjo atsirasti dideli papildomi eksportuojamų pieno produktų pertekliai, neįvyko (38). Europos Sąjunga nuo 2004 m. naujosiose valstybėse narėse subsidijavo tik labai mažus pieno produktų kiekius. 2005 ir 2006 metais biudžeto išlaidos pienui naujosiose valstybėse narėse sudarė atitinkamai 3,7 ir 4,8 % visų intervencijos, gražinimo ir realizavimo priemonėms skirtų pieno išlaidų. |
| --- | --- |

71.

Tačiau scenarijus, pagal kurį nuo 2005 m. dėl ES plėtros turėjo atsirasti dideli papildomi eksportuojamų pieno produktų pertekliai, neįvyko (38). Europos Sąjunga nuo 2004 m. naujosiose valstybėse narėse subsidijavo tik labai mažus pieno produktų kiekius. 2005 ir 2006 metais biudžeto išlaidos pienui naujosiose valstybėse narėse sudarė atitinkamai 3,7 ir 4,8 % visų intervencijos, gražinimo ir realizavimo priemonėms skirtų pieno išlaidų.

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

| 72. | Pieno gamybai riboti skirta kvotų schema buvo išplėsta į 2004 m. gegužės 1 d. įstojusias valstybės nares. Nuo tada prasidėjo esminė pieno rinkos mutacija, kurią paženklino išaugusios pasaulinės kainos ir laipsniškas struktūrinių perviršių, dėl kurių būtent ir buvo įvestos kvotos, nykimas. Nors dabar jau neabejojama, kad 2015 metais pieno kvotos išnyks, vis dėlto iki to laiko jų taikymas turi būti kontroliuojamas adekvačiomis priemonėmis. |
| --- | --- |

72.

Pieno gamybai riboti skirta kvotų schema buvo išplėsta į 2004 m. gegužės 1 d. įstojusias valstybės nares. Nuo tada prasidėjo esminė pieno rinkos mutacija, kurią paženklino išaugusios pasaulinės kainos ir laipsniškas struktūrinių perviršių, dėl kurių būtent ir buvo įvestos kvotos, nykimas. Nors dabar jau neabejojama, kad 2015 metais pieno kvotos išnyks, vis dėlto iki to laiko jų taikymas turi būti kontroliuojamas adekvačiomis priemonėmis.

Ar Komisija efektyviai parengė ir prižiūrėjo pieno kvotų diegimą naujosiose valstybėse narėse?

| 73. | Pasirengimo stojimui etape Komisija teikė paramą diegiant kvotų schemą, visų pirma koordinuodama kolegialias peržiūras ir vesdama derybas su valstybėmis kandidatėmis dėl nacionalinių referencinių kiekių. Pristatymo kvotų atveju šie kiekiai buvo nustatyti artimi realiai per referencinį laikotarpį pristatytiems kiekiams. Kita vertus tiesioginio pardavimo kvotų atveju derybose buvo nustatyti poreikius smarkiai viršiję referenciniai kiekiai (žr. 15–21 dalis). |
| --- | --- |

73.

Pasirengimo stojimui etape Komisija teikė paramą diegiant kvotų schemą, visų pirma koordinuodama kolegialias peržiūras ir vesdama derybas su valstybėmis kandidatėmis dėl nacionalinių referencinių kiekių. Pristatymo kvotų atveju šie kiekiai buvo nustatyti artimi realiai per referencinį laikotarpį pristatytiems kiekiams. Kita vertus tiesioginio pardavimo kvotų atveju derybose buvo nustatyti poreikius smarkiai viršiję referenciniai kiekiai (žr. 15–21 dalis).

| 74. | 2004–2006 metų laikotarpio Komisijos veiksmuose Audito Rūmai nustatė šiuos trūkumus:






  — | Komisija leido naudoti specialų restruktūrizacijos fondą visoms naujosioms Vidurio ir Rytų Europos valstybėms narėms, nepaisydama to, kad trūko patvirtinamųjų duomenų apie kai kuriuos restruktūrizacijos procesus. Kaip pagrindinį vertinimo kriterijų ji naudojo valstybių narių pateiktus duomenis apie suvartojimo ūkyje kaitą ir nesuabejojo jokiais nacionalinių institucijų pateiktais duomenimis (žr. 23–26 dalis). |
| --- | --- | --- |

74.

2004–2006 metų laikotarpio Komisijos veiksmuose Audito Rūmai nustatė šiuos trūkumus:

—

Komisija leido naudoti specialų restruktūrizacijos fondą visoms naujosioms Vidurio ir Rytų Europos valstybėms narėms, nepaisydama to, kad trūko patvirtinamųjų duomenų apie kai kuriuos restruktūrizacijos procesus. Kaip pagrindinį vertinimo kriterijų ji naudojo valstybių narių pateiktus duomenis apie suvartojimo ūkyje kaitą ir nesuabejojo jokiais nacionalinių institucijų pateiktais duomenimis (žr. 23–26 dalis).

| — | audito atlikimo metu ji dar nebuvo atlikusi nė vienos nuodugnios patikros vietoje, kad įsitikintų, jog schema veikia gerai, kad kolegialių peržiūrų metu nustatyti trūkumai pašalinti, ir kad užtikrintų teisės aktuose numatytų patikrų vykdymą (žr. 40–43 dalis). |
| --- | --- |

—

audito atlikimo metu ji dar nebuvo atlikusi nė vienos nuodugnios patikros vietoje, kad įsitikintų, jog schema veikia gerai, kad kolegialių peržiūrų metu nustatyti trūkumai pašalinti, ir kad užtikrintų teisės aktuose numatytų patikrų vykdymą (žr. 40–43 dalis).

1 rekomendacijaVadovaudamasi pasidalijamojo valdymo principu Komisija turėtų ir toliau imtis visų reikalingų iniciatyvų, kad užtikrintų efektyvių pieno kvotų schemos diegimą ir patikimą valdymą.Yra nepaprastai svarbu, kad Komisija turėtų patikimą ir nuoseklią informaciją, kuri jai leistų įvertinti tikrąjį restruktūrizacijos procesų mastą ir sutikrinti duomenis su tiesioginiais pardavimais.

Ar naujosios valstybės narės sukūrė adekvačias pieno kvotų administravimo struktūras? Ar schemos kontrolė ir valdymas atitinka Bendrijos teisės aktus?

| 75. | Pieno kvotų schemos įdiegimas naujosioms valstybėms narėms buvo didelis logistikos iššūkis. Apskritai paėmus, šios šalys dėjo dideles pastangas, kad laiku parengtų administracines ir kontrolės sistemas darbui, ir iš tikrųjų sukūrė iš esmės adekvačias struktūras pieno kvotoms administruoti (žr. 35–61 dalis). Toliau pateiktoje suvestinėje lentelėje (4 iliustracija), remiantis audito nustatytais faktais, įvertinta šio įdiegimo kokybė pagal kiekvieną proceso etapą ir aplankytas valstybes nares. |
| --- | --- |

75.

Pieno kvotų schemos įdiegimas naujosioms valstybėms narėms buvo didelis logistikos iššūkis. Apskritai paėmus, šios šalys dėjo dideles pastangas, kad laiku parengtų administracines ir kontrolės sistemas darbui, ir iš tikrųjų sukūrė iš esmės adekvačias struktūras pieno kvotoms administruoti (žr. 35–61 dalis). Toliau pateiktoje suvestinėje lentelėje (4 iliustracija), remiantis audito nustatytais faktais, įvertinta šio įdiegimo kokybė pagal kiekvieną proceso etapą ir aplankytas valstybes nares.

4 iliustracija

Pieno kvotų schemos įdiegimo Vidurio ir Rytų Europos šalyse įvertinimas (remiantis padėtimi, buvusia audito atlikimo metu 2005 ar 2006 m.)

| | 2004–2005 kvotos metai | 2004–2005 ir/arba 2005–2006 kvotos metai |
| --- | --- | --- |
| Pristatymas | Tiesioginis pardavimas | Bendrijos acquis valdymas | Nacionalinio rezervo valdymas | Duomenų bazių kūrimas ir atnaujinimas | Patikros |
| Poreikių įvertis | Kvotų panaudojimas | Poreikių įvertis | Kvotų panaudojimas | Rizikos analizė | Patikrų planas | Patikrų vietoje atlikimas |
| CZ | | | (2) | (4) | | | (10) | (12) | | (16) |
| EE | | | (2) | (4) | | (9) | (10) | (12) | | (16) |
| LV | | | (3) | (5) | | | | (12) | (13) | |
| LT | | | (3) | (5) | (6) | (9) | (10) | (12) | (13) | (14) |
| HU | (1) | | (2) | (5) | (7) | (9) | (10) | (12) | (13) | (15) |
| PL | | | | | | (9) | (10) | (12) | (13) | (16) |
| SI | | | | (5) | | | (10) | (12) | | (16) |
| SK | (1) | | (3) | | (8) | (9) | (11) | (12) | (13) | |
| Geras (neaptikta jokių problemų) | Vidutinis (galimi patobulinimai) | Silpnas (rimti trūkumai) |

2004–2005 kvotos metai

2004–2005 ir/arba 2005–2006 kvotos metai

Pristatymas

Tiesioginis pardavimas

Bendrijos acquis valdymas

Nacionalinio rezervo valdymas

Duomenų bazių kūrimas ir atnaujinimas

Patikros

Poreikių įvertis

Kvotų panaudojimas

Poreikių įvertis

Kvotų panaudojimas

Rizikos analizė

Patikrų planas

Patikrų vietoje atlikimas

CZ

(2)

(4)

(10)

(12)

(16)

EE

(2)

(4)

(9)

(10)

(12)

(16)

LV

(3)

(5)

(12)

(13)

LT

(3)

(5)

(6)

(9)

(10)

(12)

(13)

(14)

HU

(1)

(2)

(5)

(7)

(9)

(10)

(12)

(13)

(15)

PL

(9)

(10)

(12)

(13)

(16)

SI

(5)

(10)

(12)

(16)

SK

(1)

(3)

(8)

(9)

(11)

(12)

(13)

Geras (neaptikta jokių problemų)

Vidutinis (galimi patobulinimai)

Silpnas (rimti trūkumai)

| 76. | Galima pagrįstai manyti, kad dauguma Audito Rūmų audito metu atskleistų problemų ir trūkumų yra būdingi sistemos darbo pradžios etapui. Palygindami priminsime, kad kai kuriose ES–15 valstybėse narėse, įvedus pieno kvotas prasidėjo ilgas dvejonių laikotarpis, per kurį dėl aplaidumo schemą administruojant ir dėl ilgų ir dažnų bylinėjimųsi teismuose nebuvo tinkamai surenkamas mokestis.

  2 rekomendacijaKomisija privalo ir toliau prižiūrėti, kad naujosios valstybės narės įgyvendintų priemones kurios leistų pašalinti didžiausius trūkumus, kurie buvo nustatyti atliekant Audito Rūmų auditą. Šie trūkumai parodyti suvestinėje sistemos įvertinimo lentelėje (4 iliustracija).Visų pirma Komisija turėtų paraginti naująsias valstybes nares pagerinti savo duomenų bazių tvarkybą (galvijų identifikavimą, deklaruotus pristatymus ir pardavimus, patikrų rezultatus) ir optimaliai panaudoti kryžmines patikras.Panašu, kad tiesioginiams pardavimams taikomas teisinis reikalavimas tikrinti ne mažiau kaip 5 % gamintojų, netinka į daugybę ūkių susiskaldžiusiai daugumos naujųjų valstybių narių pieno sektoriaus struktūrai. Vykdydamos šį reikalavimą, valstybių narių institucijoms tenka atlikti labai didelį skaičių ir dėl to nenuodugnių patikrų vietose, kurios neleidžia patikrinti, ar deklaruoti tiesioginiai pardavimai atitinka tikrovę. Komisija atsižvelgdama į pieno rinkos reformą ir siekdama supaprastinimo turėtų išstudijuoti galimybę leisti valstybėms narėms keisti patikrų vietoje intensyvumą, atsižvelgiant į ūkių dydį.Komisija taip pat turėtų paraginti valstybes nares derinti pas pieno gamintojus atliekamas patikras su kitomis BŽŪP patikromis (galvijų identifikavimo, tiesioginių išmokų, ekologinių reikalavimų laikymosi). |
| --- | --- |

76.

Galima pagrįstai manyti, kad dauguma Audito Rūmų audito metu atskleistų problemų ir trūkumų yra būdingi sistemos darbo pradžios etapui. Palygindami priminsime, kad kai kuriose ES–15 valstybėse narėse, įvedus pieno kvotas prasidėjo ilgas dvejonių laikotarpis, per kurį dėl aplaidumo schemą administruojant ir dėl ilgų ir dažnų bylinėjimųsi teismuose nebuvo tinkamai surenkamas mokestis.

2 rekomendacijaKomisija privalo ir toliau prižiūrėti, kad naujosios valstybės narės įgyvendintų priemones kurios leistų pašalinti didžiausius trūkumus, kurie buvo nustatyti atliekant Audito Rūmų auditą. Šie trūkumai parodyti suvestinėje sistemos įvertinimo lentelėje (4 iliustracija).Visų pirma Komisija turėtų paraginti naująsias valstybes nares pagerinti savo duomenų bazių tvarkybą (galvijų identifikavimą, deklaruotus pristatymus ir pardavimus, patikrų rezultatus) ir optimaliai panaudoti kryžmines patikras.Panašu, kad tiesioginiams pardavimams taikomas teisinis reikalavimas tikrinti ne mažiau kaip 5 % gamintojų, netinka į daugybę ūkių susiskaldžiusiai daugumos naujųjų valstybių narių pieno sektoriaus struktūrai. Vykdydamos šį reikalavimą, valstybių narių institucijoms tenka atlikti labai didelį skaičių ir dėl to nenuodugnių patikrų vietose, kurios neleidžia patikrinti, ar deklaruoti tiesioginiai pardavimai atitinka tikrovę. Komisija atsižvelgdama į pieno rinkos reformą ir siekdama supaprastinimo turėtų išstudijuoti galimybę leisti valstybėms narėms keisti patikrų vietoje intensyvumą, atsižvelgiant į ūkių dydį.Komisija taip pat turėtų paraginti valstybes nares derinti pas pieno gamintojus atliekamas patikras su kitomis BŽŪP patikromis (galvijų identifikavimo, tiesioginių išmokų, ekologinių reikalavimų laikymosi).

Ar pieno kvotų schema apima visą naujosiose valstybėse narėse parduotą pieną?

| 77. | Imant bendrai pieno kvotų schemos įdiegimas apėmė tik pusę visų pieno gamintojų. Didžioji dalis kvotos neturinčių gamintojų užsiima natūriniu ar pusiau natūriniu ūkininkavimu. Tačiau dalis šių gamintojų vis dėlto parduoda pieną, dažniausiai tiesioginio pardavimo būdu (žr. 14, 21, 22, 32–34 dalis).

  3 rekomendacijaKomisija turėtų paraginti naująsias valstybes laikytis bendro principo, kad turi būti registruojamas visas parduodamas pienas. Kol kvotų schema galioja, visiems pieną pristatantiems ar tiesiogiai parduodantiems ir to nedeklaruojantiems gamintojams turi būti primenama, kad dalyvavimas kvotų schemoje yra privalomas. |
| --- | --- |

77.

Imant bendrai pieno kvotų schemos įdiegimas apėmė tik pusę visų pieno gamintojų. Didžioji dalis kvotos neturinčių gamintojų užsiima natūriniu ar pusiau natūriniu ūkininkavimu. Tačiau dalis šių gamintojų vis dėlto parduoda pieną, dažniausiai tiesioginio pardavimo būdu (žr. 14, 21, 22, 32–34 dalis).

3 rekomendacijaKomisija turėtų paraginti naująsias valstybes laikytis bendro principo, kad turi būti registruojamas visas parduodamas pienas. Kol kvotų schema galioja, visiems pieną pristatantiems ar tiesiogiai parduodantiems ir to nedeklaruojantiems gamintojams turi būti primenama, kad dalyvavimas kvotų schemoje yra privalomas.

Kokią bendrą įtaką kvotų įvedimas turėjo nacionaliniams pieno sektoriams? Kokią įtaką plėtra turėjo bendram pieno rinkos organizavimui?

| 78. | Daugumoje naujųjų valstybių narių įvedus pieno kvotas apsirūpinimo pienu nesutriko, o pieno sektoriaus dinamika nesulėtėjo. Praktiškai pieno kvotos buvo diegiamos kylančių pieno kainų kontekste, kuris pirmiausiai buvo naudingas profesionaliems pieną pristatantiems gamintojams (žr. 62–69 dalis). |
| --- | --- |

78.

Daugumoje naujųjų valstybių narių įvedus pieno kvotas apsirūpinimo pienu nesutriko, o pieno sektoriaus dinamika nesulėtėjo. Praktiškai pieno kvotos buvo diegiamos kylančių pieno kainų kontekste, kuris pirmiausiai buvo naudingas profesionaliems pieną pristatantiems gamintojams (žr. 62–69 dalis).

| 79. | Pusiau natūrinių ūkių sektorius vis dar lėtina naujųjų valstybių narių žemės ūkio produktyvumo augimą, tačiau tuo pat metu jis yra socialinio stabilumo veiksnys, mažinantis kaimų tuštėjimą (žr. 8–14 dalis). Esant tokiai padėčiai naujosios valstybės narės skirtingai sprendė klausimą, ar į pieno kvotas pirmiausiai žiūrėti kaip į įrankį, skirtą stambiesiems profesionaliems gamintojams, ar jas taip pat galima panaudoti įtraukiant smulkiuosius gamintojus į oficialiąją rinką (žr. 20, 33, 34 dalis). |
| --- | --- |

79.

Pusiau natūrinių ūkių sektorius vis dar lėtina naujųjų valstybių narių žemės ūkio produktyvumo augimą, tačiau tuo pat metu jis yra socialinio stabilumo veiksnys, mažinantis kaimų tuštėjimą (žr. 8–14 dalis). Esant tokiai padėčiai naujosios valstybės narės skirtingai sprendė klausimą, ar į pieno kvotas pirmiausiai žiūrėti kaip į įrankį, skirtą stambiesiems profesionaliems gamintojams, ar jas taip pat galima panaudoti įtraukiant smulkiuosius gamintojus į oficialiąją rinką (žr. 20, 33, 34 dalis).

| 80. | 2004 m. įvykusi plėtra neturėjo neigiamo poveikio visos Bendrijos pieno ir pieno produktų rinkos pusiausvyrai. Naujosioms valstybėms narėms tenkanti iš ES biudžeto subsidijuojamų pieno produktų perviršių dalis yra minimali (žr. 70 ir 71 dalis).

  4 rekomendacijaAudito Rūmai ragina Komisiją į visus šio audito metu nustatytus faktus atsižvelgti bendros žemės ūkio politikos „sveikatos patikros“ kontekste.Galvojant apie galimus bendro pieno rinkos organizavimo ir pieno kvotų schemos pakeitimus, pirmiausiai reikėtų:





  — | numatyti papildomas ir pereinamojo laikotarpio priemones regionams, kuriuose smulkūs gamintojai dar sudaro didelę daugumą, |
| --- | --- | --- |

80.

2004 m. įvykusi plėtra neturėjo neigiamo poveikio visos Bendrijos pieno ir pieno produktų rinkos pusiausvyrai. Naujosioms valstybėms narėms tenkanti iš ES biudžeto subsidijuojamų pieno produktų perviršių dalis yra minimali (žr. 70 ir 71 dalis).

4 rekomendacijaAudito Rūmai ragina Komisiją į visus šio audito metu nustatytus faktus atsižvelgti bendros žemės ūkio politikos „sveikatos patikros“ kontekste.Galvojant apie galimus bendro pieno rinkos organizavimo ir pieno kvotų schemos pakeitimus, pirmiausiai reikėtų:





  —

numatyti papildomas ir pereinamojo laikotarpio priemones regionams, kuriuose smulkūs gamintojai dar sudaro didelę daugumą,

| — | užtikrinti naujųjų valstybių narių pieno gamintojams stabilias teisines nuostatas ir aiškias perspektyvas, skatinant juos daryti investicijas, kurios užtikrintų veiklos tęstinumą. |
| --- | --- |

—

užtikrinti naujųjų valstybių narių pieno gamintojams stabilias teisines nuostatas ir aiškias perspektyvas, skatinant juos daryti investicijas, kurios užtikrintų veiklos tęstinumą.

Šią ataskaitą Audito Rūmai priėmė Liuksemburge 2008 m. birželio 5 d. vykusiame posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

---

(1)  Pieno arba kvotos metai – tai 12 mėnesių laikotarpis, prasidedantis balandžio 1 d. ir pasibaigiantis kovo 31 d.

1

(2)  2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1788/2003, nustatantis mokestį pieno ir pieno produktų sektoriuje, trečia konstatuojamoji dalis (OL L 270, 2003 10 21, p. 123).

2

(3)  Šių dviejų valstybių narių atveju nacionaliniai referenciniai kiekiai galiojo iki 2004 m. gegužės 1 d., tačiau prievolė nustatyti individualius referencinius kiekius turėjo įsigalioti tik 2005 m. balandžio 1 d.

3

(4)  Reglamento (EB) Nr. 1788/2003 I priedo g punktas.

4

(5)  Reglamento (EB) Nr. 1788/2003 4 straipsnio 1 dalis.

5

(6)  Lenkijai ir Slovėnijai nuo 2005 m. balandžio 1 d. iki 2006 m. kovo 31 d.

6

(7)  Žr. Europos Komisijos prašymu A. Pouliquen parengtą studiją Compétitivité et revenus agricoles dans les secteurs agro-alimentaires des PECO (Konkurencingumas ir žemės ūkio pajamos Vidurio ir Rytų Europos šalių žemės ūkio ir maisto pramonės sektoriuose), INRA, 2001 m. spalis.

7

(8)  2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai (OL L 277, 2005 10 21, p. 1). Rengdama savo kaimo plėtros planą, kiekviena naujoji valstybė narė turi pateikti savąją pusiau natūrinio ūkio apibrėžtį, atsižvelgdama į įvairius kriterijus: minimalų ir/arba maksimalų ūkio dydį, rinkoje parduodamos produkcijos dalį ir/arba sąlygas atitinkančių ūkių pajamų dydį.

8

(9)  Žr. minėtą A. Pouliquen studiją, p. 41–45.

9

(10)  1992 m. birželio 16 d. Tarybos direktyva 92/46/CEE, nustatanti sveikatos taisykles žalio pieno, termiškai apdoroto pieno ir pieno pagrindo produktų gamybai ir tiekimui į rinką (OL L 268, 1992 9 14, p. 1).

10

(11)  Baltijos šalių atveju į 1999 m. duomenis nebuvo atsižvelgta dėl Rusijos ekonominės krizės sukeltų sutrikimų.

11

(12)  Reglamento (EB) Nr. 1788/2003 1 straipsnio 4 dalis.

12

(13)  2006 m. birželio 22 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 927/2006 dėl pradėjimo naudoti specialų restruktūrizavimo rezervą, numatytą Tarybos reglamento (EB) Nr. 1788/2003 1 straipsnio 4 dalyje (OL L 170, 2006 6 23, p. 12).

13

(14)  Reglamento (EB) Nr. 1788/2003 6 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodoma, kad individualių referencinių kiekių pagrindas išdėstytas šio reglamento I priedo f lentelėje.

14

(15)  2004–2005 kvotos metų pradžioje Vengrijoje gamintojams buvo skirtas 23 201,4 tonų perviršis, arba 1,3 % nacionalinio referencinio pristatymo kiekio. Slovakijoje bendras 2004–2005 kvotos metais skirtų pristatymo kvotų kiekis buvo 10 348,4 tonos, arba 1 % viršijo nacionalinį referencinį kiekį.

15

(16)  2006 m. spalio 27 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1611/2006, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 832/2006 dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1788/2003 (OL L 299, 2006 10 28, p. 13) I priede 2005–2006 metams nustatytų nacionalinių referencinių kiekių paskirstymo į pristatymus ir tiesioginius pardavimus.

16

(17)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1788/2003 6 straipsnio 2 ir 8 dalis Slovakija turėjo pranešti Komisijai kiekius, kurie gamintojų prašymu buvo galutinai konvertuoti.

17

(18)  Įvertis pagrįstas kvotos neturinčių gamintojų skaičiumi (2004–2005 kvotos metai) ir vidutiniu pieninių karvių produktyvumu (2005 metais), atsižvelgiant į prielaidą, kad kvotos neturintiems gamintojams vidutiniškai tenka po 1,5 karvės.

18

(19)  2005 m. sausio 1 d. duomenys (Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centras).

19

(20)  Šaltinis:
  Peer Review – Evaluation Mission on Milk in the Slovak Republic, Final report, DG AGRI and DG ELARG, 2003 (Kolegiali peržiūra – Pieno reikalų vertinimo misija Slovakijos Respublikoje, Galutinė ataskaita, DG AGRI ir DG ELARG, 2003 m.)

20

Šaltinis:

Peer Review – Evaluation Mission on Milk in the Slovak Republic, Final report, DG AGRI and DG ELARG, 2003

(21)  2004 m. kovo 30 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 595/2004, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1788/2003, nustatančio mokestį pieno ir pieno produktų sektoriuje, taikymo taisykles, 26 straipsnio 1 dalis (OL L 94, 2004 3 31, p. 22).

21

(22)  Lenkijai ir Slovėnijai iki 2005 m. rugsėjo 1 d.

22

(23)  Reglamento (EB) Nr. 595/2004 27 straipsnio 3 dalis.

23

(24)  1988 m. metinė ataskaita (OL C 312, 1989 12 12), 5.33–5.38 dalys.

24

1992 m. metinė ataskaita (OL C 309, 1993 11 16), 2.17–2.19 dalys.

1993 m. metinė ataskaita (OL C 327, 1994 11 24), 2.10–2.59 dalys.

Specialiosios ataskaitos 2/87 (OL C 266, 1987 10 5), 4/93 (OL C 12, 1994 1 15), ir 6/2001 (OL C 305, 2001 10 30).

(25)  Reglamento (EB) Nr. 1788/2003 15 straipsnio 2 dalis.

25

(26)  2002 m. lapkričio 25 d. Slovakijos Respublikos žemės ūkio ministerijos įsako Nr. 2953/2002–100 2 priedo III dalis. Pagal šią sistemą, mokėjimo agentūra sumažino pristatymo kvotas pieno gamintojams, kurie per 2003–2004 kvotos metus išnaudojo mažiau kaip 90 % savo kvotų. Be to, panaudojimo lygis buvo apskaičiuotas pagal bendrąją kvotą (pristatymai + tiesioginiai pardavimai), o jį reikėjo skaičiuoti atskirai kiekvienai šių kvotų.

26

(27)  Reglamento (EB) Nr. 1788/2003 15 straipsnio 3 dalis.

27

(28)  Reglamento (EB) Nr. 1788/2003 6 straipsnio 2 dalis.

28

(29)  Reglamento (EB) Nr. 595/2004 7 straipsnio 2 dalis.

29

(30)  Reglamento (EB) Nr. 595/2004 18–22 straipsniai.

30

(31)  Jeigu yra viršijamas (pristatymo ar tiesioginio pardavimo) nacionalinis referencinis kiekis, gamintojams, kurie pardavė pieną neturėdami kvotos, taikomos griežtos finansinės sankcijos. Šia prasme „perviršį“ sudaro visi gamintojo parduotieji kiekiai ir mokestis turi būti taikomas visiems per pieno metus pristatytiems ar tiesiogiai parduotiems kiekiams.

31

(32)  Reglamento (EB) Nr. 595/2004 19 straipsnio 2 dalis.

32

(33)  Reglamento (EB) Nr. 595/2004 21 straipsnis.

33

(34)  Inspektoriai nustatė 755 pažeidimus, susijusius su 2005–2006 kvotos metais. Žemės ūkio ministerija ištyrė 12 bylų, tačiau neskyrė jokių sankcijų.

34

(35)  Galiojančios mokesčių surinkimo sistemos nebuvo tikrintos, kadangi per pirmuosius (2004–2005) pieno kvotų taikymo metus nacionaliniai referenciniai kiekiai nebuvo išnaudoti. Kita vertus, audito metu dar nebuvo gauti duomenys apie Čekijos, Kipro ir Lenkijos mokesčius, susijusius su 2005–2006 kvotos metais.

35

(36)  Nacionalinis referencinis tiesioginio pardavimo kiekis: 2 780 863 kg; bendras deklaruotas kiekis: 2 780 862 kg.

36

(37)  Šaltinis: Europos Komisija, Pieno ir pieno produktų valdymo komitetas, Ketvirčio klausimynai (2008 m. kovo mėn.).

37

Šaltinis:

(38)  Darbotvarkė 2000, II tomas, COM(97) galutinis, 1997 m. liepos 15 d.

38

(39)  Valstybės narės buvo suklasifikuotos pagal jų rezultato santykį su nacionalinių referencinių kiekių paskyrimo ar panaudojimo 2004–2005 m. vidutiniu lygiu (atitinkamai 41 % ir 31 %). Silpnas efektyvumas = paskyrimo ar panaudojimo procentinė dalis mažesnė nei 50 % vidutinio lygio. Vidutinis efektyvumas = procentinė dalis tarp vidutinio lygio minus 50 % ir vidutinio lygio plius 50 %. Geras efektyvumas = procentinė dalis didesnė nei vidutinis lygis plius 50 %.

39

Silpnas efektyvumas

Vidutinis efektyvumas

Geras efektyvumas

---

KOMISIJOS ATSAKYMAI

SANTRAUKA

2004 m. gegužės 1 d. dešimtyje naujųjų valstybių narių įsigaliojo pieno kvotų sistema. Nors akivaizdu, kad nuo pat pirmos dienos ne viskas vyko labai sklandžiai, gali būti laikoma, kad bendras rezultatas teigiamas, atsižvelgiant į didžiulį uždavinį, naujosioms valstybėms narėms iškilusį dėl ES plėtros. Buvusios diegimo problemos buvo išspręstos per pirmuosius dvejus kvotos metus, o trūkumai prireikus ir toliau bus taisomi taikant sąskaitų patvirtinimo procedūras.

| IV. | Komisija pasinaudojo jai pateiktais duomenimis ir jos vertinimais buvo grindžiamas Tarybos priimtas galutinis sprendimas dėl kiekvienai naujajai valstybei narei skiriamos kvotos nustatymo.
  Kalbant apie tiesioginio pardavimo nustatymą, Komisija, taikydama objektyviais kriterijais pagrįstą vertinimo metodą, nustatė kuo daugiau apribojimų. Pavyzdžiui, suvartojimas ūkyje buvo įvertintas pagal ūkyje gyvenančių asmenų skaičių ir ūkyje laikomų mažų veršelių skaičių. Šie įverčiai laikomi pagrįstais ir buvo vienodai taikomi visoms valstybėms narėms. |
| --- | --- |

IV.

Komisija pasinaudojo jai pateiktais duomenimis ir jos vertinimais buvo grindžiamas Tarybos priimtas galutinis sprendimas dėl kiekvienai naujajai valstybei narei skiriamos kvotos nustatymo.

Kalbant apie tiesioginio pardavimo nustatymą, Komisija, taikydama objektyviais kriterijais pagrįstą vertinimo metodą, nustatė kuo daugiau apribojimų. Pavyzdžiui, suvartojimas ūkyje buvo įvertintas pagal ūkyje gyvenančių asmenų skaičių ir ūkyje laikomų mažų veršelių skaičių. Šie įverčiai laikomi pagrįstais ir buvo vienodai taikomi visoms valstybėms narėms.

| V. | Buvo du per didelių pristatymo kvotų paskyrimo atvejai – Vengrijoje ir Slovakijoje.
  Abiem atvejais problema buvo išspręsta: Slovakijoje – 2004–2005 kvotos metais, Vengrijoje – 2005–2006 kvotos metais. |
| --- | --- |

V.

Buvo du per didelių pristatymo kvotų paskyrimo atvejai – Vengrijoje ir Slovakijoje.

Abiem atvejais problema buvo išspręsta: Slovakijoje – 2004–2005 kvotos metais, Vengrijoje – 2005–2006 kvotos metais.

| VI. | Komisija sistemingai nagrinėjo priimtas nacionalines įgyvendinimo priemones ir 2004–2006 m. raštu arba kas dvi savaites susirenkančiame vadybos komitete atsakė į daugelį valstybių narių pateiktų klausimų. Be to, Komisija atsižvelgė į Audito Rūmų pastabas ir dvišaliuose susitikimuose, surengtuose po to, kai, remiantis jos sąskaitų patvirtinimo procedūra, 2004 ir 2005 m. buvo atlikti auditai vietoje, kontroliavo patobulinimus ir pasiekimus. Neseniai vykdytos misijos suteikė galimybę į audito apimtį įtraukti tuos metus ir valstybes nares, kuriose, Audito Rūmų nuomone, kyla didžiausia rizika dėl nurodytų trūkumų. Iki šiol nenurodyta, kad būtina atlikti finansines korekcijas. |
| --- | --- |

VI.

Komisija sistemingai nagrinėjo priimtas nacionalines įgyvendinimo priemones ir 2004–2006 m. raštu arba kas dvi savaites susirenkančiame vadybos komitete atsakė į daugelį valstybių narių pateiktų klausimų. Be to, Komisija atsižvelgė į Audito Rūmų pastabas ir dvišaliuose susitikimuose, surengtuose po to, kai, remiantis jos sąskaitų patvirtinimo procedūra, 2004 ir 2005 m. buvo atlikti auditai vietoje, kontroliavo patobulinimus ir pasiekimus. Neseniai vykdytos misijos suteikė galimybę į audito apimtį įtraukti tuos metus ir valstybes nares, kuriose, Audito Rūmų nuomone, kyla didžiausia rizika dėl nurodytų trūkumų. Iki šiol nenurodyta, kad būtina atlikti finansines korekcijas.

| VII. | Komisija mano, kad Bendrijos teisės laikomasi ir kad nacionalinio rezervo valdymas atitinka galiojančias nuostatas. Žr. atsakymus į 35–39 ir 44–47 dalių pastabas. |
| --- | --- |

VII.

Komisija mano, kad Bendrijos teisės laikomasi ir kad nacionalinio rezervo valdymas atitinka galiojančias nuostatas. Žr. atsakymus į 35–39 ir 44–47 dalių pastabas.

| VIII. | Komisija priima rekomendaciją ir pažymi, kad daugeliu atvejų ji jau atsižvelgia į Audito Rūmų pastabas dėl sąskaitų patvirtinimo procedūrų. 2007 m. liepos mėn. Komisija išsiuntinėjo valstybėms narėms klausimynus ir gavo daugiau informacijos apie jų struktūras – gamintojų skaičių ir kiekvieno gamintojo turimos kvotos dydį.
  Komisijai svarbiausi duomenys yra tie, kurie pagrįsti atitinkamų valstybių narių supirkėjų arba individualių gamintojų, parduodančių tiesioginiam vartotojui, deklaruotais pieno kiekiais. Šios informacijos santrauka jau yra pateikta klausimyne, kuris pagal Reglamento (EB) Nr. 595/2004 26 straipsnį Komisijai siunčiamas kiekvienais metais iki rugsėjo 1 d. |
| --- | --- |

VIII.

Komisija priima rekomendaciją ir pažymi, kad daugeliu atvejų ji jau atsižvelgia į Audito Rūmų pastabas dėl sąskaitų patvirtinimo procedūrų. 2007 m. liepos mėn. Komisija išsiuntinėjo valstybėms narėms klausimynus ir gavo daugiau informacijos apie jų struktūras – gamintojų skaičių ir kiekvieno gamintojo turimos kvotos dydį.

Komisijai svarbiausi duomenys yra tie, kurie pagrįsti atitinkamų valstybių narių supirkėjų arba individualių gamintojų, parduodančių tiesioginiam vartotojui, deklaruotais pieno kiekiais. Šios informacijos santrauka jau yra pateikta klausimyne, kuris pagal Reglamento (EB) Nr. 595/2004 26 straipsnį Komisijai siunčiamas kiekvienais metais iki rugsėjo 1 d.

| IX. | Auditai vietoje, kuriuos Komisija atliko 2007 m. ir 2008 m. pradžioje, jau aprėpė tas pačias tris Audito Rūmų paminėtas valstybes nares, taigi buvo atliktas minėtų ankstesnių ir einamųjų metų auditas. |
| --- | --- |

IX.

Auditai vietoje, kuriuos Komisija atliko 2007 m. ir 2008 m. pradžioje, jau aprėpė tas pačias tris Audito Rūmų paminėtas valstybes nares, taigi buvo atliktas minėtų ankstesnių ir einamųjų metų auditas.

NACIONALINIŲ REFERENCINIŲ KIEKIŲ (NACIONALINIŲ KVOTŲ) NUSTATYMAS

| 19. | Komisija neprieštarauja Audito Rūmams dėl duomenų ir daro išvadą, kad jos derybų metodas buvo gerai parengtas, pagrįstas pačiais objektyviausiais kriterijais ir juo siekiama apriboti pradines paraiškas, pagrįstas pernelyg dideliais įverčiais. |
| --- | --- |

19.

Komisija neprieštarauja Audito Rūmams dėl duomenų ir daro išvadą, kad jos derybų metodas buvo gerai parengtas, pagrįstas pačiais objektyviausiais kriterijais ir juo siekiama apriboti pradines paraiškas, pagrįstas pernelyg dideliais įverčiais.

| 20. | Komisijos vertinimo metodika gali būti laikoma pagrįsta. Dėl šios metodikos naujųjų valstybių narių (išskyrus Lenkiją) pradinės paraiškos, pradžioje įvertintos 1,5 mln. tonų, sumažintos iki priimtino dydžio – 0,83 mln. tonų (Komisijos derybinė pozicija). Kiekis, dėl kurio derėtasi Taryboje, yra maždaug 1 mln. tonų.
  Vėliau, kaip paaiškino Audito Rūmai, vykstant restruktūrizacijos procesui prarastas susidomėjimas tiesioginiu pardavimu. Suprasdama restruktūrizacijos poreikį ir būtinybę leisti valstybėms narėms savo referencinius kiekius tvarkyti atsižvelgiant į savo reikmes, 2006 m. rugsėjo 18 d. Ministrų taryba nustatė galimybę nepanaudotus tiesioginiam pardavimui skirtus referencinius kiekius (nacionaliniame rezerve likusius nepanaudotus kiekius) perkelti į pristatymo referencinius kiekius, skirtus 2006–2007 kvotos metams (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1406/2006). |
| --- | --- |

20.

Komisijos vertinimo metodika gali būti laikoma pagrįsta. Dėl šios metodikos naujųjų valstybių narių (išskyrus Lenkiją) pradinės paraiškos, pradžioje įvertintos 1,5 mln. tonų, sumažintos iki priimtino dydžio – 0,83 mln. tonų (Komisijos derybinė pozicija). Kiekis, dėl kurio derėtasi Taryboje, yra maždaug 1 mln. tonų.

Vėliau, kaip paaiškino Audito Rūmai, vykstant restruktūrizacijos procesui prarastas susidomėjimas tiesioginiu pardavimu. Suprasdama restruktūrizacijos poreikį ir būtinybę leisti valstybėms narėms savo referencinius kiekius tvarkyti atsižvelgiant į savo reikmes, 2006 m. rugsėjo 18 d. Ministrų taryba nustatė galimybę nepanaudotus tiesioginiam pardavimui skirtus referencinius kiekius (nacionaliniame rezerve likusius nepanaudotus kiekius) perkelti į pristatymo referencinius kiekius, skirtus 2006–2007 kvotos metams (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1406/2006).

| 21. | Lenkijoje daug tiesioginio pardavimo kvotas gavusių gamintojų vėliau jų atsisakė, todėl atitinkamai padidėjo nacionalinis rezervas. |
| --- | --- |

21.

Lenkijoje daug tiesioginio pardavimo kvotas gavusių gamintojų vėliau jų atsisakė, todėl atitinkamai padidėjo nacionalinis rezervas.

| 22. | Tolesnę priežiūrą visų pirma turi prisiimti valstybių narių kompetentingos institucijos, remdamosi Reglamentu (EB) Nr. 595/2004. |
| --- | --- |

22.

Tolesnę priežiūrą visų pirma turi prisiimti valstybių narių kompetentingos institucijos, remdamosi Reglamentu (EB) Nr. 595/2004.

| 24–25. | Kaip numatyta Stojimo akte, Komisija nusprendė leisti minėtoms valstybėms narėms naudoti restruktūrizacijos rezervą, nuodugniai išnagrinėjusi šį klausimą ataskaitoje.
  Šioje analizėje Komisija panaudojo valstybių narių jai pateiktus duomenis ir perėjimą nuo ūkiuose vartoti skirtos produkcijos prie rinkai skirtos produkcijos įvertino remdamasi dviem kriterijais: rinkoje parduodamų kiekių tendencija ir suvartojimo ūkiuose tendencija. |
| --- | --- |

24–25.

Kaip numatyta Stojimo akte, Komisija nusprendė leisti minėtoms valstybėms narėms naudoti restruktūrizacijos rezervą, nuodugniai išnagrinėjusi šį klausimą ataskaitoje.

Šioje analizėje Komisija panaudojo valstybių narių jai pateiktus duomenis ir perėjimą nuo ūkiuose vartoti skirtos produkcijos prie rinkai skirtos produkcijos įvertino remdamasi dviem kriterijais: rinkoje parduodamų kiekių tendencija ir suvartojimo ūkiuose tendencija.

| 26. | Komisija savo ataskaitoje pažymėjo, kad visose minėtose šalyse 2000–2005 m. sumažėjo vartojimas savo reikmėms, išskyrus Lietuvą, kurioje toks sumažėjimas buvo užregistruotas 2002–2005 m.
  Čekijoje rinkai skirta produkcija 2000–2004 m. išaugo 0,8 proc., o vėliau, 2004–2005 m., – 3,7 proc.
  Latvijos ir Slovakijos duomenys, kuriuos vykstant deryboms dėl stojimo įvertino Komisija, iš esmės nesiskiria nuo tų, kurie pateikti restruktūrizacijos rezervo ataskaitose.
  Pagrindiniai įvertinti kriterijai buvo suvartojimo ūkiuose ir pardavimo rinkoje tendencijos procentais. |
| --- | --- |

26.

Komisija savo ataskaitoje pažymėjo, kad visose minėtose šalyse 2000–2005 m. sumažėjo vartojimas savo reikmėms, išskyrus Lietuvą, kurioje toks sumažėjimas buvo užregistruotas 2002–2005 m.

Čekijoje rinkai skirta produkcija 2000–2004 m. išaugo 0,8 proc., o vėliau, 2004–2005 m., – 3,7 proc.

Latvijos ir Slovakijos duomenys, kuriuos vykstant deryboms dėl stojimo įvertino Komisija, iš esmės nesiskiria nuo tų, kurie pateikti restruktūrizacijos rezervo ataskaitose.

Pagrindiniai įvertinti kriterijai buvo suvartojimo ūkiuose ir pardavimo rinkoje tendencijos procentais.

| 28. | Atsižvelgiant į pirmųjų dvejų pieno kvotos metų – 2004–2005 m., apėmusių tik 11 mėnesių, ir 2005–2006 m. – gamybos aplinkybes, dėl tokio per didelių kvotų skyrimo nebuvo didelės rizikos, kad bus greitai viršytas nacionalinis referencinis kiekis. Beje, tokia rizika nepasireiškė. Vengrijoje 82 proc. pristatymo kvotos buvo panaudota 2004–2005 kvotos metais ir 86 proc. – 2005–2006 kvotos metais.
  Panašūs ir Slovakijos duomenys: 87 proc. kvotos panaudota 2004–2005 kvotos metais ir 97 proc. – 2005–2006 kvotos metais. |
| --- | --- |

28.

Atsižvelgiant į pirmųjų dvejų pieno kvotos metų – 2004–2005 m., apėmusių tik 11 mėnesių, ir 2005–2006 m. – gamybos aplinkybes, dėl tokio per didelių kvotų skyrimo nebuvo didelės rizikos, kad bus greitai viršytas nacionalinis referencinis kiekis. Beje, tokia rizika nepasireiškė. Vengrijoje 82 proc. pristatymo kvotos buvo panaudota 2004–2005 kvotos metais ir 86 proc. – 2005–2006 kvotos metais.

Panašūs ir Slovakijos duomenys: 87 proc. kvotos panaudota 2004–2005 kvotos metais ir 97 proc. – 2005–2006 kvotos metais.

| 30. | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1788/2003 6 straipsnį Komisija priėmė visų valstybių narių 2005 m. vasario mėn. atsiųstus prašymus dėl (referencinių kiekių) pakeitimo, įskaitant ir Slovakijos prašymą. Dėl Slovakijos iš tikrųjų Komisija vėliau, kai gavo tam tikros papildomos informacijos iš Slovakijos valdžios institucijų, suprato, kad taikomas metodas yra nenuoseklus.
  Suprasdama restruktūrizacijos poreikį ir būtinybę leisti valstybėms narėms savo referencinius kiekius tvarkyti pagal savo reikmes, 2006 m. rugsėjo 18 d. Ministrų taryba nustatė galimybę tiesioginiam pardavimui skirtus referencinius kiekius, kurie liko nepanaudoti rezerve, perkelti į pristatymo referencinius kiekius, skirtus 2006–2007 kvotos metams (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1406/2006). |
| --- | --- |

30.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1788/2003 6 straipsnį Komisija priėmė visų valstybių narių 2005 m. vasario mėn. atsiųstus prašymus dėl (referencinių kiekių) pakeitimo, įskaitant ir Slovakijos prašymą. Dėl Slovakijos iš tikrųjų Komisija vėliau, kai gavo tam tikros papildomos informacijos iš Slovakijos valdžios institucijų, suprato, kad taikomas metodas yra nenuoseklus.

Suprasdama restruktūrizacijos poreikį ir būtinybę leisti valstybėms narėms savo referencinius kiekius tvarkyti pagal savo reikmes, 2006 m. rugsėjo 18 d. Ministrų taryba nustatė galimybę tiesioginiam pardavimui skirtus referencinius kiekius, kurie liko nepanaudoti rezerve, perkelti į pristatymo referencinius kiekius, skirtus 2006–2007 kvotos metams (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1406/2006).

3 langelis, ketvirta pastraipa

Atsakomybę už tolesnę priežiūrą visų pirma turi prisiimti valstybių narių kompetentingos institucijos, remdamosi Reglamentu (EB) Nr. 595/2004.

SCHEMOS ĮDIEGIMAS IR VALDYMAS

| 35. | Svarbiausias informacijos šaltinis buvo nacionaliniai teisės aktai, kuriuos valstybės narės turi perduoti Komisijai praėjus mėnesiui nuo jų priėmimo. Taip padarė visos valstybės narės, įskaitant Lenkiją, Slovėniją ir Maltą. Tai buvo pagrindinis acquis įgyvendinimo stebėsenos elementas. |
| --- | --- |

35.

Svarbiausias informacijos šaltinis buvo nacionaliniai teisės aktai, kuriuos valstybės narės turi perduoti Komisijai praėjus mėnesiui nuo jų priėmimo. Taip padarė visos valstybės narės, įskaitant Lenkiją, Slovėniją ir Maltą. Tai buvo pagrindinis acquis įgyvendinimo stebėsenos elementas.

| 37. | Reglamento (EB) Nr. 1788/2003 5 straipsnio f punkte pateiktoje sąvokos „pristatymas“ apibrėžtyje nėra aiškiai kalbama apie pieno gamintojų supirkėjams parduodamą arba neatlyginamai dovanojamą pieną. Kita vertus, 5 straipsnio e punkte pateiktoje „supirkėjo“ apibrėžtyje teigiama, kad supirkėjai „superka“ pieną iš gamintojų. Atsižvelgiant į tai, lietuviškose apibrėžtyse kalbama apie gamintoją, parduodantį pieno kiekius supirkėjui. Komisijos paprašytos užtikrinti, kad kvotai nustatyti būtų deklaruotas visas iš gamintojo supirkėjui patenkantis pienas (pieno judėjimas), Lietuvos valdžios institucijos atsakė, jog dėl to, kad supirkėjas apibūdintas kaip „superkantis“ pieną iš gamintojo, gamintojai negali atiduoti ir neatiduoda pieno supirkėjams nemokamai.
  Lietuvos institucijos patvirtino, kad visi pristatymai (įskaitant nemokamus) yra deklaruojami. |
| --- | --- |

37.

Reglamento (EB) Nr. 1788/2003 5 straipsnio f punkte pateiktoje sąvokos „pristatymas“ apibrėžtyje nėra aiškiai kalbama apie pieno gamintojų supirkėjams parduodamą arba neatlyginamai dovanojamą pieną. Kita vertus, 5 straipsnio e punkte pateiktoje „supirkėjo“ apibrėžtyje teigiama, kad supirkėjai „superka“ pieną iš gamintojų. Atsižvelgiant į tai, lietuviškose apibrėžtyse kalbama apie gamintoją, parduodantį pieno kiekius supirkėjui. Komisijos paprašytos užtikrinti, kad kvotai nustatyti būtų deklaruotas visas iš gamintojo supirkėjui patenkantis pienas (pieno judėjimas), Lietuvos valdžios institucijos atsakė, jog dėl to, kad supirkėjas apibūdintas kaip „superkantis“ pieną iš gamintojo, gamintojai negali atiduoti ir neatiduoda pieno supirkėjams nemokamai.

Lietuvos institucijos patvirtino, kad visi pristatymai (įskaitant nemokamus) yra deklaruojami.

| 38. | Ginčijamos nuostatos dėl Vengrijos kooperatyvų leidžia pieno kooperatyvui kompetentingų institucijų prašyti atskiras jo narių kvotas laikyti viena bendra kvota, kurią valdo kooperatyvas. Todėl į kvotų sąrašą juridinio asmens, t. y. kooperatyvo, vardu įtraukta viena kvota. Toliau numatyta, kad po to kooperatyvas savo narių vardu prisiima visus įsipareigojimus, kurių gamintojai privalo laikytis pagal kvotų reglamentus. Komisija nemano, kad ši tvarka turi su apmokestinimu susijusios rizikos. Tai, kad tam tikrų rūšių Vengrijos kooperatyvai gali savo narių individualias kvotas sujungti neperduodami kvotų nuosavybės teisės, labai panašu į Prancūzijos dalines GAEC (Žemės ūkio bendro eksploatavimo grupė, pranc. Groupement Agricole d'Exploitation en Commun), kaip matyti iš byloje C-15/95 pateiktų generalinio advokato išvadų 45 punkte pateikto tokių asociacijų apibūdinimo. Teisingumo Teismas tos bylos sprendime pritarė tam tikroms įmonių formoms, kaip antai dalinėms GAEC, skirtoms pieno pagal pieno kvotų sistemą gamybai. |
| --- | --- |

38.

Ginčijamos nuostatos dėl Vengrijos kooperatyvų leidžia pieno kooperatyvui kompetentingų institucijų prašyti atskiras jo narių kvotas laikyti viena bendra kvota, kurią valdo kooperatyvas. Todėl į kvotų sąrašą juridinio asmens, t. y. kooperatyvo, vardu įtraukta viena kvota. Toliau numatyta, kad po to kooperatyvas savo narių vardu prisiima visus įsipareigojimus, kurių gamintojai privalo laikytis pagal kvotų reglamentus. Komisija nemano, kad ši tvarka turi su apmokestinimu susijusios rizikos. Tai, kad tam tikrų rūšių Vengrijos kooperatyvai gali savo narių individualias kvotas sujungti neperduodami kvotų nuosavybės teisės, labai panašu į Prancūzijos dalines GAEC (Žemės ūkio bendro eksploatavimo grupė, pranc. Groupement Agricole d'Exploitation en Commun), kaip matyti iš byloje C-15/95 pateiktų generalinio advokato išvadų 45 punkte pateikto tokių asociacijų apibūdinimo. Teisingumo Teismas tos bylos sprendime pritarė tam tikroms įmonių formoms, kaip antai dalinėms GAEC, skirtoms pieno pagal pieno kvotų sistemą gamybai.

| 39. | Rizikos analizėje, atliekamoje siekiant kontroliuoti gamintojus ir supirkėjus, gali būti atsižvelgta į būdingą riziką, susijusia su gamintojų (supirkėjų) statusu. Kaip gamintojas, subjektas bus neabejotinai įregistruotas kaip kvotos turėtojas ir bus patvirtintas įprasta tvarka kaip supirkėjas. Jis gali būti tikrinamas kaip gamintojas ir kaip supirkėjas bet kuriuo kvotos laikotarpiu.
  Būtų nesuderinama atskirti gamintojo atliekamas supirkėjo funkcijas arba atvirkščiai. Dėl tokio atskyrimo, pavyzdžiui, būtų neįmanoma pieno gamintojų, perdirbančių savo pačių produkciją, kurią gyvybingumo sumetimais padidinama iš kitų gamintojų supirktais kiekiais, veikla. Be to, gamintojai supirkėjai jau yra įregistruoti senosiose valstybėse narėse, neprieštaraujant pieno kvotų sistemai. |
| --- | --- |

39.

Rizikos analizėje, atliekamoje siekiant kontroliuoti gamintojus ir supirkėjus, gali būti atsižvelgta į būdingą riziką, susijusia su gamintojų (supirkėjų) statusu. Kaip gamintojas, subjektas bus neabejotinai įregistruotas kaip kvotos turėtojas ir bus patvirtintas įprasta tvarka kaip supirkėjas. Jis gali būti tikrinamas kaip gamintojas ir kaip supirkėjas bet kuriuo kvotos laikotarpiu.

Būtų nesuderinama atskirti gamintojo atliekamas supirkėjo funkcijas arba atvirkščiai. Dėl tokio atskyrimo, pavyzdžiui, būtų neįmanoma pieno gamintojų, perdirbančių savo pačių produkciją, kurią gyvybingumo sumetimais padidinama iš kitų gamintojų supirktais kiekiais, veikla. Be to, gamintojai supirkėjai jau yra įregistruoti senosiose valstybėse narėse, neprieštaraujant pieno kvotų sistemai.

| 42. | Įvairių dvišalių susitikimų ir audito vietoje, kurį Komisija atliko 2007 m., rezultatai rodo, kad į Audito Rūmų iškeltas problemas ir kritiką, susijusią su kvotų operacijomis pirmaisiais įgyvendinimo metais, atsižvelgta ir kad buvo įdiegti patobulinimai. |
| --- | --- |

42.

Įvairių dvišalių susitikimų ir audito vietoje, kurį Komisija atliko 2007 m., rezultatai rodo, kad į Audito Rūmų iškeltas problemas ir kritiką, susijusią su kvotų operacijomis pirmaisiais įgyvendinimo metais, atsižvelgta ir kad buvo įdiegti patobulinimai.

| 43. | Finansinės rizikos Bendrijos biudžetui grėsmė kilo tik pirmaisiais taikymo metais, kuriais galėjo būti taikomas papildomas mokestis. Komisija 2007 m. atliko du auditus vietoje dviejose valstybėse narėse, kuriose finansinė rizika buvo didžiausia (t. y. kai dydis yra artimas nacionalinei pieno kvotai arba ją viršija), o dėl sąskaitų patvirtinimo mechanizmo, turinčio atgalinį poveikį 24 mėnesius, 2005–2006 kvotos metai iš tikrųjų buvo patikrinti. Be to, dvišaliai susitikimai, surengti Komisijai 2005 m. atlikus kitus auditus, suteikė puikią galimybę aptarti Audito Rūmų išvadas dėl pieno kvotų ir stebėti kitus susijusius patobulinimus. 2008 m. pradžioje atliktas dar vienas auditas trečioje kvotą viršijusioje naujojoje valstybėje narėje ir taip pat buvo patikrinti 2005–2006 kvotos metai. |
| --- | --- |

43.

Finansinės rizikos Bendrijos biudžetui grėsmė kilo tik pirmaisiais taikymo metais, kuriais galėjo būti taikomas papildomas mokestis. Komisija 2007 m. atliko du auditus vietoje dviejose valstybėse narėse, kuriose finansinė rizika buvo didžiausia (t. y. kai dydis yra artimas nacionalinei pieno kvotai arba ją viršija), o dėl sąskaitų patvirtinimo mechanizmo, turinčio atgalinį poveikį 24 mėnesius, 2005–2006 kvotos metai iš tikrųjų buvo patikrinti. Be to, dvišaliai susitikimai, surengti Komisijai 2005 m. atlikus kitus auditus, suteikė puikią galimybę aptarti Audito Rūmų išvadas dėl pieno kvotų ir stebėti kitus susijusius patobulinimus. 2008 m. pradžioje atliktas dar vienas auditas trečioje kvotą viršijusioje naujojoje valstybėje narėje ir taip pat buvo patikrinti 2005–2006 kvotos metai.

| 45. | Komisija naujosioms valstybėms narėms pranešė, kad per pirmąjį laikotarpį po įstojimo neturėtų būti naudojamasi teise nepanaudotus pagamintos produkcijos kiekius atidėti į nacionalinį rezervą, kai gamintojas per 12 mėnesių nepagamino bent 70 proc. kvotoje nurodyto kiekio. 2004 m. gegužės 1 d. įstojus į ES, naujųjų valstybių narių gamintojams nebetaikomas visas 12 mėnesių referencinis reguliavimo laikotarpis, pagal kurį būtų skaičiuojama jų produkcija, taigi sumažinimas neturėtų tvirto teisinio pagrindo.
  Estijos ir Slovakijos institucijos, remdamosi savo nacionalinėmis pasirengimo stojimui nuostatomis, įrodė, kad jų gamintojai nuo 2004 m. balandžio 1 d. visą 12 mėnesių laikotarpį, pagal kurį turi būti skaičiuojama jų produkcija, dirbo pagal sumažinimo sąlygą. Komisija patvirtino, kad dėl tos priežasties jos turėjo teisę atlikti mažinimus, jei iki stojimo taikytos aukštesnės produkcijos viršutinės ribos buvo pakeistos mažiau griežtomis, kad 2004–2005 m. laikotarpiu būtų nereikėję atlikti jokio mažinimo, kuriuo būtų peržengta 70 proc. riba.
  26 išnašoje yra nurodyta, kaip Slovakija taikė mažinimą, kurį apskaičiavo taikydama aukštesnę nei 70 proc. ribą ir remdamasi bendra kvota, o ne atskirai pristatymo ir tiesioginio pardavimo kvotomis. Sumažinimai buvo atlikti 2003–2004 m. laikotarpio iki stojimo pagamintai produkcijai, todėl nebuvo taikyti po įstojimo taikomi reguliavimo apribojimai. |
| --- | --- |

45.

Komisija naujosioms valstybėms narėms pranešė, kad per pirmąjį laikotarpį po įstojimo neturėtų būti naudojamasi teise nepanaudotus pagamintos produkcijos kiekius atidėti į nacionalinį rezervą, kai gamintojas per 12 mėnesių nepagamino bent 70 proc. kvotoje nurodyto kiekio. 2004 m. gegužės 1 d. įstojus į ES, naujųjų valstybių narių gamintojams nebetaikomas visas 12 mėnesių referencinis reguliavimo laikotarpis, pagal kurį būtų skaičiuojama jų produkcija, taigi sumažinimas neturėtų tvirto teisinio pagrindo.

Estijos ir Slovakijos institucijos, remdamosi savo nacionalinėmis pasirengimo stojimui nuostatomis, įrodė, kad jų gamintojai nuo 2004 m. balandžio 1 d. visą 12 mėnesių laikotarpį, pagal kurį turi būti skaičiuojama jų produkcija, dirbo pagal sumažinimo sąlygą. Komisija patvirtino, kad dėl tos priežasties jos turėjo teisę atlikti mažinimus, jei iki stojimo taikytos aukštesnės produkcijos viršutinės ribos buvo pakeistos mažiau griežtomis, kad 2004–2005 m. laikotarpiu būtų nereikėję atlikti jokio mažinimo, kuriuo būtų peržengta 70 proc. riba.

26 išnašoje yra nurodyta, kaip Slovakija taikė mažinimą, kurį apskaičiavo taikydama aukštesnę nei 70 proc. ribą ir remdamasi bendra kvota, o ne atskirai pristatymo ir tiesioginio pardavimo kvotomis. Sumažinimai buvo atlikti 2003–2004 m. laikotarpio iki stojimo pagamintai produkcijai, todėl nebuvo taikyti po įstojimo taikomi reguliavimo apribojimai.

| 46. | Lenkijoje pirmasis laikotarpis, kai visiško neaktyvumo atvejais kvota tapo privalomai panaikintina, išskyrus force majeure ar tinkamo pagrindimo atvejus, yra 2005–2006 m. Lenkija neprivalėjo 2004–2005 m. laikotarpiui skirti individualių kvotų, todėl ir atšaukti jų tuo laikotarpiu dėl nevisiško panaudojimo ji taip pat neprivalėjo. Audito Rūmų kritiškas požiūris į teigiamas apeliacijos prieš kvotų panaikinimus, kurie nebuvo privalomi, pasekmes arba į tokioms apeliacijos procedūroms taikomas taisykles nėra tiesiogiai susijęs su tuo, kaip Lenkijoje taikoma Bendrijos pieno kvotų sistema.
  Ši procedūra, kaip apibūdina Audito Rūmai, siejama su 3 900 Lenkijos gamintojų, atitinka Reglamento (EB) Nr. 1788/2003 15 straipsnio 1 ir 3 dalis. |
| --- | --- |

46.

Lenkijoje pirmasis laikotarpis, kai visiško neaktyvumo atvejais kvota tapo privalomai panaikintina, išskyrus force majeure ar tinkamo pagrindimo atvejus, yra 2005–2006 m. Lenkija neprivalėjo 2004–2005 m. laikotarpiui skirti individualių kvotų, todėl ir atšaukti jų tuo laikotarpiu dėl nevisiško panaudojimo ji taip pat neprivalėjo. Audito Rūmų kritiškas požiūris į teigiamas apeliacijos prieš kvotų panaikinimus, kurie nebuvo privalomi, pasekmes arba į tokioms apeliacijos procedūroms taikomas taisykles nėra tiesiogiai susijęs su tuo, kaip Lenkijoje taikoma Bendrijos pieno kvotų sistema.

Ši procedūra, kaip apibūdina Audito Rūmai, siejama su 3 900 Lenkijos gamintojų, atitinka Reglamento (EB) Nr. 1788/2003 15 straipsnio 1 ir 3 dalis.

| 47. | Kaip Audito Rūmai anksčiau patys pažymėjo, valstybės narės turi nemažą laisvę savo nacionalinius referencinius kiekius tvarkyti atsižvelgdamos į savo konkrečius ekonominius ir socialinius tikslus. Ši veiksmų laisvė reglamentuojama Tarybos reglamento (EB) Nr. 1788/2003 7 straipsniu, kuriame numatyta, kad valstybės narės kiekius iš nacionalinio rezervo gamintojams skirsto „remdamosi objektyviais kriterijais, kuriuos būtina pranešti Komisijai“. |
| --- | --- |

47.

Kaip Audito Rūmai anksčiau patys pažymėjo, valstybės narės turi nemažą laisvę savo nacionalinius referencinius kiekius tvarkyti atsižvelgdamos į savo konkrečius ekonominius ir socialinius tikslus. Ši veiksmų laisvė reglamentuojama Tarybos reglamento (EB) Nr. 1788/2003 7 straipsniu, kuriame numatyta, kad valstybės narės kiekius iš nacionalinio rezervo gamintojams skirsto „remdamosi objektyviais kriterijais, kuriuos būtina pranešti Komisijai“.

4 langelis, pirma pastraipa

Remdamasi valstybėms narėms suteikta veiksmų laisve, Lenkija pagal joje taikomą sistemą labiau palaiko gamybos mastą didinančius esamus gamintojus nei naujus. Pagal teisės aktus, apie kuriuos pranešė Lenkijos valdžios institucijos, kiekiai iš nacionalinio rezervo dabartiniams gamintojams paskiriami tik remiantis dokumentais, rodančiais, kad, palyginti su ankstesnių metų kvota, pardavimų padaugėjo. Skirtini kiekiai nustatomi matematiškai apskaičiuojant išsiplėtusio ūkio vidutinę metinio pardavimo apimtį. Apskaičiuoti skirtini kiekiai sutampa su tikruoju dokumentuose nurodytu konkrečiu laikotarpiu parduoto pieno kiekiu ir todėl nėra didesni nei reikia, kad atitiktų paramos gavėjo pajėgumą. Šios sistemos objektyvumas abejonių nekelia.

antra pastraipa

Komisija mano, kad gamybos mastas ir pajėgumas yra objektyvūs kriterijai nustatant, kurias kategorijas įtraukti į nacionalinį rezervą.

trečia pastraipa

2006 m. rugsėjo 18 d. Taryba, suprasdama restruktūrizacijos poreikį ir būtinybę leisti valstybėms narėms savo referencinius kiekius tvarkyti atsižvelgiant į savo reikmes, nustatė galimybę nacionalinio rezervo nepanaudotus tiesioginiam pardavimui skirtus referencinius kiekius perkelti į 2006–2007 kvotos metams pristatymui skirtus referencinius kiekius (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1406/2006). Tai tinka ir 49 daliai.

| 51. | Individualus referencinis riebumas gali būti nustatomas tik atsižvelgiant į gamintojo pieno kvotą. Todėl neišvengiama, kad gamintojai, pristatantys pieną ne pagal pieno kvotą, neturi nustatyto referencinio riebumo, į kurį atsižvelgiant pristatymas gali būti didinamas arba mažinamas. |
| --- | --- |

51.

Individualus referencinis riebumas gali būti nustatomas tik atsižvelgiant į gamintojo pieno kvotą. Todėl neišvengiama, kad gamintojai, pristatantys pieną ne pagal pieno kvotą, neturi nustatyto referencinio riebumo, į kurį atsižvelgiant pristatymas gali būti didinamas arba mažinamas.

| 52. | Apskritai, kai „tiesiogiai parduodantys“ gamintojai pereina prie pristatymo, jie nekeičia savo bandos sudėties. Taigi jie tebelaiko tos pačios veislės ir tokios pačios kokybės pieną duodančias pienines karves. Todėl būtų nuoseklu taikyti Komisijos reglamento (EB) Nr. 595/2004 7 straipsnio 2 dalyje numatytą leidžiančią nukrypti nuostatą.
  Lietuvos institucijų atsakymas parodė, kad jos kruopščiai analizuoja riebalų kiekio klausimą, kai nustato referencinius kiekius ir kai perkelia juos į pristatymo kiekius.
  Be to, siekiant, kad referenciniais kiekiais nebūtų nenukrypta nuo vertės, kuri buvo nustatyta pradedant taikyti sistemą, laikantis Reglamento (EB) Nr. 1788/2003 9 straipsnio 5 dalies yra numatytas koregavimo mechanizmas: referenciniai kiekiai turi būti nustatomi iš naujo nuo to momento, kai padidėjimas yra daugiau kaip 0,1 g/kg riebalų. |
| --- | --- |

52.

Apskritai, kai „tiesiogiai parduodantys“ gamintojai pereina prie pristatymo, jie nekeičia savo bandos sudėties. Taigi jie tebelaiko tos pačios veislės ir tokios pačios kokybės pieną duodančias pienines karves. Todėl būtų nuoseklu taikyti Komisijos reglamento (EB) Nr. 595/2004 7 straipsnio 2 dalyje numatytą leidžiančią nukrypti nuostatą.

Lietuvos institucijų atsakymas parodė, kad jos kruopščiai analizuoja riebalų kiekio klausimą, kai nustato referencinius kiekius ir kai perkelia juos į pristatymo kiekius.

Be to, siekiant, kad referenciniais kiekiais nebūtų nenukrypta nuo vertės, kuri buvo nustatyta pradedant taikyti sistemą, laikantis Reglamento (EB) Nr. 1788/2003 9 straipsnio 5 dalies yra numatytas koregavimo mechanizmas: referenciniai kiekiai turi būti nustatomi iš naujo nuo to momento, kai padidėjimas yra daugiau kaip 0,1 g/kg riebalų.

PATIKROS

| 53. | Nors ir suvokiant kontrolės priemonių, kurios turi būti įdiegtos, svarbą, pabrėžiama, kad pirmaisiais įgyvendinimo metais, kuriuos Audito Rūmai išanalizavo, finansinė rizika buvo ypač maža, nes visai neatrodė, kad nacionaliniai referenciniai kiekiai bus viršyti, kadangi jie buvo taikomi 11 mėnesių (2004 5 1–2005 3 31). |
| --- | --- |

53.

Nors ir suvokiant kontrolės priemonių, kurios turi būti įdiegtos, svarbą, pabrėžiama, kad pirmaisiais įgyvendinimo metais, kuriuos Audito Rūmai išanalizavo, finansinė rizika buvo ypač maža, nes visai neatrodė, kad nacionaliniai referenciniai kiekiai bus viršyti, kadangi jie buvo taikomi 11 mėnesių (2004 5 1–2005 3 31).

| 54. | Komisijos dvišaliai ryšiai su susijusiomis valstybėmis narėmis ir neseniai Lenkijoje bei Čekijoje atlikti auditai rodo, kad į Audito Rūmų išvadas atsižvelgta ir kad patobulinimai padaryti ir toliau diegiami. |
| --- | --- |

54.

Komisijos dvišaliai ryšiai su susijusiomis valstybėmis narėmis ir neseniai Lenkijoje bei Čekijoje atlikti auditai rodo, kad į Audito Rūmų išvadas atsižvelgta ir kad patobulinimai padaryti ir toliau diegiami.

| 55. | Supirkėjai tikrinami remiantis jų metinėmis supirkimo deklaracijomis, todėl patikras geriausia atlikti po to, kai deklaracijos jau pateiktos. |
| --- | --- |

55.

Supirkėjai tikrinami remiantis jų metinėmis supirkimo deklaracijomis, todėl patikras geriausia atlikti po to, kai deklaracijos jau pateiktos.

| 56. | Logiška, kad supirkėjų kontrolės planas turėtų būti baigtas tik pasibaigus pieno kvotos metams, nes jis pagrįstas pirkėjų deklaracijomis. Dėl gamintojų ir vežėjų Komisija sutinka, kad vėlai parengti kontrolės planai trukdo tinkamai atlikti kontrolę.
  Vengrijos valdžios institucijos paaiškino, kad visi supirkėjai 2004–2005 pieno kvotos metais buvo tikrinami, bet rizikos kriterijai buvo nustatyti vėliau.
  Slovakija paaiškino, kad kai kurios rizikos analizės formos egzistavo jau 2005–2006 m., o nuo 2006–2007 m. naudojama taškų sistema. Nuo 2007 m. balandžio mėn. kontrolės departamente įsteigtas nepriklausomos rizikos analizės skyrius. |
| --- | --- |

56.

Logiška, kad supirkėjų kontrolės planas turėtų būti baigtas tik pasibaigus pieno kvotos metams, nes jis pagrįstas pirkėjų deklaracijomis. Dėl gamintojų ir vežėjų Komisija sutinka, kad vėlai parengti kontrolės planai trukdo tinkamai atlikti kontrolę.

Vengrijos valdžios institucijos paaiškino, kad visi supirkėjai 2004–2005 pieno kvotos metais buvo tikrinami, bet rizikos kriterijai buvo nustatyti vėliau.

Slovakija paaiškino, kad kai kurios rizikos analizės formos egzistavo jau 2005–2006 m., o nuo 2006–2007 m. naudojama taškų sistema. Nuo 2007 m. balandžio mėn. kontrolės departamente įsteigtas nepriklausomos rizikos analizės skyrius.

| 57. | Sunku įsivaizduoti srities, kuri anksčiau nebuvo kontroliuojama ir kurios visi pavojai dar nežinomi, rizikos analizę. Komisijos dvišalės diskusijos ir auditas rodo, kad rizikos analizė ir kontrolės planavimas pastaraisiais metais tapo sudėtingesni. Pavyzdžiui, Čekijoje oficialiai rizikos analizę pradėta atlikti nuo 2005–2006 m.
  Lenkijos institucijos pieno gamintojų rizikos analizę atlieka kvotos metų pabaigoje. Vykdant kontrolę, tikrinamas pristatymo deklaracijų (pateikiamų gegužės mėn.) išsamumas ir teisingumas, taigi rizikos analizę tinka atlikti pasibaigus kvotos metams. Lenkijoje kontrolės planas buvo parengtas 2006 m. rugsėjo mėn., ir 2005–2006 pieno metų patikrų nereikėjo užbaigti iki 2007 m. rugsėjo 30 d. Sąskaitų patvirtinimo misijos grupė įsitikino, kad 2006–2007 m. patikros buvo pagrįstos rizikos analize. Taip pat buvo įsitikinta, kad 2004–2005 ir 2005–2006 m. patikros buvo atliktos, nors ir nepagrįstos ex-ante rizikos analize. |
| --- | --- |

57.

Sunku įsivaizduoti srities, kuri anksčiau nebuvo kontroliuojama ir kurios visi pavojai dar nežinomi, rizikos analizę. Komisijos dvišalės diskusijos ir auditas rodo, kad rizikos analizė ir kontrolės planavimas pastaraisiais metais tapo sudėtingesni. Pavyzdžiui, Čekijoje oficialiai rizikos analizę pradėta atlikti nuo 2005–2006 m.

Lenkijos institucijos pieno gamintojų rizikos analizę atlieka kvotos metų pabaigoje. Vykdant kontrolę, tikrinamas pristatymo deklaracijų (pateikiamų gegužės mėn.) išsamumas ir teisingumas, taigi rizikos analizę tinka atlikti pasibaigus kvotos metams. Lenkijoje kontrolės planas buvo parengtas 2006 m. rugsėjo mėn., ir 2005–2006 pieno metų patikrų nereikėjo užbaigti iki 2007 m. rugsėjo 30 d. Sąskaitų patvirtinimo misijos grupė įsitikino, kad 2006–2007 m. patikros buvo pagrįstos rizikos analize. Taip pat buvo įsitikinta, kad 2004–2005 ir 2005–2006 m. patikros buvo atliktos, nors ir nepagrįstos ex-ante rizikos analize.

| 58. | Komisija sutinka, kad kontrolės sistema turėtų apimti visus pienu prekiaujančius ūkininkus, ir ji audito misijų metu ir per dvišalius ryšius pareikalavo, kad valstybės narės į savo rizikos analizę įtrauktų visus pieno gamintojus, neatsižvelgiant į tai, ar jie turi kvotas.
  Tačiau pieno pristatymas neturint kvotos reglamento nepažeidžia, o finansinė rizika labai mažiems gamintojams negali būti didelė. Tiesioginių pardavimų ir pristatymo kvotų santykis daugeliu atvejų yra gerokai mažesnis nei 3 proc. |
| --- | --- |

58.

Komisija sutinka, kad kontrolės sistema turėtų apimti visus pienu prekiaujančius ūkininkus, ir ji audito misijų metu ir per dvišalius ryšius pareikalavo, kad valstybės narės į savo rizikos analizę įtrauktų visus pieno gamintojus, neatsižvelgiant į tai, ar jie turi kvotas.

Tačiau pieno pristatymas neturint kvotos reglamento nepažeidžia, o finansinė rizika labai mažiems gamintojams negali būti didelė. Tiesioginių pardavimų ir pristatymo kvotų santykis daugeliu atvejų yra gerokai mažesnis nei 3 proc.

| 59. | Nors pieno kvotų teisės aktuose ir nereikalaujama, tačiau Komisija griežtai ragina, kad būtų atliekami ir Audito Rūmų apibūdinti kryžminės patikros. |
| --- | --- |

59.

Nors pieno kvotų teisės aktuose ir nereikalaujama, tačiau Komisija griežtai ragina, kad būtų atliekami ir Audito Rūmų apibūdinti kryžminės patikros.

| 60. | Komisija pripažįsta tinkamos kontrolės, atliktos tinkamiausiu laiku, svarbą. Misijų metu ir (arba) per dvišalius kontaktus valstybėms narėms buvo priminta, kad per metus turi būti atliekamos bent dalinės gamintojų patikros. 2005–2006 kvotos metais Lietuvos institucijos atliko metines gamintojų ir transporto įmonių patikras.
  Vengrija metinių patikrų 2004–2005 m. ir 2005–2006 m. neatliko, bet atliko jas pasibaigus pieno metams. Tačiau atliktos 2006–2007 m. metinės patikros. |
| --- | --- |

60.

Komisija pripažįsta tinkamos kontrolės, atliktos tinkamiausiu laiku, svarbą. Misijų metu ir (arba) per dvišalius kontaktus valstybėms narėms buvo priminta, kad per metus turi būti atliekamos bent dalinės gamintojų patikros. 2005–2006 kvotos metais Lietuvos institucijos atliko metines gamintojų ir transporto įmonių patikras.

Vengrija metinių patikrų 2004–2005 m. ir 2005–2006 m. neatliko, bet atliko jas pasibaigus pieno metams. Tačiau atliktos 2006–2007 m. metinės patikros.

61. trečia įtrauka

Lenkijos valdžios institucijos pritarė Audito Rūmų rekomendacijoms ir sutiko nuo 2006 m. rugpjūčio mėn. prie patikrų ataskaitų pridėti darbinius lapus.

Lenkijos institucijos priežiūros po audito ir sankcijų taikymo procedūrą vykdo atsižvelgdamos į Komisijos sąskaitų patvirtinimo procedūrą, kuri apima aptariamus metus ir tebevyksta.

61. ketvirta įtrauka

Nors tam tikromis aplinkybėmis, pavyzdžiui, kasmet derinant analizės kriterijus, saugoti tokią informaciją gali būti naudinga, tai nėra teisės aktais nustatytas reikalavimas.

Tuo tikslu valstybėms narėms bus pateiktos rekomendacijos.

IŠVADA IR REKOMENDACIJOS

| 73. | Dėl tiesioginių pardavimų nustatymo Komisija laikosi itin griežto požiūrio ir taiko objektyviais kriterijais pagrįstą metodą. Šie skaičiavimai laikomi pagrįstais, ir jie vienodai taikomi visoms valstybėms narėms.
  Dėl šios metodikos naujųjų valstybių narių (išskyrus Lenkiją) pradinė paraiška, įvertinta 1,5 mln. tonų, sumažinta iki priimtino lygio – 0,73 mln. tonų (Komisijos derybinė pozicija). Kiekis, dėl kurio derėtasi Taryboje, yra maždaug 1 mln. tonų. |
| --- | --- |

73.

Dėl tiesioginių pardavimų nustatymo Komisija laikosi itin griežto požiūrio ir taiko objektyviais kriterijais pagrįstą metodą. Šie skaičiavimai laikomi pagrįstais, ir jie vienodai taikomi visoms valstybėms narėms.

Dėl šios metodikos naujųjų valstybių narių (išskyrus Lenkiją) pradinė paraiška, įvertinta 1,5 mln. tonų, sumažinta iki priimtino lygio – 0,73 mln. tonų (Komisijos derybinė pozicija). Kiekis, dėl kurio derėtasi Taryboje, yra maždaug 1 mln. tonų.

| 74. | Laikydamasi Stojimo akto reikalavimo, Komisija nusprendė leisti atitinkamoms valstybėms narėms naudoti restruktūrizacijos rezervą, nuodugniai išnagrinėjus tai ataskaitoje. Valstybių narių pateikti statistiniai duomenys panaudoti ir patikrinti kryžminiu būdu. Kryžminiu būdu tikrinami ataskaitų ir apklausos apie kvotas duomenys (Reglamento (EB) Nr. 595/2004 26 straipsnio 1 dalis) bei ataskaitose nurodyti statistiniai duomenys ir Eurostato bei ZMP (Zentrale Markt- und Preisberichtstelle für Erzeugnisse der Land-, Forst- und Ernährungswirtschaft) duomenys. Žr. atsakymą į 24–25 dalių pastabas.
  Finansinės rizikos Bendrijos biudžetui grėsmė kilo tik pirmaisiais taikymo metais, kuriais galėjo būti taikomas papildomas mokestis, t. y. 2005–2006 m. Komisija 2007 m. atliko du auditus vietoje dviejose valstybėse narėse, kuriose finansinė rizika didžiausia (t. y. kai dydis yra artimas nacionalinei pieno kvotai arba ją viršija), o dėl sąskaitų patvirtinimo mechanizmo, turinčio atgalinį poveikį 24 mėnesius, 2005–2006 kvotos metai iš tikrųjų buvo patikrinti. Be to, dvišaliai susitikimai, surengti Komisijai 2005 m. atlikus kitus auditus, suteikė puikią galimybę aptarti Audito Rūmų išvadas dėl pieno kvotų ir stebėti susijusius patobulinimus. 2008 m. pradžioje dar buvo atliktas auditas trečioje kvotą viršijusioje naujojoje valstybėje narėje ir taip pat buvo patikrinti 2005–2006 kvotos metai. |
| --- | --- |

74.

Laikydamasi Stojimo akto reikalavimo, Komisija nusprendė leisti atitinkamoms valstybėms narėms naudoti restruktūrizacijos rezervą, nuodugniai išnagrinėjus tai ataskaitoje. Valstybių narių pateikti statistiniai duomenys panaudoti ir patikrinti kryžminiu būdu. Kryžminiu būdu tikrinami ataskaitų ir apklausos apie kvotas duomenys (Reglamento (EB) Nr. 595/2004 26 straipsnio 1 dalis) bei ataskaitose nurodyti statistiniai duomenys ir Eurostato bei ZMP (Zentrale Markt- und Preisberichtstelle für Erzeugnisse der Land-, Forst- und Ernährungswirtschaft) duomenys. Žr. atsakymą į 24–25 dalių pastabas.

Finansinės rizikos Bendrijos biudžetui grėsmė kilo tik pirmaisiais taikymo metais, kuriais galėjo būti taikomas papildomas mokestis, t. y. 2005–2006 m. Komisija 2007 m. atliko du auditus vietoje dviejose valstybėse narėse, kuriose finansinė rizika didžiausia (t. y. kai dydis yra artimas nacionalinei pieno kvotai arba ją viršija), o dėl sąskaitų patvirtinimo mechanizmo, turinčio atgalinį poveikį 24 mėnesius, 2005–2006 kvotos metai iš tikrųjų buvo patikrinti. Be to, dvišaliai susitikimai, surengti Komisijai 2005 m. atlikus kitus auditus, suteikė puikią galimybę aptarti Audito Rūmų išvadas dėl pieno kvotų ir stebėti susijusius patobulinimus. 2008 m. pradžioje dar buvo atliktas auditas trečioje kvotą viršijusioje naujojoje valstybėje narėje ir taip pat buvo patikrinti 2005–2006 kvotos metai.

1 rekomendacija

2 pastraipa

2007 m. liepos mėn. Komisija išsiuntinėjo klausimyną apie kvotų taikymą, norėdama surinkti informaciją apie tai, kaip keitėsi tiesiogiai parduodančių ir pristatančių gamintojų skaičius ir dydis.

Tačiau, nors tęsti restruktūrizacijos procesą yra naudinga dėl gaunamų žinių apie produktų grandinę, tai mažiau naudinga įsipareigojimų pagal kvotų sistemą vykdymo stebėsenai.

| 75. | 1) | Dviejose valstybėse narėse buvo paskirtos per didelės pristatymo kvotos. Paskirti kiekiai į atitinkamus bendrus kiekius buvo įtraukti per pirmąjį laikotarpį (Slovakija), o įsigaliojo per antrąjį laikotarpį (Vengrija). Nė viena iš minėtų valstybių narių neužregistravo produkcijos, viršijančios jų pristatytą kiekį. |
| --- | --- | --- |

75.

1)

Dviejose valstybėse narėse buvo paskirtos per didelės pristatymo kvotos. Paskirti kiekiai į atitinkamus bendrus kiekius buvo įtraukti per pirmąjį laikotarpį (Slovakija), o įsigaliojo per antrąjį laikotarpį (Vengrija). Nė viena iš minėtų valstybių narių neužregistravo produkcijos, viršijančios jų pristatytą kiekį.

| 6) | Lietuvos institucijos patvirtino, kad visi pristatymai (įskaitant nemokamus pristatymus) yra deklaruoti. |
| --- | --- |

6)

Lietuvos institucijos patvirtino, kad visi pristatymai (įskaitant nemokamus pristatymus) yra deklaruoti.

| 7) | Vengrijos pieno kooperatyvams kvotos skiriamos laikantis Teisingumo Teismo nustatytos praktikos ir nekelia su mokesčio rinkimu susijusios rizikos. |
| --- | --- |

7)

Vengrijos pieno kooperatyvams kvotos skiriamos laikantis Teisingumo Teismo nustatytos praktikos ir nekelia su mokesčio rinkimu susijusios rizikos.

| 8) | Komisija mano, kad atliekant su kontrolės procedūra susijusį rizikos vertinimą būtina atsižvelgti į bet kokią riziką, kuri yra būdinga gamintojo supirkėjo statusui. |
| --- | --- |

8)

Komisija mano, kad atliekant su kontrolės procedūra susijusį rizikos vertinimą būtina atsižvelgti į bet kokią riziką, kuri yra būdinga gamintojo supirkėjo statusui.

| 9) | Kaip išsamiai išdėstyta Komisijos atsakymuose į 47 dalies ir 4 langelio pastabas, Komisija nemano, kad nukrypimai atsirado dėl nacionalinių rezervų. |
| --- | --- |

9)

Kaip išsamiai išdėstyta Komisijos atsakymuose į 47 dalies ir 4 langelio pastabas, Komisija nemano, kad nukrypimai atsirado dėl nacionalinių rezervų.

| 10) | Įvairių Komisijos organizuotų dvišalių susitikimų ir vietoje atlikto audito rezultatai rodo, kad į Audito Rūmų iškeltas problemas bei kritiką, susijusią su kvotų operacijomis pirmaisiais įgyvendinimo metais, atsižvelgta ir kad įdiegti patobulinimai. |
| --- | --- |

10)

Įvairių Komisijos organizuotų dvišalių susitikimų ir vietoje atlikto audito rezultatai rodo, kad į Audito Rūmų iškeltas problemas bei kritiką, susijusią su kvotų operacijomis pirmaisiais įgyvendinimo metais, atsižvelgta ir kad įdiegti patobulinimai.

| 11) | Įvairių dvišalių susitikimų ir audito vietoje, kurį atliko Komisija, rezultatai rodo, kad į Audito Rūmų iškeltas problemas ir kritiką, susijusią su kvotų operacijomis pirmaisiais įgyvendinimo metais, atsižvelgta ir kad įdiegti patobulinimai. |
| --- | --- |

11)

Įvairių dvišalių susitikimų ir audito vietoje, kurį atliko Komisija, rezultatai rodo, kad į Audito Rūmų iškeltas problemas ir kritiką, susijusią su kvotų operacijomis pirmaisiais įgyvendinimo metais, atsižvelgta ir kad įdiegti patobulinimai.

| 12) | Ankstesniais metais buvusias diegimo problemas valstybės narės išsprendė įdiegusios svarbius patobulinimus. |
| --- | --- |

12)

Ankstesniais metais buvusias diegimo problemas valstybės narės išsprendė įdiegusios svarbius patobulinimus.

| 13) | Kaip Komisija nurodė savo atsakyme į 56 dalies pastabas, valstybės narės patobulinimus įdiegė. |
| --- | --- |

13)

Kaip Komisija nurodė savo atsakyme į 56 dalies pastabas, valstybės narės patobulinimus įdiegė.

| 14) | Komisija pripažįsta tinkamos ir tinkamiausiu laiku atliktos kontrolės svarbą. Valstybės narės patobulinimus įdiegė. |
| --- | --- |

14)

Komisija pripažįsta tinkamos ir tinkamiausiu laiku atliktos kontrolės svarbą. Valstybės narės patobulinimus įdiegė.

| 15) | Vengrijai ir kitoms valstybėms narėms priminta, kad per metus turi būti atliktos bent jau dalinės gamintojų ir vežėjų patikros. Valstybės narės patobulinimus vėliau įdiegė. |
| --- | --- |

15)

Vengrijai ir kitoms valstybėms narėms priminta, kad per metus turi būti atliktos bent jau dalinės gamintojų ir vežėjų patikros. Valstybės narės patobulinimus vėliau įdiegė.

| 16) | Komisija ir toliau nagrinėjo kartu su valstybėmis narėmis iškeltus klausimus ir džiaugiasi, kad po Audito Rūmų tyrimo patobulinimai buvo įdiegti. |
| --- | --- |

16)

Komisija ir toliau nagrinėjo kartu su valstybėmis narėmis iškeltus klausimus ir džiaugiasi, kad po Audito Rūmų tyrimo patobulinimai buvo įdiegti.

| 76. | Problemos, su kuriomis susidurta, yra būdingos kuriant naują sistemą. Tačiau ji padarė išvadą, kad į Audito Rūmų susirūpinimą dėl pirmųjų įgyvendinimo metų, kai finansinio poveikio rizika Bendrijos biudžetui buvo nedidelė, atsižvelgta ir patobulinimai padaryti. Šie dalykai toliau kontroliuojami taikant sąskaitų patvirtinimo procedūrą, taip pat ir Audito Rūmų nagrinėjamų kvotos metų atveju, ypač valstybėse narėse, kuriose viršijimas yra akivaizdus arba įtariamas. |
| --- | --- |

76.

Problemos, su kuriomis susidurta, yra būdingos kuriant naują sistemą. Tačiau ji padarė išvadą, kad į Audito Rūmų susirūpinimą dėl pirmųjų įgyvendinimo metų, kai finansinio poveikio rizika Bendrijos biudžetui buvo nedidelė, atsižvelgta ir patobulinimai padaryti. Šie dalykai toliau kontroliuojami taikant sąskaitų patvirtinimo procedūrą, taip pat ir Audito Rūmų nagrinėjamų kvotos metų atveju, ypač valstybėse narėse, kuriose viršijimas yra akivaizdus arba įtariamas.

2 rekomendacija

pirma pastraipa

Komisija pokyčius stebėjo organizuodama dvišalius susitikimus ir atlikdama auditą ir sąskaitų patvirtinimo procedūras.

Dėl 4 paveikslėlio 1 punkto: Per didelės Vengrijos ir Slovakijos paskirtos pristatymo kvotos ištaisytos.

Dėl 4 paveikslėlio 10 punkto: Lenkijos ir Lietuvos nacionaliniai rezervai buvo naudojami remiantis objektyviais kriterijais ir todėl nėra diskriminaciniai.

antra pastraipa

Komisija, palaikydama Audito Rūmų poziciją, sutinka ir toliau pabrėžti jo pastabų svarbą.

trečia pastraipa

Komisija, pasitarusi su Pieno ir pieno produktų vadybos komitetu, jau pasiūlė sumažinti Reglamento 595/2004 21 straipsnio 2 dalyje numatytos kontrolės intensyvumą. Gamintojams, pagaminantiems mažiau kaip 5 000 kg, nustatyta 1 proc. kontrolės norma. Nuo 2007–2008 m. taikomas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 228/2008 (1).

penkta pastraipa

Kai įmanoma, ši praktika iš tikrųjų skatinama. Tačiau dėl įvairių tarnybų, kompetencijų, techninės ekspertizės ir kitų susijusių aspektų, ji dažnai nėra tinkama.

3 rekomendacija

Nėra į(si)pareigojimo skirti kvotas visiems gamintojams. Tačiau Komisija pripažįsta, kad reikia atsiskaityti už visą komercinį pieną.

4 rekomendacija

pirma pastraipa

Sveikatos patikra leis įsitikinti, ar reikia derinti kvotos dydį arba ar reikia atlikti techninius patobulinimus iki 2015 m., t. y. prieš pasibaigiant sistemos taikymui. Tikslas – kuo skaidresnis ir paprastesnis perėjimas iki 2015 m.

pirma įtrauka

Valstybėms narėms tenka sugaišti daug laiko kvotų perkėlimui. Tai leidžia vykdyti restruktūrizaciją, kuri labiausiai atitinka jų padėtį. Pavyzdžiui, jos gali pasirinkti restruktūrizacijos programos įgyvendinimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1788/2003 18 straipsnio a punktą.

antra įtrauka

Komisija stengiasi pasiūlyti Tarybai tikslų planą, kuriame būtų nurodytas laipsniškas kvotų didinimas iki 2015 m. pabaigos, suteikiant gamintojams aiškų jų ateities vaizdą. Aktyviems gamintojams tai padeda toliau plėsti savo verslą.

---

(1)  2008 m. kovo 13 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 228/2008, iš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 595/2004 pieno pristatymo ir tiesioginio pardavimo vartotojams kontrolės dažnumo nuostatas (OL L 70, 2008 3 14, p. 7).

---