# Den Europæiske Unions C 141/2008

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 141 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 51. årgang7. juni 2008 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 141

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

51. årgang7. juni 2008

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2008/C 141/01 | Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 22. maj 2008 om deltagelse af unge med færre muligheder | 1 |

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

2008/C 141/01

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 22. maj 2008 om deltagelse af unge med færre muligheder

1

---

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2008/C 141/02 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse | 4 |
| 2008/C 141/03 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse | 8 |
| 2008/C 141/04 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5050 — Eaton/Moeller) (
  1
  ) | 11 |
| 2008/C 141/05 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4994 — Electrabel/Compagnie Nationale du Rhône) (
  1
  ) | 11 |
| 2008/C 141/06 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5127 — Sita/Renault/Indra) (
  1
  ) | 12 |
| 2008/C 141/07 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5101 — OJSC Novolipetsk Steel/Novexco/Novex) (
  1
  ) | 12 |
| 2008/C 141/08 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5088 — Scholz Recycling/ERG/ESR) (
  1
  ) | 13 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2008/C 141/02

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

4

2008/C 141/03

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

8

2008/C 141/04

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5050 — Eaton/Moeller) (
  1
  )

1

11

2008/C 141/05

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4994 — Electrabel/Compagnie Nationale du Rhône) (
  1
  )

1

11

2008/C 141/06

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5127 — Sita/Renault/Indra) (
  1
  )

1

12

2008/C 141/07

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5101 — OJSC Novolipetsk Steel/Novexco/Novex) (
  1
  )

1

12

2008/C 141/08

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5088 — Scholz Recycling/ERG/ESR) (
  1
  )

1

13

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Rådet |
| 2008/C 141/09 | Rådets konklusioner af 22. maj 2008 om interkulturelle kompetencer | 14 |
| 2008/C 141/10 | Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 22. maj 2008 om fremme af kreativitet og innovation gennem uddannelse og erhvervsuddannelse | 17 |
| | Kommissionen |
| 2008/C 141/11 | Euroens vekselkurs | 21 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2008/C 141/12 | Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte, der ydes i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001 | 22 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Rådet

2008/C 141/09

Rådets konklusioner af 22. maj 2008 om interkulturelle kompetencer

14

2008/C 141/10

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 22. maj 2008 om fremme af kreativitet og innovation gennem uddannelse og erhvervsuddannelse

17

Kommissionen

2008/C 141/11

Euroens vekselkurs

21

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2008/C 141/12

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte, der ydes i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001

22

---

| | V   Udtalelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Kommissionen |
| 2008/C 141/13 | Indkaldelse af forslag 2008 — Kulturprogram (2007–2013) — Gennemførelse af programaktionerne: flerårige samarbejdsprojekter, samarbejdsaktioner, særaktion (tredjelande) og støtte til organer, der er aktive på europæisk plan på kulturområdet | 27 |
| | PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 141/14 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5208 — Bilfinger Berger/M+W Zander FM) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 32 |
| | ØVRIGE RETSAKTER |
| | Kommissionen |
| 2008/C 141/15 | Meddelelse — Geografiske betegnelser fra Republikken Korea | 33 |

V   Udtalelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Kommissionen

2008/C 141/13

Indkaldelse af forslag 2008 — Kulturprogram (2007–2013) — Gennemførelse af programaktionerne: flerårige samarbejdsprojekter, samarbejdsaktioner, særaktion (tredjelande) og støtte til organer, der er aktive på europæisk plan på kulturområdet

27

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

2008/C 141/14

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5208 — Bilfinger Berger/M+W Zander FM) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

32

ØVRIGE RETSAKTER

Kommissionen

2008/C 141/15

Meddelelse — Geografiske betegnelser fra Republikken Korea

33

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

| 7.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 141/1

---

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 22. maj 2008 om deltagelse af unge med færre muligheder

(2008/C 141/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

der tager følgende i betragtning:

| (1) | Det Europæiske Råd vedtog på forårsmødet i 2005 den europæiske ungdomspagt som et af de instrumenter, der bidrager til gennemførelsen af den fornyede Lissabonstrategi med henblik på — ved hjælp af tværsektorielle strategier — at forbedre de unges beskæftigelsesmuligheder og sociale inddragelse samt deres uddannelse, erhvervsuddannelse og mobilitet, idet unge med færre muligheder prioriteres. |
| --- | --- |

(1)

Det Europæiske Råd vedtog på forårsmødet i 2005 den europæiske ungdomspagt som et af de instrumenter, der bidrager til gennemførelsen af den fornyede Lissabonstrategi med henblik på — ved hjælp af tværsektorielle strategier — at forbedre de unges beskæftigelsesmuligheder og sociale inddragelse samt deres uddannelse, erhvervsuddannelse og mobilitet, idet unge med færre muligheder prioriteres.

| (2) | I sin resolution af 7. december 2006 (1) foreslog Rådet, at medlemsstaterne tilskynder til, at alle unge gives omfattende og lige muligheder for at deltage i samfundslivet, og at en struktureret dialog med de unge involverer unge, der er engageret i forskellige og nyskabende former for aktivt medborgerskab, ikke-organiserede unge samt unge med færre muligheder, idet der således skabes forudsætninger for, at alle unge kan deltage på lige vilkår. |
| --- | --- |

(2)

I sin resolution af 7. december 2006 (1) foreslog Rådet, at medlemsstaterne tilskynder til, at alle unge gives omfattende og lige muligheder for at deltage i samfundslivet, og at en struktureret dialog med de unge involverer unge, der er engageret i forskellige og nyskabende former for aktivt medborgerskab, ikke-organiserede unge samt unge med færre muligheder, idet der således skabes forudsætninger for, at alle unge kan deltage på lige vilkår.

| (3) | I sin resolution af 25. maj 2007 (2) opfordrede Rådet medlemsstaterne og Kommissionen til at forbedre sammenhængen mellem foranstaltninger til gennemførelse af den europæiske ungdomspagt og at sikre, at »sådanne foranstaltninger faktisk når ud til deres målgrupper, især til unge med færre muligheder, ved at tage hensyn til deres behov, baggrund og motivation«. |
| --- | --- |

(3)

I sin resolution af 25. maj 2007 (2) opfordrede Rådet medlemsstaterne og Kommissionen til at forbedre sammenhængen mellem foranstaltninger til gennemførelse af den europæiske ungdomspagt og at sikre, at »sådanne foranstaltninger faktisk når ud til deres målgrupper, især til unge med færre muligheder, ved at tage hensyn til deres behov, baggrund og motivation«.

| (4) | I sin meddelelse af 5. september 2007 med titlen »Fremme af unges fulde deltagelse i uddannelse, beskæftigelse og samfundsliv« (3) understregede Kommissionen, at det er i Europas sociale og økonomiske interesse, at alles unges fulde potentiale udnyttes; der blev derfor henvist til betydningen af at nå frem til social integration og lige muligheder for alle unge, idet opmærksomheden især rettes mod unge med færre muligheder. |
| --- | --- |

(4)

I sin meddelelse af 5. september 2007 med titlen »Fremme af unges fulde deltagelse i uddannelse, beskæftigelse og samfundsliv« (3) understregede Kommissionen, at det er i Europas sociale og økonomiske interesse, at alles unges fulde potentiale udnyttes; der blev derfor henvist til betydningen af at nå frem til social integration og lige muligheder for alle unge, idet opmærksomheden især rettes mod unge med færre muligheder.

| (5) | Det Europæiske Råd understregede på forårsmødet i 2008 betydningen af at styrke Lissabonstrategiens sociale dimension, bekæmpe fattigdom og social udstødelse, fremme aktiv inklusion og øgede beskæftigelsesmuligheder for de personer, der befinder sig længst væk fra arbejdsmarkedet, herunder unge, og opfordrede indtrængende medlemsstaterne til at træffe konkrete foranstaltninger med henblik på at forbedre uddannelsesniveauet for lærende med indvandrerbaggrund eller fra dårligt stillede grupper — |
| --- | --- |

(5)

Det Europæiske Råd understregede på forårsmødet i 2008 betydningen af at styrke Lissabonstrategiens sociale dimension, bekæmpe fattigdom og social udstødelse, fremme aktiv inklusion og øgede beskæftigelsesmuligheder for de personer, der befinder sig længst væk fra arbejdsmarkedet, herunder unge, og opfordrede indtrængende medlemsstaterne til at træffe konkrete foranstaltninger med henblik på at forbedre uddannelsesniveauet for lærende med indvandrerbaggrund eller fra dårligt stillede grupper —

BEMÆRKER:

| 1) | at arbejdet under det tyske formandskab fokuserede på lige muligheder og social deltagelse for alle børn og unge inden for rammerne af gruppeformandskabets program for social og erhvervsmæssig integration af unge |
| --- | --- |

1)

at arbejdet under det tyske formandskab fokuserede på lige muligheder og social deltagelse for alle børn og unge inden for rammerne af gruppeformandskabets program for social og erhvervsmæssig integration af unge

| 2) | at resultaterne af foranstaltningerne til gensidig læring vedrørende deltagelse af unge med færre muligheder har vist, at disse unge kræver særlig opmærksomhed i alle medlemsstaterne, og at det er særlig nødvendigt, at de offentlige myndigheder på lokalt og regionalt plan, civilsamfundet, ungdomsarbejdere, ungdomsorganisationer og de unge selv arbejder hånd i hånd for at fremme deres trivsel |
| --- | --- |

2)

at resultaterne af foranstaltningerne til gensidig læring vedrørende deltagelse af unge med færre muligheder har vist, at disse unge kræver særlig opmærksomhed i alle medlemsstaterne, og at det er særlig nødvendigt, at de offentlige myndigheder på lokalt og regionalt plan, civilsamfundet, ungdomsarbejdere, ungdomsorganisationer og de unge selv arbejder hånd i hånd for at fremme deres trivsel

| 3) | at unge og repræsentanter for ungdomsorganisationerne mødtes inden for rammerne af den strukturerede dialog den 18.-21. april 2008 i forbindelse med det slovenske formandskabs ungdomsarrangement og formulerede et sæt konklusioner om mobilitet, beskæftigelse, ikke-formel læring og kompetenceopbygning, integration og politisk deltagelse for unge med færre muligheder, samt de unges rolle i den interkulturelle dialog. |
| --- | --- |

3)

at unge og repræsentanter for ungdomsorganisationerne mødtes inden for rammerne af den strukturerede dialog den 18.-21. april 2008 i forbindelse med det slovenske formandskabs ungdomsarrangement og formulerede et sæt konklusioner om mobilitet, beskæftigelse, ikke-formel læring og kompetenceopbygning, integration og politisk deltagelse for unge med færre muligheder, samt de unges rolle i den interkulturelle dialog.

UNDERSTREGER:

| 1) | at selv om det erkendes, at der er forskelle mellem medlemsstaterne, giver situationen for unge med færre muligheder (som f.eks. unge kvinder og mænd med en mindre gunstig uddannelsesmæssig, socioøkonomisk eller geografisk baggrund og handicappede unge) anledning til bekymring i mange europæiske lande |
| --- | --- |

1)

at selv om det erkendes, at der er forskelle mellem medlemsstaterne, giver situationen for unge med færre muligheder (som f.eks. unge kvinder og mænd med en mindre gunstig uddannelsesmæssig, socioøkonomisk eller geografisk baggrund og handicappede unge) anledning til bekymring i mange europæiske lande

| 2) | at en del unge med færre muligheder til trods for tidens globalisering og migrationsstrømme, som skaber nye muligheder og beriger den europæiske diversitet, fortsat står over for økonomiske og sociale vanskeligheder |
| --- | --- |

2)

at en del unge med færre muligheder til trods for tidens globalisering og migrationsstrømme, som skaber nye muligheder og beriger den europæiske diversitet, fortsat står over for økonomiske og sociale vanskeligheder

| 3) | at selve samhørigheden i vore samfund er i fare, fordi et betydeligt antal unge i Europa mangler muligheder for at deltage aktivt i uddannelse, beskæftigelse og samfundsliv; at det at sætte alle unge i stand til at realisere deres potentiale og deltage aktivt i samfundslivet derfor er afgørende for en sund og bæredygtig udvikling af vore samfund og bidrager til den sociale samhørighed generelt ved, at der opbygges gensidige tillidsforhold til andre samfundsgrupper, herunder de ældre generationer |
| --- | --- |

3)

at selve samhørigheden i vore samfund er i fare, fordi et betydeligt antal unge i Europa mangler muligheder for at deltage aktivt i uddannelse, beskæftigelse og samfundsliv; at det at sætte alle unge i stand til at realisere deres potentiale og deltage aktivt i samfundslivet derfor er afgørende for en sund og bæredygtig udvikling af vore samfund og bidrager til den sociale samhørighed generelt ved, at der opbygges gensidige tillidsforhold til andre samfundsgrupper, herunder de ældre generationer

| 4) | at arbejdsløshed, fattigdom, dårligt helbred, kulturel, social og økonomisk udstødelse og alle former for forskelsbehandling er hindringer for de unges trivsel og kan hindre, at de deltager aktivt i samfundslivet |
| --- | --- |

4)

at arbejdsløshed, fattigdom, dårligt helbred, kulturel, social og økonomisk udstødelse og alle former for forskelsbehandling er hindringer for de unges trivsel og kan hindre, at de deltager aktivt i samfundslivet

| 5) | at skræddersyede foranstaltninger, der er målrettet mod unge med færre muligheder, bør bygge på tværfaglig forskning vedrørende unge og deres levevilkår. En sådan videnbaseret tilgang er særlig relevant i forbindelse med spørgsmål, der vedrører unge med færre muligheder |
| --- | --- |

5)

at skræddersyede foranstaltninger, der er målrettet mod unge med færre muligheder, bør bygge på tværfaglig forskning vedrørende unge og deres levevilkår. En sådan videnbaseret tilgang er særlig relevant i forbindelse med spørgsmål, der vedrører unge med færre muligheder

| 6) | at overgangen og mobiliteten mellem erhvervsuddannelses- og uddannelsessystemerne og arbejdsmarkedet er af stor betydning for at forebygge arbejdsløshed og social udstødelse blandt unge |
| --- | --- |

6)

at overgangen og mobiliteten mellem erhvervsuddannelses- og uddannelsessystemerne og arbejdsmarkedet er af stor betydning for at forebygge arbejdsløshed og social udstødelse blandt unge

| 7) | at det i forbindelse med Fællesskabets samarbejdsramme på uddannelsesområdet er en stor udfordring at løse problemerne omkring elever, der forlader skolen i utide, og unges mangelfulde uddannelse; det står klart, at uddannelsesresultatet i de fleste medlemsstater fortsat afhænger af den socioøkonomiske baggrund, og det er derfor nødvendigt med yderligere bestræbelser og strategier for at imødegå denne strukturelle ulighed |
| --- | --- |

7)

at det i forbindelse med Fællesskabets samarbejdsramme på uddannelsesområdet er en stor udfordring at løse problemerne omkring elever, der forlader skolen i utide, og unges mangelfulde uddannelse; det står klart, at uddannelsesresultatet i de fleste medlemsstater fortsat afhænger af den socioøkonomiske baggrund, og det er derfor nødvendigt med yderligere bestræbelser og strategier for at imødegå denne strukturelle ulighed

| 8) | at ikke-formel og uformel læring spiller en central rolle som instrument til støtte for den sociale og økonomiske inklusion af unge med færre muligheder; i denne forbindelse er ungdomsarbejderes og ungdomsorganisationers arbejde med disse unge mennesker af særlig betydning |
| --- | --- |

8)

at ikke-formel og uformel læring spiller en central rolle som instrument til støtte for den sociale og økonomiske inklusion af unge med færre muligheder; i denne forbindelse er ungdomsarbejderes og ungdomsorganisationers arbejde med disse unge mennesker af særlig betydning

| 9) | at programmet Aktive Unge er et centralt instrument på europæisk plan til at fremme den aktive deltagelse og sociale inklusion af unge med færre muligheder |
| --- | --- |

9)

at programmet Aktive Unge er et centralt instrument på europæisk plan til at fremme den aktive deltagelse og sociale inklusion af unge med færre muligheder

| 10) | at kultur, ungdomsarbejde og sportsaktiviteter spiller en vigtig rolle ved at bidrage til inklusionen af unge med færre muligheder og deres trivsel. |
| --- | --- |

10)

at kultur, ungdomsarbejde og sportsaktiviteter spiller en vigtig rolle ved at bidrage til inklusionen af unge med færre muligheder og deres trivsel.

UNDERSTREGER ISÆR:

| | at unge med færre muligheder bør have særlig opmærksomhed på et tidligt stadium, for at de kan blive bedre integreret i samfundet. De bør også tilbydes alle muligheder (gennem særlig støtte eller mentorordninger) for at deltage i foranstaltninger, der er åbne for alle unge. |
| --- | --- |

at unge med færre muligheder bør have særlig opmærksomhed på et tidligt stadium, for at de kan blive bedre integreret i samfundet. De bør også tilbydes alle muligheder (gennem særlig støtte eller mentorordninger) for at deltage i foranstaltninger, der er åbne for alle unge.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL:

| 1) | at prioritere unge i de mest sårbare situationer højt, når de gennemfører målene for Lissabonstrategien og den europæiske ungdomspagt, og være særlig opmærksom på dem i forbindelse med udarbejdelsen af deres nationale flexicurity-strategier |
| --- | --- |

1)

at prioritere unge i de mest sårbare situationer højt, når de gennemfører målene for Lissabonstrategien og den europæiske ungdomspagt, og være særlig opmærksom på dem i forbindelse med udarbejdelsen af deres nationale flexicurity-strategier

| 2) | at videreudvikle den tværgående tilgang til ungdomsspørgsmål og udformningen af tværsektorielle politikker, da dette er særlig relevant i forbindelse med unge med færre muligheder |
| --- | --- |

2)

at videreudvikle den tværgående tilgang til ungdomsspørgsmål og udformningen af tværsektorielle politikker, da dette er særlig relevant i forbindelse med unge med færre muligheder

| 3) | at modarbejde kønsrelaterede fordomme og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder i forbindelse med alle foranstaltninger, der træffes for at sætte unge med færre muligheder i stand til at opnå kontrol over eget liv |
| --- | --- |

3)

at modarbejde kønsrelaterede fordomme og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder i forbindelse med alle foranstaltninger, der træffes for at sætte unge med færre muligheder i stand til at opnå kontrol over eget liv

| 4) | at støtte de unge i at få en sund livsstil og tage dette specifikke mål med i deres sundhedspolitikker med særlig fokus på unge med færre muligheder |
| --- | --- |

4)

at støtte de unge i at få en sund livsstil og tage dette specifikke mål med i deres sundhedspolitikker med særlig fokus på unge med færre muligheder

| 5) | at modarbejde, at arbejdsløshed og økonomisk inaktivitet går i arv fra generation til generation, bl.a. gennem initiativer, der sigter mod at skabe gode beskæftigelsesmuligheder for unge |
| --- | --- |

5)

at modarbejde, at arbejdsløshed og økonomisk inaktivitet går i arv fra generation til generation, bl.a. gennem initiativer, der sigter mod at skabe gode beskæftigelsesmuligheder for unge

| 6) | som en prioritet at styrke den sociale inklusion af unge med færre muligheder, især ved at fremme lige muligheder for børn og unge i forbindelse med EU's proces for social beskyttelse og social inklusion |
| --- | --- |

6)

som en prioritet at styrke den sociale inklusion af unge med færre muligheder, især ved at fremme lige muligheder for børn og unge i forbindelse med EU's proces for social beskyttelse og social inklusion

| 7) | at støtte udvikling af de eksisterende former for deltagelse og fremme skabelsen af nye, som omfatter unge med færre muligheder, og støtte udvikling af innovative og målrettede foranstaltninger til forbedring af deres adgang til ikt, medier og information, især på lokalt og regionalt plan, inden for rammerne af den åbne koordinationsmetode på ungdomsområdet |
| --- | --- |

7)

at støtte udvikling af de eksisterende former for deltagelse og fremme skabelsen af nye, som omfatter unge med færre muligheder, og støtte udvikling af innovative og målrettede foranstaltninger til forbedring af deres adgang til ikt, medier og information, især på lokalt og regionalt plan, inden for rammerne af den åbne koordinationsmetode på ungdomsområdet

| 8) | at være behørigt opmærksom på deltagelsen af unge med færre muligheder som sådan og også på den sociale fordel ved denne deltagelse, mens de udvikler og vurderer programmer, der er rettet mod unge |
| --- | --- |

8)

at være behørigt opmærksom på deltagelsen af unge med færre muligheder som sådan og også på den sociale fordel ved denne deltagelse, mens de udvikler og vurderer programmer, der er rettet mod unge

| 9) | at samarbejde med ungdomsorganisationerne om at udvikle en inklusiv tilgang inden for den strukturerede dialog med unge med færre muligheder på alle niveauer, og om nødvendigt tilpasse mødernes form |
| --- | --- |

9)

at samarbejde med ungdomsorganisationerne om at udvikle en inklusiv tilgang inden for den strukturerede dialog med unge med færre muligheder på alle niveauer, og om nødvendigt tilpasse mødernes form

| 10) | at øge bevidstheden om og viden og ekspertise med hensyn til de sociale og økonomiske samt øvrige faktorer, der er bestemmende for unges trivsel og situationen for unge med færre muligheder |
| --- | --- |

10)

at øge bevidstheden om og viden og ekspertise med hensyn til de sociale og økonomiske samt øvrige faktorer, der er bestemmende for unges trivsel og situationen for unge med færre muligheder

| 11) | at styrke formidlingen af god praksis på alle niveauer ved udveksling af oplysninger, erfaringer og netværksarbejde. |
| --- | --- |

11)

at styrke formidlingen af god praksis på alle niveauer ved udveksling af oplysninger, erfaringer og netværksarbejde.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL:

| 1) | at lette udviklingen af bæredygtige strategier eller integrerede foranstaltninger i de nationale policyplaner med henblik på at forbedre betingelserne for inddragelse og inklusion i samfundet af unge med færre muligheder.
  Der bør især overvejes tværfaglige og tværsektorielle tidlige interventionsforanstaltninger for at hindre eller begrænse risikoen for social udstødelse af børn og unge. |
| --- | --- |

1)

at lette udviklingen af bæredygtige strategier eller integrerede foranstaltninger i de nationale policyplaner med henblik på at forbedre betingelserne for inddragelse og inklusion i samfundet af unge med færre muligheder.

Der bør især overvejes tværfaglige og tværsektorielle tidlige interventionsforanstaltninger for at hindre eller begrænse risikoen for social udstødelse af børn og unge.

| 2) | at give adgang til EU-finansiering (EU-programmer og strukturfonde) til støtte for den sociale inklusion og aktive deltagelse af unge med færre muligheder |
| --- | --- |

2)

at give adgang til EU-finansiering (EU-programmer og strukturfonde) til støtte for den sociale inklusion og aktive deltagelse af unge med færre muligheder

| 3) | at øge støtten til ungdomsarbejdere og ungdomsledere, der arbejder med unge med færre muligheder, bl.a. ved at styrke videreuddannelsen og forbedre anerkendelsen af deres færdigheder |
| --- | --- |

3)

at øge støtten til ungdomsarbejdere og ungdomsledere, der arbejder med unge med færre muligheder, bl.a. ved at styrke videreuddannelsen og forbedre anerkendelsen af deres færdigheder

| 4) | at opmuntre og støtte ungdomsorganisationer og sociale organisationer i deres aktioner på vegne af unge med færre muligheder |
| --- | --- |

4)

at opmuntre og støtte ungdomsorganisationer og sociale organisationer i deres aktioner på vegne af unge med færre muligheder

| 5) | at fremme skræddersyede oplysninger og lette adgangen til disse oplysninger for unge med færre muligheder |
| --- | --- |

5)

at fremme skræddersyede oplysninger og lette adgangen til disse oplysninger for unge med færre muligheder

| 6) | at udvikle og forbedre mekanismerne for erhvervsvejledning og rådgivning, hvor det er relevant, for at sætte unge med færre muligheder i stand til at finde et job |
| --- | --- |

6)

at udvikle og forbedre mekanismerne for erhvervsvejledning og rådgivning, hvor det er relevant, for at sætte unge med færre muligheder i stand til at finde et job

| 7) | at identificere de hindringer, der står i vejen for deltagelsen af unge med færre muligheder, at finde metoder til at overvinde disse hindringer og især at fremme deltagelsen af unge med færre muligheder hele vejen fra det lokale til det nationale plan både inden for det repræsentative demokrati og i ungdomsstrukturerne, at øge støtten til oplæring af unge i, hvordan de kan deltage. |
| --- | --- |

7)

at identificere de hindringer, der står i vejen for deltagelsen af unge med færre muligheder, at finde metoder til at overvinde disse hindringer og især at fremme deltagelsen af unge med færre muligheder hele vejen fra det lokale til det nationale plan både inden for det repræsentative demokrati og i ungdomsstrukturerne, at øge støtten til oplæring af unge i, hvordan de kan deltage.

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL:

| 1) | at overveje mulige aktionslinjer på europæisk plan på grundlag af god praksis, der er fastlagt i samarbejde med medlemsstaterne, for at lette inklusionen af unge med færre muligheder og deres deltagelse i samfundslivet |
| --- | --- |

1)

at overveje mulige aktionslinjer på europæisk plan på grundlag af god praksis, der er fastlagt i samarbejde med medlemsstaterne, for at lette inklusionen af unge med færre muligheder og deres deltagelse i samfundslivet

| 2) | at tage hensyn til målene for denne resolution, når de stiller forslag til prioriteterne for den fremtidige samarbejdsramme på ungdomsområdet. |
| --- | --- |

2)

at tage hensyn til målene for denne resolution, når de stiller forslag til prioriteterne for den fremtidige samarbejdsramme på ungdomsområdet.

---

(1)  Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om gennemførelse af de fælles målsætninger for inddragelse og orientering af unge mennesker for at fremme aktivt europæisk medborgerskab (EUT C 297 af 7.12.2006, s. 6).

(2)  Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet: »Skabelse af lige muligheder for alle unge — fuld deltagelse i samfundet« (EUT C 314 af 22.12.2007, s. 1).

(3)  KOM(2007) 498 endelig.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 7.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 141/4 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 141/4

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(2008/C 141/02)

| Vedtagelsesdato | 30.4.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 296/07 |
| Medlemsstat | Danmark |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Støtte til skovrejsning |
| Retsgrundlag | Lov om skove (Lov nr. 453 af 9 juni 2004); Bekendtgørelse nr. 1316 af 20.11.2006 om tilskud til privat skovrejsning |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Forøgelse af skovarealerne |
| Støtteform | Tilskud |
| Budget | 25 mio. DKK om året (ca. 3,35 mio. EUR) |
| Støtteintensitet | Forskellige beløb |
| Varighed | Indtil 31.12.2013 |
| Erhvervssektorer | A00201 Skovbrug og træhugst |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Miljøministeriet, Skov- og Naturstyrelsen |
| Haraldsgade 53 |
| DK-2011 København Ø |

Vedtagelsesdato

30.4.2008

Sag nr.

N 296/07

Medlemsstat

Danmark

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Støtte til skovrejsning

Retsgrundlag

Lov om skove (Lov nr. 453 af 9 juni 2004); Bekendtgørelse nr. 1316 af 20.11.2006 om tilskud til privat skovrejsning

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Forøgelse af skovarealerne

Støtteform

Tilskud

Budget

25 mio. DKK om året (ca. 3,35 mio. EUR)

Støtteintensitet

Forskellige beløb

Varighed

Indtil 31.12.2013

Erhvervssektorer

A00201 Skovbrug og træhugst

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Miljøministeriet, Skov- og Naturstyrelsen

Haraldsgade 53

DK-2011 København Ø

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 30.4.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 364/07 |
| Medlemsstat | Ungarn |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Közösségi agrármarketing támogatás |
| Retsgrundlag | .../2007. (...) FVM rendelet a közösségi agrármarketing támogatások igénybevételének szabályairól |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Teknisk bistand og støtte til reklame for landbrugsprodukter |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Budget | 2 mia. HUF om året
  14 mia. HUF i alt |
| Støtteintensitet | Til teknisk bistand:






  a) | 100 % af støtteberettigede udgifter for primærproducenter af landbrugsproducenter |

Vedtagelsesdato

30.4.2008

Sag nr.

N 364/07

Medlemsstat

Ungarn

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Közösségi agrármarketing támogatás

Retsgrundlag

.../2007. (...) FVM rendelet a közösségi agrármarketing támogatások igénybevételének szabályairól

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Teknisk bistand og støtte til reklame for landbrugsprodukter

Støtteform

Direkte støtte

Budget

2 mia. HUF om året

14 mia. HUF i alt

Støtteintensitet

Til teknisk bistand:

a)

100 % af støtteberettigede udgifter for primærproducenter af landbrugsproducenter

| b) | 50 % af støtteberettigede udgifter for virksomheder, der forarbejder og afsætter landbrugsprodukter. |
| --- | --- |

b)

50 % af støtteberettigede udgifter for virksomheder, der forarbejder og afsætter landbrugsprodukter.

Til reklame:

| a) | 50 % af støtteberettigede udgifter til direkte støtte |
| --- | --- |

a)

50 % af støtteberettigede udgifter til direkte støtte

| b) | 100 % af støtteberettigede udgifter til generisk reklame til fordel for alle producenter af den pågældende type produkter |
| --- | --- |

b)

100 % af støtteberettigede udgifter til generisk reklame til fordel for alle producenter af den pågældende type produkter

Varighed

Fra Kommissionens godkendelse til 31.12.2013

Erhvervssektorer

Landbrug

Den tildelende myndigheds navn og adresse

| Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium |
| --- |
| H-1055 Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11 |

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium

H-1055 Budapest

Kossuth Lajos tér 11

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 16.4.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 453/07 |
| Medlemsstat | Det Forenede Kongerige |
| Region | England |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | National Forest Changing Landscape Scheme |
| Retsgrundlag | Section 153 of the Environmental Protection Act 1990
  Forestry Act 1979
  Natural Environment and Rural Communities Act 2006 |
| Foranstaltningens art | Ordning |
| Formål | Skovbrug |
| Støtteform | Støtte |
| Budget | 9 mio. GBP (ca. 13,25 mio. EUR) i alt
  1,8 mio. GBP (ca. 2,65 mio. EUR) om året |
| Støtteintensitet | Højst 100 % |
| Varighed | 31.7.2008-31.7.2013 |
| Erhvervssektorer | Skovbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | The National Forest Company |
| Bath Yard |
| Moira |
| Swadlincote DE12 6BD |
| United Kingdom |

Vedtagelsesdato

16.4.2008

Sag nr.

N 453/07

Medlemsstat

Det Forenede Kongerige

Region

England

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

National Forest Changing Landscape Scheme

Retsgrundlag

Section 153 of the Environmental Protection Act 1990

Forestry Act 1979

Natural Environment and Rural Communities Act 2006

Foranstaltningens art

Ordning

Formål

Skovbrug

Støtteform

Støtte

Budget

9 mio. GBP (ca. 13,25 mio. EUR) i alt

1,8 mio. GBP (ca. 2,65 mio. EUR) om året

Støtteintensitet

Højst 100 %

Varighed

31.7.2008-31.7.2013

Erhvervssektorer

Skovbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

The National Forest Company

Bath Yard

Moira

Swadlincote DE12 6BD

United Kingdom

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 30.4.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 75/08 |
| Medlemsstat | Nederlandene |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Investering in integrale duurzame stallen en houderijsystemen |
| Retsgrundlag | Artikelen 2 en 4 van de Kaderwet LNV-subsidies van het Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit, artikelen 1:2, 1:3, 2:1, 2:2, 2:37 en bijlage 2, hoofdstuk 4 van de Regeling LNV-subsidies, paragraaf 5 van de beslissing tot opening van de LNV-subsidieregeling |
| Foranstaltningens art | Investeringsstøtte |
| Formål | Støtten skal dække merudgifterne til dyrevelfærdsforanstaltninger i forbindelse med investeringer i bæredygtige stalde og husdyravlssystemer |
| Støtteform | Direkte støtte (kompensation) |
| Budget | 8,1 mio. EUR over 3 år |
| Støtteintensitet | 35 % af de støtteberettigede udgifter |
| Varighed | 2008-2010 |
| Erhvervssektorer | Landbrug, husdyrbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Vedtagelsesdato

30.4.2008

Sag nr.

N 75/08

Medlemsstat

Nederlandene

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Investering in integrale duurzame stallen en houderijsystemen

Retsgrundlag

Artikelen 2 en 4 van de Kaderwet LNV-subsidies van het Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit, artikelen 1:2, 1:3, 2:1, 2:2, 2:37 en bijlage 2, hoofdstuk 4 van de Regeling LNV-subsidies, paragraaf 5 van de beslissing tot opening van de LNV-subsidieregeling

Foranstaltningens art

Investeringsstøtte

Formål

Støtten skal dække merudgifterne til dyrevelfærdsforanstaltninger i forbindelse med investeringer i bæredygtige stalde og husdyravlssystemer

Støtteform

Direkte støtte (kompensation)

Budget

8,1 mio. EUR over 3 år

Støtteintensitet

35 % af de støtteberettigede udgifter

Varighed

2008-2010

Erhvervssektorer

Landbrug, husdyrbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

Nederland

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 7.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 141/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 141/8

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(2008/C 141/03)

| Vedtagelsesdato | 30.4.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | NN 61/05 |
| Medlemsstat | Finland |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Tuki epäsuotuisien sääolojen aiheuttamien menetysten korvaamiseksi maatalousyrityksille vuonna 2003 |
| Retsgrundlag | Laki satovahinkojen korvaamisesta 1214/2000 |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Kompensation for beskadigelser som følge af ugunstige vejrforhold |
| Støtteform | Støtte |
| Budget | 1,9 mio. EUR |
| Støtteintensitet | 90 % af værdien af de tab, som overstiger 30 % af standardhøsten |
| Varighed | Engangsstøtte |
| Erhvervssektorer | Den primære landbrugsproduktion |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Maa- ja metsätalousministeriö |
| PL 30 |
| FI-00023 Valtioneuvosto (Helsinki) |

Vedtagelsesdato

30.4.2008

Sag nr.

NN 61/05

Medlemsstat

Finland

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Tuki epäsuotuisien sääolojen aiheuttamien menetysten korvaamiseksi maatalousyrityksille vuonna 2003

Retsgrundlag

Laki satovahinkojen korvaamisesta 1214/2000

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Kompensation for beskadigelser som følge af ugunstige vejrforhold

Støtteform

Støtte

Budget

1,9 mio. EUR

Støtteintensitet

90 % af værdien af de tab, som overstiger 30 % af standardhøsten

Varighed

Engangsstøtte

Erhvervssektorer

Den primære landbrugsproduktion

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Maa- ja metsätalousministeriö

PL 30

FI-00023 Valtioneuvosto (Helsinki)

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Godkendelsesdato | 30.4.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | NN 74/06 |
| Medlemsstat | Forbundsrepublikken Tyskland |
| Region | — |
| Støtteordningens (og/eller modtagers navn) | Agrardiesel |
| Retsgrundlag | § 57 Abs. 1 Energiesteuergesetz |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Ordningen har til formål at reducere omkostningerne i primærproduktionen |
| Støtteform | Afgiftsfritagelse |
| Budget | 135 000 000 EUR |
| Maksimal støtteintensitet | — |
| Varighed | 31.12.2013 |
| Erhvervssektorer | Landbruget |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | — |
| Andre oplysninger | — |

Godkendelsesdato

30.4.2008

Sag nr.

NN 74/06

Medlemsstat

Forbundsrepublikken Tyskland

Region

—

Støtteordningens (og/eller modtagers navn)

Agrardiesel

Retsgrundlag

§ 57 Abs. 1 Energiesteuergesetz

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Ordningen har til formål at reducere omkostningerne i primærproduktionen

Støtteform

Afgiftsfritagelse

Budget

135 000 000 EUR

Maksimal støtteintensitet

—

Varighed

31.12.2013

Erhvervssektorer

Landbruget

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

—

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 30.4.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 546/07 |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | Bayern |
| Støtteordning | Waldbewirtschaftungsregelung |
| Retsgrundlag | Richtlinie für Zuwendungen zu waldbaulichen Maßnahmen in Rahmen eines forstlichen Förderprogramms (WALDFÖPF 2007) |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Bevarelse, forbedring og vedligeholdelse af skove |
| Støtteform | Støtte |
| Budget | 5 000 000 EUR |
| Støtteintensitet | Højst 100 % |
| Varighed | 2008-2013 |
| Erhvervssektorer | Skovbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Ämter für Landwirtschaft und Forsten des Bayerischen Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten |
| Ludwigstr. 2 |
| D-80539 München |

Vedtagelsesdato

30.4.2008

Sag nr.

N 546/07

Medlemsstat

Tyskland

Region

Bayern

Støtteordning

Waldbewirtschaftungsregelung

Retsgrundlag

Richtlinie für Zuwendungen zu waldbaulichen Maßnahmen in Rahmen eines forstlichen Förderprogramms (WALDFÖPF 2007)

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Bevarelse, forbedring og vedligeholdelse af skove

Støtteform

Støtte

Budget

5 000 000 EUR

Støtteintensitet

Højst 100 %

Varighed

2008-2013

Erhvervssektorer

Skovbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Ämter für Landwirtschaft und Forsten des Bayerischen Staatsministerium für Landwirtschaft und Forsten

Ludwigstr. 2

D-80539 München

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 30.4.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 654/07 |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | — |
| Støtteordning | Programm zur Förderung von Forschungs-, Entwicklungs- und Demonstrationsvorhaben im Bereich nachwachsender Rohstoffe |
| Retsgrundlag | Programm des Bundesministerium für Ernährung, Landwirtschat und Verbraucherschutz zur Förderung von Forschungs-, Entwicklungs- und Demonstrationsvorhaben im Bereich nachwachsender Rohstoffe |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Forskning, udvikling og innovation |
| Støtteform | Støtte |
| Budget | 420 000 000 EUR |
| Støtteintensitet | Højst 100 % |
| Varighed | 2008-2013 |
| Erhvervssektorer | Landbrug og andre sektorer |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Bundesministerium für Ernährung, Landwirtschaft und Verbraucherschutz |
| Wilhelmstr. 54 |
| D-10117 Berlin |

Vedtagelsesdato

30.4.2008

Sag nr.

N 654/07

Medlemsstat

Tyskland

Region

—

Støtteordning

Programm zur Förderung von Forschungs-, Entwicklungs- und Demonstrationsvorhaben im Bereich nachwachsender Rohstoffe

Retsgrundlag

Programm des Bundesministerium für Ernährung, Landwirtschat und Verbraucherschutz zur Förderung von Forschungs-, Entwicklungs- und Demonstrationsvorhaben im Bereich nachwachsender Rohstoffe

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Forskning, udvikling og innovation

Støtteform

Støtte

Budget

420 000 000 EUR

Støtteintensitet

Højst 100 %

Varighed

2008-2013

Erhvervssektorer

Landbrug og andre sektorer

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Bundesministerium für Ernährung, Landwirtschaft und Verbraucherschutz

Wilhelmstr. 54

D-10117 Berlin

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 7.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 141/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 141/11

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5050 — Eaton/Moeller)

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 141/04)

Den 1. april 2008 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5050. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5050. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 7.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 141/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 141/11

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.4994 — Electrabel/Compagnie Nationale du Rhône)

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 141/05)

Den 29. april 2008 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på fransk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M4994. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M4994. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 7.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 141/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 141/12

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5127 — Sita/Renault/Indra)

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 141/06)

Den 29. maj 2008 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på fransk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5127. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5127. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 7.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 141/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 141/12

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5101 — OJSC Novolipetsk Steel/Novexco/Novex)

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 141/07)

Den 5. maj 2008 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5101. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5101. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 7.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 141/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 141/13

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5088 — Scholz Recycling/ERG/ESR)

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 141/08)

Den 29. maj 2008 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på tysk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5088. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5088. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Rådet

| 7.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 141/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 141/14

---

Rådets konklusioner af 22. maj 2008 om interkulturelle kompetencer

(2008/C 141/09)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

| 1) | som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1983/2006/EF af 18. december 2006 om det europæiske år for interkulturel dialog (2008) (1) |
| --- | --- |

1)

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1983/2006/EF af 18. december 2006 om det europæiske år for interkulturel dialog (2008) (1)

| 2) | som henviser til Unesco's konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed |
| --- | --- |

2)

som henviser til Unesco's konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed

| 3) | som henviser til Kommissionens meddelelse af 10. maj 2007 om en europæisk kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden (2) og til Rådets resolution af 16. november 2007 om en europæisk kulturdagsorden (3) |
| --- | --- |

3)

som henviser til Kommissionens meddelelse af 10. maj 2007 om en europæisk kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden (2) og til Rådets resolution af 16. november 2007 om en europæisk kulturdagsorden (3)

| 4) | som minder om Europa-Parlamentets og Rådets henstilling 2006/962/EF af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring (4) |
| --- | --- |

4)

som minder om Europa-Parlamentets og Rådets henstilling 2006/962/EF af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring (4)

| 5) | som minder om konklusionerne fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 15. november 2007, om forbedring af læreruddannelsens kvalitet. |
| --- | --- |

5)

som minder om konklusionerne fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 15. november 2007, om forbedring af læreruddannelsens kvalitet.

SOM TAGER I BETRAGTNING, at

| — | interkulturel dialog er et nøgleredskab til løsning af nogle af de betydeligste udfordringer, Europa i øjeblikket står over for, og at det er et af de tre strategiske mål i den europæiske kulturdagsorden, der skal gennemføres gennem treårige arbejdsplaner |
| --- | --- |

—

interkulturel dialog er et nøgleredskab til løsning af nogle af de betydeligste udfordringer, Europa i øjeblikket står over for, og at det er et af de tre strategiske mål i den europæiske kulturdagsorden, der skal gennemføres gennem treårige arbejdsplaner

| — | det med henblik på at fremhjælpe åbne og inklusive samfund, der bygger på europæiske kerneværdier, samt aktivt medborgerskab er nødvendigt, at EU-borgerne besidder interkulturelle kompetencer, der er en nøglefaktor for styrkelse af den interkulturelle dialog |
| --- | --- |

—

det med henblik på at fremhjælpe åbne og inklusive samfund, der bygger på europæiske kerneværdier, samt aktivt medborgerskab er nødvendigt, at EU-borgerne besidder interkulturelle kompetencer, der er en nøglefaktor for styrkelse af den interkulturelle dialog

| — | den viden samt de kvalifikationer og holdninger, der er af særlig betydning for interkulturelle kompetencer, er dem, der vedrører følgende nøglekompetencer: kommunikativ kompetence i fremmedsprog, sociale kompetencer og medborgerkompetencer samt kulturel bevidsthed og udtryksevne (5). |
| --- | --- |

—

den viden samt de kvalifikationer og holdninger, der er af særlig betydning for interkulturelle kompetencer, er dem, der vedrører følgende nøglekompetencer: kommunikativ kompetence i fremmedsprog, sociale kompetencer og medborgerkompetencer samt kulturel bevidsthed og udtryksevne (5).

SOM ERKENDER, at

der med henblik på at styrke de interkulturelle kompetencer i samfundet må udvikles en holdbar og tværsektoriel tilgang til interkulturel dialog. Denne tilgang bør tilstræbe at integrere og støtte følgende relevante initiativer:

| A. | PÅ DET KULTURELLE OMRÅDE, navnlig — som foreskrevet i Rådets handlingsplan for perioden 2008-2010:






  — | fremme af kulturel mangfoldighed og interkulturel dialog som et middel til at fremhjælpe åbne og inklusive samfund |
| --- | --- | --- |

A.

PÅ DET KULTURELLE OMRÅDE, navnlig — som foreskrevet i Rådets handlingsplan for perioden 2008-2010:

—

fremme af kulturel mangfoldighed og interkulturel dialog som et middel til at fremhjælpe åbne og inklusive samfund

| — | fremme af alle borgeres aktive deltagelse i det kulturelle liv og adgang til alle de forskellige former for kultur og kulturarv, med særlig hensyntagen til personer, der ikke har så store muligheder for adgang |
| --- | --- |

—

fremme af alle borgeres aktive deltagelse i det kulturelle liv og adgang til alle de forskellige former for kultur og kulturarv, med særlig hensyntagen til personer, der ikke har så store muligheder for adgang

| — | bedre betingelser for mobilitet for kunstnere og kunstværker |
| --- | --- |

—

bedre betingelser for mobilitet for kunstnere og kunstværker

| — | støtte til samarbejde mellem kultur og såvel formel uddannelse og erhvervsuddannelse som uformel og ikke-formel læring på området kulturel bevidsthed og kunstnerisk uddannelse |
| --- | --- |

—

støtte til samarbejde mellem kultur og såvel formel uddannelse og erhvervsuddannelse som uformel og ikke-formel læring på området kulturel bevidsthed og kunstnerisk uddannelse

| — | fremme af sproglige kompetencer og af oversættelse for at lette adgangen til kunstneriske frembringelser på forskellige sprog. |
| --- | --- |

—

fremme af sproglige kompetencer og af oversættelse for at lette adgangen til kunstneriske frembringelser på forskellige sprog.

| B. | PÅ UDDANNELSESOMRÅDET:






  — | udvikling af et livslangt læringsperspektiv, der bl.a. går ud på, at alle borgere skal erhverve de nøglekompetencer, der er mest relevante for interkulturelle kompetencer, og som med størst sandsynlighed kan fremme værdsættelse af kulturel mangfoldighed som en kerneværdi, f.eks. sproglige og sociale kompetencer og medborgerkompetence samt kulturel bevidsthed og udtryksevne |
| --- | --- | --- |

B.

PÅ UDDANNELSESOMRÅDET:

—

udvikling af et livslangt læringsperspektiv, der bl.a. går ud på, at alle borgere skal erhverve de nøglekompetencer, der er mest relevante for interkulturelle kompetencer, og som med størst sandsynlighed kan fremme værdsættelse af kulturel mangfoldighed som en kerneværdi, f.eks. sproglige og sociale kompetencer og medborgerkompetence samt kulturel bevidsthed og udtryksevne

| — | udvikling af politikker på grundlag af principper om lighed med sigte på uden nogen form for forskelsbehandling at integrere børn med forskellig social og kulturel baggrund i de mest gængse former for uddannelse og erhvervsuddannelse |
| --- | --- |

—

udvikling af politikker på grundlag af principper om lighed med sigte på uden nogen form for forskelsbehandling at integrere børn med forskellig social og kulturel baggrund i de mest gængse former for uddannelse og erhvervsuddannelse

| — | aktiv fremme af sprogindlæring som led i en sammenhængende politik for flersprogethed ved at tilskynde til at stille en bred vifte af muligheder til rådighed, herunder anvendelse af ikt og fjernundervisning, for at lære sprog i både formelle, ikke-formelle og uformelle miljøer |
| --- | --- |

—

aktiv fremme af sprogindlæring som led i en sammenhængende politik for flersprogethed ved at tilskynde til at stille en bred vifte af muligheder til rådighed, herunder anvendelse af ikt og fjernundervisning, for at lære sprog i både formelle, ikke-formelle og uformelle miljøer

| — | tilskyndelse til mobilitetsordninger blandt lærende, lærere og andet undervisningspersonale som et effektivt middel til fremme af interkulturel dialog |
| --- | --- |

—

tilskyndelse til mobilitetsordninger blandt lærende, lærere og andet undervisningspersonale som et effektivt middel til fremme af interkulturel dialog

| — | udvikling af kvalifikationer gennem hele karrieren, som sætter lærere i stand til bedre at tackle den kulturelle mangfoldighed og letter udviklingen af interkulturelle kompetencer og dermed effektivt bidrager til etableringen af inklusive læringssamfund. |
| --- | --- |

—

udvikling af kvalifikationer gennem hele karrieren, som sætter lærere i stand til bedre at tackle den kulturelle mangfoldighed og letter udviklingen af interkulturelle kompetencer og dermed effektivt bidrager til etableringen af inklusive læringssamfund.

| C. | PÅ UNGDOMSOMRÅDET:






  — | inddragelse af unge som en ressource, der kan bidrage til interkulturel dialog i åbne og pluralistiske samfund |
| --- | --- | --- |

C.

PÅ UNGDOMSOMRÅDET:

—

inddragelse af unge som en ressource, der kan bidrage til interkulturel dialog i åbne og pluralistiske samfund

| — | fremme, udvikling og anerkendelse af unges interkulturelle kompetencer gennem ikke-formel og uformel læring |
| --- | --- |

—

fremme, udvikling og anerkendelse af unges interkulturelle kompetencer gennem ikke-formel og uformel læring

| — | udvikling af muligheder for, at unge kan erhverve interkulturelle kompetencer så tidligt som muligt gennem forskellige former for aktiv deltagelse i samfundet, herunder gennem frivilligt arbejde, samt gennem øget mobilitet, der kan give kendskab til kulturel mangfoldighed og flersprogethed |
| --- | --- |

—

udvikling af muligheder for, at unge kan erhverve interkulturelle kompetencer så tidligt som muligt gennem forskellige former for aktiv deltagelse i samfundet, herunder gennem frivilligt arbejde, samt gennem øget mobilitet, der kan give kendskab til kulturel mangfoldighed og flersprogethed

| — | fremme af adgangen til kultur, kunst, musik og sport og fremme af den rolle, som kultur, kunst, musik og sport kan spille for dannelsen af unges identitet og ved at bringe dem sammen |
| --- | --- |

—

fremme af adgangen til kultur, kunst, musik og sport og fremme af den rolle, som kultur, kunst, musik og sport kan spille for dannelsen af unges identitet og ved at bringe dem sammen

| — | fremme, udvikling og anerkendelse af ungdomsarbejderes og ungdomslederes interkulturelle kompetencer ved at fremme deres mobilitet og uddannelses- og erhvervsuddannelsesmuligheder |
| --- | --- |

—

fremme, udvikling og anerkendelse af ungdomsarbejderes og ungdomslederes interkulturelle kompetencer ved at fremme deres mobilitet og uddannelses- og erhvervsuddannelsesmuligheder

| — | fremme af det organiserede civile samfunds rolle, især inddragelse af ungdomsorganisationer. |
| --- | --- |

—

fremme af det organiserede civile samfunds rolle, især inddragelse af ungdomsorganisationer.

| D. | PÅ DET AUDIOVISUELLE OMRÅDE:






  — | tilskyndelse til mediekendskab i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse af 20. december 2007 om en europæisk fremgangsmåde i forbindelse med mediekendskab i det digitale miljø og direktivet af 11. december 2007 om audiovisuelle medietjenester (6), der bl.a. fremmer kulturel mangfoldighed, både for lineære og ikke-lineære tjenester, så den enkelte er bedre rustet til |
| --- | --- | --- |

D.

PÅ DET AUDIOVISUELLE OMRÅDE:

—

tilskyndelse til mediekendskab i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse af 20. december 2007 om en europæisk fremgangsmåde i forbindelse med mediekendskab i det digitale miljø og direktivet af 11. december 2007 om audiovisuelle medietjenester (6), der bl.a. fremmer kulturel mangfoldighed, både for lineære og ikke-lineære tjenester, så den enkelte er bedre rustet til

| — | at identificere, skaffe sig adgang til og vurdere indhold, der har relation til eller udspringer af forskellige kulturer, og |
| --- | --- |

—

at identificere, skaffe sig adgang til og vurdere indhold, der har relation til eller udspringer af forskellige kulturer, og

| — | at benytte nye teknologiske værktøjer (software og hardware) til at skabe og distribuere sit eget kulturelle indhold |
| --- | --- |

—

at benytte nye teknologiske værktøjer (software og hardware) til at skabe og distribuere sit eget kulturelle indhold

| — | fremme af medieindhold og audiovisuelt indhold, der er rigt på kultur, varieret og informativt for alle mennesker, bl.a. ved






  — | at fremme koproduktioner på europæisk, nationalt og regionalt plan |
| --- | --- | --- |

—

fremme af medieindhold og audiovisuelt indhold, der er rigt på kultur, varieret og informativt for alle mennesker, bl.a. ved

—

at fremme koproduktioner på europæisk, nationalt og regionalt plan

| — | at fremme ikke-kommercielle medier baseret på civilsamfundet (7) for bedre at udnytte de muligheder, der ligger i de digitale teknologier |
| --- | --- |

—

at fremme ikke-kommercielle medier baseret på civilsamfundet (7) for bedre at udnytte de muligheder, der ligger i de digitale teknologier

| — | fremme af selve digitaliseringen af kulturelt materiale og indhold, så nye medier — både onlinetjenester og mobile tjenester — kan medvirke til at gøre adgangen til den kulturelle mangfoldighed mere tilgængelig. |
| --- | --- |

—

fremme af selve digitaliseringen af kulturelt materiale og indhold, så nye medier — både onlinetjenester og mobile tjenester — kan medvirke til at gøre adgangen til den kulturelle mangfoldighed mere tilgængelig.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDE:

| — | at fremme interkulturelle kompetencer ved hjælp af de eksisterende instrumenter og initiativer på det kulturelle område, uddannelsesområdet, ungdomsområdet og det audiovisuelle område, navnlig ved at undersøge, hvordan de pågældende foranstaltninger kan uddybes og styrkes yderligere til støtte for interkulturel dialog |
| --- | --- |

—

at fremme interkulturelle kompetencer ved hjælp af de eksisterende instrumenter og initiativer på det kulturelle område, uddannelsesområdet, ungdomsområdet og det audiovisuelle område, navnlig ved at undersøge, hvordan de pågældende foranstaltninger kan uddybes og styrkes yderligere til støtte for interkulturel dialog

| — | at øge synergierne mellem disse områder med henblik på at udvikle interkulturelle kompetencer, for eksempel ved at drøfte fælles initiativer, idet der tages hensyn til borgernes behov for at forstå og respektere deres egen kultur, andres kultur og kulturel mangfoldighed generelt, for at kommunikere i et kulturelt mangfoldigt miljø og for at indkredse og aktivt deltage i at fremme og udvikle fælles værdier med hensyn til demokrati og grundlæggende rettigheder |
| --- | --- |

—

at øge synergierne mellem disse områder med henblik på at udvikle interkulturelle kompetencer, for eksempel ved at drøfte fælles initiativer, idet der tages hensyn til borgernes behov for at forstå og respektere deres egen kultur, andres kultur og kulturel mangfoldighed generelt, for at kommunikere i et kulturelt mangfoldigt miljø og for at indkredse og aktivt deltage i at fremme og udvikle fælles værdier med hensyn til demokrati og grundlæggende rettigheder

| — | at skabe muligheder for dialog på lokalt, regionalt og nationalt plan og på EU-plan ved at øge støtten til udvikling af interkulturelle kompetencer gennem de eksisterende programmer på det kulturelle område, uddannelsesområdet, ungdomsområdet og det audiovisuelle område |
| --- | --- |

—

at skabe muligheder for dialog på lokalt, regionalt og nationalt plan og på EU-plan ved at øge støtten til udvikling af interkulturelle kompetencer gennem de eksisterende programmer på det kulturelle område, uddannelsesområdet, ungdomsområdet og det audiovisuelle område

| — | at skabe et gunstigt klima, så kreativitet og innovation fuldt ud kan bidrage til udformning af interkulturelle kompetencer og styrkelse af den interkulturelle dialog |
| --- | --- |

—

at skabe et gunstigt klima, så kreativitet og innovation fuldt ud kan bidrage til udformning af interkulturelle kompetencer og styrkelse af den interkulturelle dialog

| — | at indkredse og formidle bedste praksis til udvikling af interkulturelle kompetencer, navnlig under hensyntagen til opfølgning af initiativer iværksat på nationalt plan eller EU-plan som led i det europæiske år for interkulturel dialog |
| --- | --- |

—

at indkredse og formidle bedste praksis til udvikling af interkulturelle kompetencer, navnlig under hensyntagen til opfølgning af initiativer iværksat på nationalt plan eller EU-plan som led i det europæiske år for interkulturel dialog

| — | at styrke og fremme begrebet interkulturel dialog på alle andre relevante politikområder, både inden for EU og i deres eksterne forbindelser. |
| --- | --- |

—

at styrke og fremme begrebet interkulturel dialog på alle andre relevante politikområder, både inden for EU og i deres eksterne forbindelser.

---

(1)  EUT L 412 af 30.12.2006, s. 44.

(2)  Dok. 9496/07 og ADD 1.

(3)  EUT C 287 af 29.11.2007, s. 1.

(4)  EUT L 394 af 30.12.2006, s. 10.

(5)  Nøglekompetencer som defineret i henstillingen 2006/962/EF.

(6)  EUT L 332 af 18.12.2007, s. 27.

(7)  På engelsk ofte kaldet »community media«, på fransk »médias associatifs« og på dansk »lokale medier«.

---

| 7.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 141/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 141/17

---

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 22. maj 2008 om fremme af kreativitet og innovation gennem uddannelse og erhvervsuddannelse

(2008/C 141/10)

RÅDET OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

DER HENVISER TIL den politiske baggrund for dette spørgsmål, som der er redegjort for i bilaget til disse konklusioner samt til den konference om Fremme af innovation og kreativitet: skolernes svar på udfordringerne for fremtidens samfund, der blev afholdt i Brdo den 9.-10. april 2008.

BEMÆRKER, at

| 1) | medlemsstaterne har det fulde ansvar for organiseringen og indholdet af deres uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer, men at fremme af kreativitet og innovation er et område, hvor et samarbejde på europæisk plan vil kunne styrke kvaliteten og effektiviteten på nationalt og regionalt plan |
| --- | --- |

1)

medlemsstaterne har det fulde ansvar for organiseringen og indholdet af deres uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer, men at fremme af kreativitet og innovation er et område, hvor et samarbejde på europæisk plan vil kunne styrke kvaliteten og effektiviteten på nationalt og regionalt plan

| 2) | de fælles europæiske mål om kvalitet, adgang og åbenhed over for omverdenen er blevet støttet under »Arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010«, der gennemføres i øjeblikket, i kraft af bestræbelser på at opnå effektivitet og lige muligheder. Da kreativitet og innovativ kapacitet også er afgørende for en bæredygtig økonomisk og social udvikling i Europa, bør disse spørgsmål tillægges større vægt i forbindelse med det fremtidige europæiske samarbejde på uddannelsesområdet |
| --- | --- |

2)

de fælles europæiske mål om kvalitet, adgang og åbenhed over for omverdenen er blevet støttet under »Arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010«, der gennemføres i øjeblikket, i kraft af bestræbelser på at opnå effektivitet og lige muligheder. Da kreativitet og innovativ kapacitet også er afgørende for en bæredygtig økonomisk og social udvikling i Europa, bør disse spørgsmål tillægges større vægt i forbindelse med det fremtidige europæiske samarbejde på uddannelsesområdet

| 3) | alle uddannelses- og erhvervsuddannelsesniveauer kan bidrage til kreativitet og innovation i et livslangt læringsperspektiv: de tidlige uddannelsesstadier er koncentreret om motivation, tilegnelsesfærdigheder og andre nøglekompetencer, og de efterfølgende stadier fokuserer på mere specifikke færdigheder og skabelse, udvikling og brug af ny viden og nye idéer. |
| --- | --- |

3)

alle uddannelses- og erhvervsuddannelsesniveauer kan bidrage til kreativitet og innovation i et livslangt læringsperspektiv: de tidlige uddannelsesstadier er koncentreret om motivation, tilegnelsesfærdigheder og andre nøglekompetencer, og de efterfølgende stadier fokuserer på mere specifikke færdigheder og skabelse, udvikling og brug af ny viden og nye idéer.

FINDER, at

| 1) | kreativitet er den vigtigste kilde til innovation, der selv er anerkendt som hoveddrivkraften for skabelse af vækst og velstand, som nøglen til forbedringer på det sociale område og som et vigtigt redskab til at klare globale udfordringer som klimaændringer, sundhedsvæsenet og bæredygtig udvikling |
| --- | --- |

1)

kreativitet er den vigtigste kilde til innovation, der selv er anerkendt som hoveddrivkraften for skabelse af vækst og velstand, som nøglen til forbedringer på det sociale område og som et vigtigt redskab til at klare globale udfordringer som klimaændringer, sundhedsvæsenet og bæredygtig udvikling

| 2) | der er et stigende behov for handling på nationalt plan og samarbejde på EU-plan for at gennemføre de mere ambitiøse ændringer, der er nødvendige, hvis skolerne i passende omfang skal forberede eleverne på de store udfordringer og problemer i en verden i hastig forandring |
| --- | --- |

2)

der er et stigende behov for handling på nationalt plan og samarbejde på EU-plan for at gennemføre de mere ambitiøse ændringer, der er nødvendige, hvis skolerne i passende omfang skal forberede eleverne på de store udfordringer og problemer i en verden i hastig forandring

| 3) | uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne kan ud over deres væsentligste opgaver, der består i at sikre tilegnelse af nøglekompetencer og forsyne videntrekanten med et solidt grundlag af færdigheder, spille en afgørende rolle i udviklingen af kreative og innovative kapaciteter som nøglefaktorer i bestræbelserne på at styrke den fremtidige økonomiske konkurrenceevne og fremme social sammenhængskraft og den enkeltes trivsel |
| --- | --- |

3)

uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne kan ud over deres væsentligste opgaver, der består i at sikre tilegnelse af nøglekompetencer og forsyne videntrekanten med et solidt grundlag af færdigheder, spille en afgørende rolle i udviklingen af kreative og innovative kapaciteter som nøglefaktorer i bestræbelserne på at styrke den fremtidige økonomiske konkurrenceevne og fremme social sammenhængskraft og den enkeltes trivsel

| 4) | uddannelsessystemerne allerede på skoleniveau skal kombinere udviklingen af specifik viden og specifikke færdigheder med udviklingen af generelle kapaciteter, som har med kreativitet at gøre, f.eks. nysgerrighed, intuition, kritisk og kreativ tænkning, problemløsning, eksperimentering, mod til at tage risici og evne til at lære af fejl, brug af fantasi og hypotetisk ræsonneren samt iværksætterånd |
| --- | --- |

4)

uddannelsessystemerne allerede på skoleniveau skal kombinere udviklingen af specifik viden og specifikke færdigheder med udviklingen af generelle kapaciteter, som har med kreativitet at gøre, f.eks. nysgerrighed, intuition, kritisk og kreativ tænkning, problemløsning, eksperimentering, mod til at tage risici og evne til at lære af fejl, brug af fantasi og hypotetisk ræsonneren samt iværksætterånd

| 5) | de otte nøglekompetencer for livslang læring, der er fastlagt i EU's henstilling fra 2006 (1), vedrører færdigheder, der er særlig relevante for kreativitet og innovativ kapacitet. Der er især behov for færdigheder og kompetencer, der gør det muligt for folk at betragte ændringer som en mulighed, at blive ved med at være modtagelige over for nye idéer og at respektere og værdsætte andres værdier |
| --- | --- |

5)

de otte nøglekompetencer for livslang læring, der er fastlagt i EU's henstilling fra 2006 (1), vedrører færdigheder, der er særlig relevante for kreativitet og innovativ kapacitet. Der er især behov for færdigheder og kompetencer, der gør det muligt for folk at betragte ændringer som en mulighed, at blive ved med at være modtagelige over for nye idéer og at respektere og værdsætte andres værdier

| 6) | i og med at forskelligartethed og multikulturelle miljøer kan stimulere kreativiteten, har inklusive uddannelsespolitikker, som tilstræber tolerance og gensidig forståelse, potentiale til at gøre den voksende multikulturalisme i de europæiske samfund til et aktiv for kreativitet, innovation og vækst |
| --- | --- |

6)

i og med at forskelligartethed og multikulturelle miljøer kan stimulere kreativiteten, har inklusive uddannelsespolitikker, som tilstræber tolerance og gensidig forståelse, potentiale til at gøre den voksende multikulturalisme i de europæiske samfund til et aktiv for kreativitet, innovation og vækst

| 7) | skolers deltagelse i nye og forskellige netværk, især dem, der er baseret i det lokale samfund, kan hjælpe dem med at nå deres uddannelsesmål og bidrage til fremme af kreativitet og innovation. Partnerskaber mellem uddannelsesinstitutioner, erhvervslivet og det civile samfund generelt er afgørende for at kunne foregribe og tilpasse sig de skiftende behov på arbejdsmarkedet og i samfundet: praktikantophold, fælles projekter, peer learning og kursusundervisere, som ikke kommer fra uddannelsesinstitutionerne, kan præsentere nye idéer for lærere og elever |
| --- | --- |

7)

skolers deltagelse i nye og forskellige netværk, især dem, der er baseret i det lokale samfund, kan hjælpe dem med at nå deres uddannelsesmål og bidrage til fremme af kreativitet og innovation. Partnerskaber mellem uddannelsesinstitutioner, erhvervslivet og det civile samfund generelt er afgørende for at kunne foregribe og tilpasse sig de skiftende behov på arbejdsmarkedet og i samfundet: praktikantophold, fælles projekter, peer learning og kursusundervisere, som ikke kommer fra uddannelsesinstitutionerne, kan præsentere nye idéer for lærere og elever

| 8) | lærere har en afgørende rolle at spille i motiveringen af og støtten til det enkelte barns kreative potentiale og kan bidrage til dette ved selv at vise kreativitet i deres egen undervisning.
  Mere individualiserede, elevcentrerede uddannelsestilgange, der er skræddersyet til de forskellige elevers behov og evner, bl.a. elever med særlige talenter, forekommer i den forbindelse i særlig grad at kunne bidrage til kreativitet og, selv om det har følger med hensyn til ressourcer og intern organisering, til øget motivation og selvtillid hos mere praktisk eller kunstnerisk orienterede elever. |
| --- | --- |

8)

lærere har en afgørende rolle at spille i motiveringen af og støtten til det enkelte barns kreative potentiale og kan bidrage til dette ved selv at vise kreativitet i deres egen undervisning.

Mere individualiserede, elevcentrerede uddannelsestilgange, der er skræddersyet til de forskellige elevers behov og evner, bl.a. elever med særlige talenter, forekommer i den forbindelse i særlig grad at kunne bidrage til kreativitet og, selv om det har følger med hensyn til ressourcer og intern organisering, til øget motivation og selvtillid hos mere praktisk eller kunstnerisk orienterede elever.

| 9) | læreruddannelsesinstitutionerne kan også yde et vigtigt bidrag til formidlingen til lærerpersonalet af den viden og de kompetencer, der er nødvendige for at skabe ændringer, f.eks. de færdigheder, der er nødvendige for at fremme elevcentrerede tilgange, samarbejdsmetoder og brug af moderne læringsredskaber, især dem, der er baseret på ikt. Fremme af kreative evner og holdninger i skolerne kræver også støtte fra en organisatorisk kultur, der er åben over for kreativitet, og skabelse af et innovationsvenligt miljø generelt og et engageret og fremadskuende lederskab på alle niveauer |
| --- | --- |

9)

læreruddannelsesinstitutionerne kan også yde et vigtigt bidrag til formidlingen til lærerpersonalet af den viden og de kompetencer, der er nødvendige for at skabe ændringer, f.eks. de færdigheder, der er nødvendige for at fremme elevcentrerede tilgange, samarbejdsmetoder og brug af moderne læringsredskaber, især dem, der er baseret på ikt. Fremme af kreative evner og holdninger i skolerne kræver også støtte fra en organisatorisk kultur, der er åben over for kreativitet, og skabelse af et innovationsvenligt miljø generelt og et engageret og fremadskuende lederskab på alle niveauer

| 10) | udviklingen af kreative og innovative kapaciteter er relevant for alle aspekter af livslang læring, da en stadig større del af læringen foregår på arbejdspladsen, i ikke-formelle kontekster og i fritiden — ofte ved brug af nye ikt-baserede læringsredskaber og -metoder |
| --- | --- |

10)

udviklingen af kreative og innovative kapaciteter er relevant for alle aspekter af livslang læring, da en stadig større del af læringen foregår på arbejdspladsen, i ikke-formelle kontekster og i fritiden — ofte ved brug af nye ikt-baserede læringsredskaber og -metoder

| 11) | der er behov for mere forskning, som støttes af udveksling af oplysninger, inden for metoder til identificering, definition, måling og registrering af læringsresultater med hensyn til bløde tværgående færdigheder som f.eks. kreativitet og innovativ kapacitet. Der er også behov for at give de uddannelsespolitiske beslutningstagere en stærkere videnbase med henblik på fremme af kreative og innovative kapaciteter gennem livslang læring og for at undersøge, hvordan EU eventuelt vil kunne bidrage til denne proces. |
| --- | --- |

11)

der er behov for mere forskning, som støttes af udveksling af oplysninger, inden for metoder til identificering, definition, måling og registrering af læringsresultater med hensyn til bløde tværgående færdigheder som f.eks. kreativitet og innovativ kapacitet. Der er også behov for at give de uddannelsespolitiske beslutningstagere en stærkere videnbase med henblik på fremme af kreative og innovative kapaciteter gennem livslang læring og for at undersøge, hvordan EU eventuelt vil kunne bidrage til denne proces.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL:

| 1) | at overveje, hvordan det er muligt at fremme større synergi mellem viden og færdigheder på den ene side og kreativitet på den anden side, og hvordan det bedst kan lade sig gøre at fremme, overvåge og vurdere kreativitet og innovativ kapacitet på alle uddannelses- og erhvervsuddannelsesniveauer |
| --- | --- |

1)

at overveje, hvordan det er muligt at fremme større synergi mellem viden og færdigheder på den ene side og kreativitet på den anden side, og hvordan det bedst kan lade sig gøre at fremme, overvåge og vurdere kreativitet og innovativ kapacitet på alle uddannelses- og erhvervsuddannelsesniveauer

| 2) | at tilskynde lærere til at udvikle deres professionelle rolle som læringsformidlere og kreativitetsfremmere og at hjælpe læreruddannelsesinstitutionerne med at opfylde de nye krav til lærererhvervet, f.eks. ved at fremme elevcentrerede samarbejdstilgange, innovative læringsmiljøer og brug af åbne uddannelsesressourcer |
| --- | --- |

2)

at tilskynde lærere til at udvikle deres professionelle rolle som læringsformidlere og kreativitetsfremmere og at hjælpe læreruddannelsesinstitutionerne med at opfylde de nye krav til lærererhvervet, f.eks. ved at fremme elevcentrerede samarbejdstilgange, innovative læringsmiljøer og brug af åbne uddannelsesressourcer

| 3) | at fremme en læringskultur ved udvikling af bredere læringssamfund, ved at lette og støtte netværk og partnerskaber — med inddragelse af det civile samfund og andre interessenter — mellem uddannelsesinstitutioner og andre relevante områder som kulturområdet på den ene side og erhvervslivet på den anden side. |
| --- | --- |

3)

at fremme en læringskultur ved udvikling af bredere læringssamfund, ved at lette og støtte netværk og partnerskaber — med inddragelse af det civile samfund og andre interessenter — mellem uddannelsesinstitutioner og andre relevante områder som kulturområdet på den ene side og erhvervslivet på den anden side.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL:

| 1) | at overveje at medtage fremme af kreativitet og innovativ kapacitet blandt målene for det nuværende og det fremtidige europæiske samarbejde på uddannelses- og erhvervsuddannelsesområdet som et supplement til fremme af og støtte til gennemførelsen af henstillingen fra 2006 om nøglekompetencer for livslang læring og at undersøge, hvilke midler der vil være passende og effektive på europæisk plan — f.eks. peer learning — til at nå disse mål på alle uddannelses- og erhvervsuddannelsesniveauer og i et livslangt læringsperspektiv |
| --- | --- |

1)

at overveje at medtage fremme af kreativitet og innovativ kapacitet blandt målene for det nuværende og det fremtidige europæiske samarbejde på uddannelses- og erhvervsuddannelsesområdet som et supplement til fremme af og støtte til gennemførelsen af henstillingen fra 2006 om nøglekompetencer for livslang læring og at undersøge, hvilke midler der vil være passende og effektive på europæisk plan — f.eks. peer learning — til at nå disse mål på alle uddannelses- og erhvervsuddannelsesniveauer og i et livslangt læringsperspektiv

| 2) | at fremme kulturel produktion, interkulturel dialog og samarbejde på lokalt, regionalt, nationalt og internationalt plan med henblik på udvikling af miljøer, der i særlig grad kan bidrage til kreativitet og innovation |
| --- | --- |

2)

at fremme kulturel produktion, interkulturel dialog og samarbejde på lokalt, regionalt, nationalt og internationalt plan med henblik på udvikling af miljøer, der i særlig grad kan bidrage til kreativitet og innovation

| 3) | at skabe synergier til støtte for fremme af kreativitet og innovation gennem et aktivt samarbejde med relevante internationale organisationer, især Europarådet, Unesco og OECD, om emner som interkulturel uddannelse, demokrati, tolerance og menneskerettigheder (det bør sikres, at alle medlemsstater får ret til at deltage i dette arbejde) |
| --- | --- |

3)

at skabe synergier til støtte for fremme af kreativitet og innovation gennem et aktivt samarbejde med relevante internationale organisationer, især Europarådet, Unesco og OECD, om emner som interkulturel uddannelse, demokrati, tolerance og menneskerettigheder (det bør sikres, at alle medlemsstater får ret til at deltage i dette arbejde)

| 4) | at tilskynde til og støtte udvikling, udveksling og formidling af god praksis med hensyn til en evidensbaseret uddannelsespolitik for så vidt angår fremme af kreative og innovative færdigheder i Europa |
| --- | --- |

4)

at tilskynde til og støtte udvikling, udveksling og formidling af god praksis med hensyn til en evidensbaseret uddannelsespolitik for så vidt angår fremme af kreative og innovative færdigheder i Europa

| 5) | at gøre passende brug af EU's programmer og instrumenter til fremme af og støtte til kreativitet og innovativ kapacitet på alle stadier af livslang læring og i selve uddannelsesprocessen. |
| --- | --- |

5)

at gøre passende brug af EU's programmer og instrumenter til fremme af og støtte til kreativitet og innovativ kapacitet på alle stadier af livslang læring og i selve uddannelsesprocessen.

OG OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL:

| 1) | at støtte relevant forskning og analysere og udveksle oplysninger såvel på EU-plan som mellem medlemsstaterne indbyrdes — i samarbejde med europæiske og internationale forskningsinstitutioner — om fremme og udvikling af kreative og innovative færdigheder gennem uddannelse og erhvervsuddannelse |
| --- | --- |

1)

at støtte relevant forskning og analysere og udveksle oplysninger såvel på EU-plan som mellem medlemsstaterne indbyrdes — i samarbejde med europæiske og internationale forskningsinstitutioner — om fremme og udvikling af kreative og innovative færdigheder gennem uddannelse og erhvervsuddannelse

| 2) | under processen med henblik på at udforme en ny strategisk ramme for europæisk samarbejde på uddannelses- og erhvervsuddannelsesområdet efter 2010 at fortsætte bestræbelserne på at øge forståelsen af spørgsmål, der har med udviklingen af kreativ og innovativ kapacitet gennem uddannelse og erhvervsuddannelse at gøre, inden for den overordnede kontekst af en bredt baseret innovationspolitik for EU. |
| --- | --- |

2)

under processen med henblik på at udforme en ny strategisk ramme for europæisk samarbejde på uddannelses- og erhvervsuddannelsesområdet efter 2010 at fortsætte bestræbelserne på at øge forståelsen af spørgsmål, der har med udviklingen af kreativ og innovativ kapacitet gennem uddannelse og erhvervsuddannelse at gøre, inden for den overordnede kontekst af en bredt baseret innovationspolitik for EU.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets henstilling 2006/962/EF af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring (EUT L 394 af 30.12.2006, s. 10).

---

BILAG

POLITISK BAGGRUND

1.

Rapporten fra Rådet (uddannelse) til Det Europæiske Råds forårsmøde i 2001 (1) og det detaljerede arbejdsprogram (2), der blev vedtaget efterfølgende, hvori der blev fastlagt en række konkrete fremtidige mål for uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne i Europa, herunder Udvikling af færdigheder med henblik på det videnbaserede samfund, Gøre det mere attraktivt at lære og Styrkelse af forbindelserne med erhvervslivet, forskningen og samfundet i almindelighed.

2.

Konklusionerne fra Det Europæiske Råds forårsmøde i 2006, hvori det blev understreget, at der må sættes mere fart i reformerne for at sikre uddannelsessystemer af høj kvalitet, der er både effektive og retfærdige, og erkendt, at alle niveauer inden for uddannelse og erhvervsuddannelse spiller en afgørende rolle i indsatsen for topkvalitet og innovation (3).

3.

Konklusionerne fra samlingen i Rådet i november 2006 om effektivitet og lige muligheder inden for uddannelse og erhvervsuddannelse, hvori det blev anført, at uddannelsesinstitutioner bør fokusere på læringsmiljøet i bred forstand for at fremme og opretholde effektivitet, lige muligheder og den almene trivsel (4).

4.

Europa-Parlamentets og Rådets henstilling fra december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring, hvori det blev fremhævet, at kritisk tænkning, kreativitet, initiativ, problemløsning, risikovurdering, beslutningstagning og konstruktiv håndtering af følelser spiller en rolle i forbindelse med alle otte nøglekompetencer (5).

5.

Konklusionerne fra samlingen i Rådet i december 2006 om strategiske prioriteter for innovation på EU-plan (6), hvori uddannelse blev gjort til en forudsætning for innovation, og hvori det blev anført, at talent og kreativitet skal fremmes fra et tidligt stadium gennem uddannelse, og som blev vedtaget som svar på meddelelsen fra Kommissionen og Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 13. september 2006 — Viden i praksis: en bredt funderet innovationsstrategi for EU (7).

6.

Kommissionens meddelelse fra maj 2007 »En europæisk kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden«, hvori det blev anført, at kulturens rolle i forbindelse med støtte til og fremme af kreativitet og innovation skal udforskes og fremmes, og som ser kreativitet som grundlaget for innovation (8).

7.

Rådets konklusioner fra maj 2007 om et sammenhængende sæt indikatorer og benchmarks til overvågning af udviklingen i retning af opfyldelse af Lissabonmålene inden for uddannelse og erhvervsuddannelse, hvori det blev erkendt, at opstilling af et sammenhængende sæt indikatorer og benchmarks er en løbende høringsproces (9).

8.

Konklusionerne fra november 2007 fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om forbedring af læreruddannelsens kvalitet, hvori der blev givet udtryk for enighed om at fremme tilegnelsen af kompetencer, som vil gøre det muligt for lærere at udvikle ny viden og være innovative ved at gå ind i refleksiv praksis og forskning (10).

9.

Den fælles situationsrapport fra 2008 fra Rådet og Kommissionen om gennemførelsen af »Arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010«»Livslang læring som grundlag for viden, kreativitet og innovation«, hvori det blev understreget, at forskning og innovation forudsætter et bredt færdighedsgrundlag i befolkningen, og at der må udvikles topkvalitet og nøglekompetencer inden for alle uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer og på alle niveauer (11).

10.

Nøglebudskaberne fra Rådet (uddannelse) til Det Europæiske Råds forårsmøde i 2008, hvori det blev anført, at uddannelse og erhvervsuddannelse både skal skabe en bred viden og et bredt færdighedsgrundlag i befolkningen og udvikle elevernes kreativitet og innovationskapacitet, og at der derfor bør udvikles læseplaner på alle niveauer for at fremme elevernes kreative og innovative kompetencer (12).

11.

Konklusionerne fra Det Europæiske Råds forårsmøde i 2008, hvori der blev givet udtryk for, at det er en nøglefaktor for fremtidig vækst, at de europæiske borgeres innovations- og kreativitetspotentiale udvikles fuldt ud på grundlag af europæisk kultur og videnskabelig topkvalitet (13).

12.

Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om det europæiske år for kreativitet og innovation (2009) (14).

---

(1)  Uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål — Rapport fra Rådet (uddannelse) til Det Europæiske Råd (dok. 5980/01).

1

Uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål

(2)  Detaljeret arbejdsprogram for opfølgning af uddannelsessystemernes mål i Europa, normalt omtalt som »Arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010« (EFT C 142 af 14.6.2002, s. 1).

2

Detaljeret arbejdsprogram for opfølgning af uddannelsessystemernes mål i Europa

(3)  Formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 23.-24. marts 2006 (dok. 7775/06).

3

(4)  Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, af 14. november 2006 om effektivitet og lige muligheder inden for uddannelse og erhvervsuddannelse (EUT C 298 af 8.12.2006, s. 3).

4

(5)  Henstilling 2006/962/EF.

5

(6)  Rådets konklusioner af 4. december 2006 om en bredt funderet innovationsstrategi: Strategiske prioriteter for innovation på EU-plan (dok. 16253/06).

6

(7)  Dok. 12940/06.

7

(8)  Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, den 10. maj 2007 — En europæisk kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden (KOM(2007) 242 endelig).

8

En europæisk kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden

(9)  Rådets konklusioner om et sammenhængende sæt indikatorer og benchmarks til overvågning af udviklingen i retning af opfyldelse af Lissabonmålene inden for uddannelse og erhvervsuddannelse, den 24. maj 2007 (EUT C 311 af 21.12.2007, s. 13).

9

(10)  Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 15. november 2007, om forbedring af læreruddannelsens kvalitet (EUT C 300 af 12.12.2007, s. 6).

10

(11)  »Livslang læring som grundlag for viden, kreativitet og innovation« — Rådets og Kommissionens fælles situationsrapport fra 2008 om gennemførelsen af »Arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010« (dok. 5723/08).

11

Livslang læring som grundlag for viden, kreativitet og innovation

(12)  Nøglebudskaber fra Rådet (uddannelse) til Det Europæiske Råds forårsmøde på områderne uddannelse/erhvervsuddannelse og ungdom (dok. 6445/08).

12

(13)  Formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde den 13.-14. marts 2008 i Bruxelles (dok. 7652/08).

13

(14)  Dok. 7755/08.

14

---

Kommissionen

| 7.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 141/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 141/21

---

Euroens vekselkurs (1)

6. juni 2008

(2008/C 141/11)

1 euro
  =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,5597 |
| JPY | japanske yen | 165,75 |
| DKK | danske kroner | 7,4592 |
| GBP | pund sterling | 0,7971 |
| SEK | svenske kroner | 9,3338 |
| CHF | schweiziske franc | 1,6184 |
| ISK | islandske kroner | 118,59 |
| NOK | norske kroner | 7,9415 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 24,583 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 245,43 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7016 |
| PLN | polske zloty | 3,3818 |
| RON | rumænske lei | 3,6395 |
| SKK | slovakiske koruna | 30,348 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,9301 |
| AUD | australske dollar | 1,626 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5906 |
| HKD | hongkongske dollar | 12,1799 |
| NZD | newzealandske dollar | 2,0322 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,1295 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 597,52 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 12,2031 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 10,7978 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,2471 |
| IDR | indonesiske rupiah | 14 544,2 |
| MYR | malaysiske ringgit | 5,0823 |
| PHP | filippinske pesos | 68,837 |
| RUB | russiske rubler | 36,936 |
| THB | thailandske bath | 51,688 |
| BRL | brasilianske real | 2,5353 |
| MXN | mexicanske pesos | 16,044 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,5597

JPY

japanske yen

165,75

DKK

danske kroner

7,4592

GBP

pund sterling

0,7971

SEK

svenske kroner

9,3338

CHF

schweiziske franc

1,6184

ISK

islandske kroner

118,59

NOK

norske kroner

7,9415

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

24,583

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

245,43

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7016

PLN

polske zloty

3,3818

RON

rumænske lei

3,6395

SKK

slovakiske koruna

30,348

TRY

tyrkiske lira

1,9301

AUD

australske dollar

1,626

CAD

canadiske dollar

1,5906

HKD

hongkongske dollar

12,1799

NZD

newzealandske dollar

2,0322

SGD

singaporeanske dollar

2,1295

KRW

sydkoreanske won

1 597,52

ZAR

sydafrikanske rand

12,2031

CNY

kinesiske renminbi yuan

10,7978

HRK

kroatiske kuna

7,2471

IDR

indonesiske rupiah

14 544,2

MYR

malaysiske ringgit

5,0823

PHP

filippinske pesos

68,837

RUB

russiske rubler

36,936

THB

thailandske bath

51,688

BRL

brasilianske real

2,5353

MXN

mexicanske pesos

16,044

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 7.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 141/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 141/22

---

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte, der ydes i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001

(2008/C 141/12)

Sag nr.: XA 263/07

Medlemsstat: Irland

Region: Medlemsstaten i sin helhed

Støtteordningens benævnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager en individuel støtte: Irish Cattle Breeding Federation (ICBF) — 2007 Progeny test programme

Retsgrundlag: National Development Programme 2007-2013

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb, der ydes til virksomheden: Der ydes et tilskud på 0,8 mio. EUR til dækning af de støtteberettigede omkostninger vedrørende 2007-programmet i perioden 2007-2010

Maksimal støtteintensitet: 70 % af støtteberettigede omkostninger

Gennemførelsesdato:

Ordningens eller den individuelle støttes varighed: December 2010

Støttens formål: Formålet med programmet er at identificere udbuddet af irsk afprøvet genetisk materiale af højeste kvalitet og stille det til rådighed for kvæg- og mælkeproducenter samt opbygge en vidensbase, som landmændene kan få adgang til med henblik på at træffe velfunderede beslutninger i forbindelse med avlen og således producere dyr af en bedre kvalitet. For at Irland kan opbygge en konkurrencedygtig mælke- og kødindustri, er det af afgørende betydning, at kød- og mælkeproducenterne har adgang til irsk afprøvet genetisk materiale af højeste kvalitet. Projektet repræsenterer et enestående samarbejde mellem alle sektorens partnere om programmer for afkomsafprøvning, der vil kunne sikre en levedygtig fremtid for to af Irlands mest sårbare landbrugssektorer.

Støtten ydes i overensstemmelse med artikel 16, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1857/2006 — Støtte til husdyrsektoren. Støtteberettigede omkostninger er de omkostninger, der er forbundet med udvælgelse af besætninger, indsamling af sæd, dataregistrering, dna-afprøvning, lineær bedømmelse, dataindsamling og indsendelse af data til ICBF

Berørt(e) sektor(er): Malke- og kødkvæg

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

Websted: http://www.agriculture.gov.ie/index.jsp?file=schemes/NDP_State_Aid/index.xml

Sag nr.: XA 269/07

Medlemsstat: Republikken Slovenien

Region: Kommunen Dobrovnik

Støtteordningens benævnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager en individuel støtte: Programi razvoja podeželja v občini Dobrovnik 2007–2013

Retsgrundlag: Pravilnik o dodeljevanju državnih pomoči na področju razvoja kmetijstva in podeželja v občini Dobrovnik

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb, der ydes til virksomheden:

| | 2007: 4 000 EUR |
| --- | --- |

2007: 4 000 EUR

| | 2008: 4 000 EUR |
| --- | --- |

2008: 4 000 EUR

| | 2009: 4 000 EUR |
| --- | --- |

2009: 4 000 EUR

| | 2010: 4 500 EUR |
| --- | --- |

2010: 4 500 EUR

| | 2011: 4 500 EUR |
| --- | --- |

2011: 4 500 EUR

| | 2012: 5 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 5 000 EUR

| | 2013: 6 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 6 000 EUR

Maksimal støtteintensitet:

1.   Investeringer i landbrugsbedrifter med henblik på primærproduktion:

| — | op til 50 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger i ugunstigt stillede områder og op til 40 % i andre områder. |
| --- | --- |

—

op til 50 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger i ugunstigt stillede områder og op til 40 % i andre områder.

Støtten ydes til investeringer i renovering af landbrugsanlæg og indkøb af udstyr til fremstilling af landbrugsprodukter, investeringer i forbedring af landbrugsjord.

2.   Bevarelse af traditionelle bygninger:

| — | op til 50 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger til bevarelse af kulturværdier i form af produktionsmidler (landbrugsbygninger), forudsat at investeringerne ikke indebærer nogen forøgelse af bedriftens produktionskapacitet |
| --- | --- |

—

op til 50 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger til bevarelse af kulturværdier i form af produktionsmidler (landbrugsbygninger), forudsat at investeringerne ikke indebærer nogen forøgelse af bedriftens produktionskapacitet

| — | op til 50 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger til bevarelse af uproduktive kulturværdier på landbrugsbedrifter (arkæologiske og historiske kulturværdier) |
| --- | --- |

—

op til 50 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger til bevarelse af uproduktive kulturværdier på landbrugsbedrifter (arkæologiske og historiske kulturværdier)

| — | supplerende støtte på op til 50 % til dækning af meromkostningerne ved anvendelse af traditionelle materialer, som er nødvendige for at bevare bygningens kulturværdi. |
| --- | --- |

—

supplerende støtte på op til 50 % til dækning af meromkostningerne ved anvendelse af traditionelle materialer, som er nødvendige for at bevare bygningens kulturværdi.

3.   Støtte til betaling af forsikringspræmier:

| — | kommunens støtte supplerer statens medfinansiering af forsikringspræmier med op til 50 % af de støtteberettigede omkostninger til forsikring af høstudbytte og til forsikring af husdyr mod sygdom. |
| --- | --- |

—

kommunens støtte supplerer statens medfinansiering af forsikringspræmier med op til 50 % af de støtteberettigede omkostninger til forsikring af høstudbytte og til forsikring af husdyr mod sygdom.

4.   Jordfordeling:

| — | op til 100 % af de faktiske omkostninger til advokatbistand og administration. |
| --- | --- |

—

op til 100 % af de faktiske omkostninger til advokatbistand og administration.

5.   Fremme af produktion af kvalitetslandbrugsprodukter:

| — | støtte kan ydes til dækning af op til 50 % af omkostningerne i form af subsidierede tjenesteydelser og må ikke omfatte direkte betalinger til producenterne. |
| --- | --- |

—

støtte kan ydes til dækning af op til 50 % af omkostningerne i form af subsidierede tjenesteydelser og må ikke omfatte direkte betalinger til producenterne.

6.   Teknisk bistand i landbrugssektoren:

| — | op til 100 % af omkostningerne til undervisning og uddannelse af landbrugere, konsulenttjenester, afholdelse af fora, konkurrencer, udstillinger og messer og til publikationer, kataloger og websteder. Støtten ydes i form af subventionerede tjenesteydelser og omfatter ikke direkte betalinger til producenter |
| --- | --- |

—

op til 100 % af omkostningerne til undervisning og uddannelse af landbrugere, konsulenttjenester, afholdelse af fora, konkurrencer, udstillinger og messer og til publikationer, kataloger og websteder. Støtten ydes i form af subventionerede tjenesteydelser og omfatter ikke direkte betalinger til producenter

Gennemførelsesdato: Oktober 2007 (støtten ydes først efter offentliggørelse af de kortfattede oplysninger på Europa-Kommissionens websted)

Ordningens eller den individuelle støttes varighed: Indtil den 31. december 2013

Målet med støtten: Støtte til SMV

Henvisning til artikler i forordning (EF) nr. 1857/2006 og støtteberettigede omkostninger: Forslaget til »Pravilnik o dodeljevanju državnih pomoči na področju razvoja podeželja v občini Dobrovnik« omfatter foranstaltninger, der udgør statsstøtte i medfør af følgende artikler i Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 af 15. december 2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter, og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001 (EUT L 358 af 16.12.2006, s. 3):

| — | artikel 4: Investeringer i landbrugsbedrifter |
| --- | --- |

—

artikel 4: Investeringer i landbrugsbedrifter

| — | artikel 5: Bevarelse af traditionelle landskaber og bygninger |
| --- | --- |

—

artikel 5: Bevarelse af traditionelle landskaber og bygninger

| — | artikel 12: Støtte til forsikringspræmier |
| --- | --- |

—

artikel 12: Støtte til forsikringspræmier

| — | artikel 13: Støtte til jordfordeling |
| --- | --- |

—

artikel 13: Støtte til jordfordeling

| — | artikel 14: Støtte til fremme af produktion af kvalitetslandbrugsprodukter |
| --- | --- |

—

artikel 14: Støtte til fremme af produktion af kvalitetslandbrugsprodukter

| — | artikel 15: Teknisk bistand i landbrugssektoren |
| --- | --- |

—

artikel 15: Teknisk bistand i landbrugssektoren

Berørt(e) sektor(er): Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

Websted: http://www.dobrovnik.si/sl/novica.asp?vrsta_novice=3&id_novice=485

Andre oplysninger: Ved foranstaltningen til betaling af præmier til forsikring af høstudbytte tages der højde for følgende ugunstige vejrforhold, der kan henregnes under naturkatastrofer: forårsfrost, hagl, lynnedslag, brand som følge af lynnedslag, storme og oversvømmelser.

Kommunens regler opfylder de krav i forordning (EF) nr. 1857/2006, der vedrører foranstaltninger, som skal træffes af kommunen, og indeholder generelle bestemmelser (procedure for ydelse af støtte, kumulering, gennemsigtighed og overvågning af støtten)

Marjan KARDINAR, univ. dipl. inž. agr.

Borgmester

Sag nr.: XA 271/07

Medlemsstat: Republikken Slovenien

Region: Kommunen Vipava

Støtteordningens benævnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager en individuel støtte: Subvencioniranje obrestne mere v letih od 2007–2013 za naložbe v kmetijstvu

Retsgrundlag: Pravilnik o subvencioniranju obrestne mere kreditov, najetih za pospeševanje in razvoj kmetijstva iz sredstev odškodnin zaradi spremembe namembnosti kmetijskih zemljišč in gozdov zaradi gradnje HC Vipava-Razdrto

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb, der ydes til virksomheden:

| | 2007: 30 000 EUR |
| --- | --- |

2007: 30 000 EUR

| | 2008: 50 000 EUR |
| --- | --- |

2008: 50 000 EUR

| | 2009: 50 000 EUR |
| --- | --- |

2009: 50 000 EUR

| | 2010: 50 000 EUR |
| --- | --- |

2010: 50 000 EUR

| | 2011: 60 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 60 000 EUR

| | 2012: 60 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 60 000 EUR

| | 2013: 60 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 60 000 EUR

Maksimal støtteintensitet:

1.   Investeringer i landbrugsbedrifter med henblik på primærproduktion:

| — | op til 50 % af de støtteberettigede omkostninger i ugunstigt stillede områder og op til 40 % i andre områder. |
| --- | --- |

—

op til 50 % af de støtteberettigede omkostninger i ugunstigt stillede områder og op til 40 % i andre områder.

Støtten ydes til forbedring af landbrugsjord, nybygning og renovering af stalde til landbrugsproduktion og investeringer i maskiner og udstyr til landbrugsproduktion

Gennemførelsesdato: Oktober 2007 (støtten ydes først efter offentliggørelse af de kortfattede oplysninger på Europa-Kommissionens websted)

Ordningens eller den individuelle støttes varighed: Indtil den 31. december 2013

Målet med støtten: Støtte til SMV

Henvisning til artikler i forordning (EF) nr. 1857/2006 og støtteberettigede omkostninger: »Pravilnik o subvencioniranju obrestne mere kreditov, najetih za pospeševanje in razvoj kmetijstva iz sredstev odškodnin zaradi spremembe namembnosti kmetijskih zemljišč in gozdov zaradi gradnje HC Vipava-Razdrto« omfatter foranstaltninger, der udgør statsstøtte i medfør af følgende artikler i Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 af 15. december 2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter, og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001 (EUT L 358 af 16.12.2006, s. 3):

| — | artikel 4: Investeringer i landbrugsbedrifter |
| --- | --- |

—

artikel 4: Investeringer i landbrugsbedrifter

Berørt(e) sektor(er): Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

Websted: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200785&dhid=91593

Andre oplysninger: Kommunens regler opfylder de krav i forordning (EF) nr. 1857/2006, der vedrører foranstaltninger, der skal træffes af kommunen, og indeholder generelle bestemmelser (procedure for ydelse af støtte, kumulering, gennemsigtighed og overvågning af støtten)

Župan

mag. Ivan PRINCES, dr. vet. med.

Sag nr.: XA 272/07

Medlemsstat: Republikken Slovenien

Region: Osrednjeslovenska (det centrale Slovenien) — kommunen Škofljica

Støtteordningens benævnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager en individuel støtte: Programi za ohranjanje, spodbujanje in razvoj podeželja v občini Škofljica 2007–2013

Retsgrundlag: Pravilnik o sofinanciranju programov za ohranjanje, spodbujanje in razvoj podeželja v občini Škofljica

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb, der ydes til virksomheden:

| | 2007: 48 000 EUR |
| --- | --- |

2007: 48 000 EUR

| | 2008: 50 000 EUR |
| --- | --- |

2008: 50 000 EUR

| | 2009: 55 000 EUR |
| --- | --- |

2009: 55 000 EUR

| | 2010: 58 000 EUR |
| --- | --- |

2010: 58 000 EUR

| | 2011: 60 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 60 000 EUR

| | 2012: 60 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 60 000 EUR

| | 2013: 63 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 63 000 EUR

Maksimal støtteintensitet:

1.   Investeringer i landbrugsbedrifter med henblik på primærproduktion:

| — | op til 50 % af de støtteberettigede omkostninger i ugunstigt stillede områder |
| --- | --- |

—

op til 50 % af de støtteberettigede omkostninger i ugunstigt stillede områder

| — | op til 40 % af de støtteberettigede omkostninger i andre områder. |
| --- | --- |

—

op til 40 % af de støtteberettigede omkostninger i andre områder.

Støtten er bestemt til investeringer i renovering af landbrugsanlæg og indkøb af udstyr til fremstilling af landbrugsprodukter, investeringer i varige afgrøder, jordforbedring og anlæg af græsningsarealer.

2.   Bevarelse af traditionelle landskaber og bygninger:

| — | til investeringer i uproduktive værdier, op til 100 % af de faktiske udgifter |
| --- | --- |

—

til investeringer i uproduktive værdier, op til 100 % af de faktiske udgifter

| — | til investeringer i produktionsmidler på landbrugsbedrifter, op til 60 % af de faktiske omkostninger eller 75 % i ugunstigt stillede områder, forudsat at investeringen ikke indebærer nogen forøgelse af bedriftens produktionskapacitet |
| --- | --- |

—

til investeringer i produktionsmidler på landbrugsbedrifter, op til 60 % af de faktiske omkostninger eller 75 % i ugunstigt stillede områder, forudsat at investeringen ikke indebærer nogen forøgelse af bedriftens produktionskapacitet

| — | der kan ydes en supplerende støtte på op til 100 % til dækning af meromkostningerne ved anvendelse af traditionelle materialer, som er nødvendige for at bevare bygningernes kulturværdi. |
| --- | --- |

—

der kan ydes en supplerende støtte på op til 100 % til dækning af meromkostningerne ved anvendelse af traditionelle materialer, som er nødvendige for at bevare bygningernes kulturværdi.

3.   Støtte til betaling af forsikringspræmier:

| — | kommunens medfinansiering supplerer medfinansieringen af forsikringspræmier over statsbudgettet med op til 50 % af de støtteberettigede omkostninger til præmier til forsikring af afgrøder og til forsikring af husdyr mod sygdom. |
| --- | --- |

—

kommunens medfinansiering supplerer medfinansieringen af forsikringspræmier over statsbudgettet med op til 50 % af de støtteberettigede omkostninger til præmier til forsikring af afgrøder og til forsikring af husdyr mod sygdom.

4.   Støtte til jordfordeling:

| — | op til 100 % af de faktiske omkostninger til advokatbistand og administration. |
| --- | --- |

—

op til 100 % af de faktiske omkostninger til advokatbistand og administration.

5.   Støtte til fremme af kvalitetslandbrugsprodukter:

| — | op til 100 % af de faktiske omkostninger i form af subsidierede tjenesteydelser; må ikke omfatte direkte betalinger til producenterne. |
| --- | --- |

—

op til 100 % af de faktiske omkostninger i form af subsidierede tjenesteydelser; må ikke omfatte direkte betalinger til producenterne.

6.   Teknisk bistand i landbrugssektoren:

| — | støtte på op til 100 % af omkostningerne til undervisning og uddannelse, konsulenttjenester ydet af tredjemand, afholdelse af fora, konkurrencer, udstillinger og messer, publikationer og websteder, vikarordninger. Støtten ydes i form af subventionerede tjenesteydelser og omfatter ikke direkte betalinger til producenterne |
| --- | --- |

—

støtte på op til 100 % af omkostningerne til undervisning og uddannelse, konsulenttjenester ydet af tredjemand, afholdelse af fora, konkurrencer, udstillinger og messer, publikationer og websteder, vikarordninger. Støtten ydes i form af subventionerede tjenesteydelser og omfatter ikke direkte betalinger til producenterne

Gennemførelsesdato: Oktober 2007 (støtten ydes først efter offentliggørelse af de kortfattede oplysninger på Europa-Kommissionens websted)

Ordningens eller den individuelle støttes varighed: Indtil den 31. december 2013

Støttens formål: Støtte til SMV

Henvisning til artikler i forordning (EF) nr. 1857/2006 og støtteberettigede omkostninger: Kapitel II i forslaget til »Pravilnika o sofinanciranju programov za ohranjanje, spodbujanje in razvoj podeželja v Občini Škofljica« omfatter foranstaltninger, der udgør statsstøtte i medfør af følgende artikler i Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 af 15. december 2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter, og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001 (EUT L 358 af 16.12.2006, s. 3):

| — | artikel 4: Investeringer i landbrugsbedrifter |
| --- | --- |

—

artikel 4: Investeringer i landbrugsbedrifter

| — | artikel 5: Bevarelse af traditionelle landskaber og bygninger |
| --- | --- |

—

artikel 5: Bevarelse af traditionelle landskaber og bygninger

| — | artikel 12: Støtte til betaling af forsikringspræmier |
| --- | --- |

—

artikel 12: Støtte til betaling af forsikringspræmier

| — | artikel 13: Støtte til jordfordeling |
| --- | --- |

—

artikel 13: Støtte til jordfordeling

| — | artikel 14: Støtte til fremme af kvalitetslandbrugsprodukter |
| --- | --- |

—

artikel 14: Støtte til fremme af kvalitetslandbrugsprodukter

| — | artikel 15: Teknisk bistand i landbrugssektoren |
| --- | --- |

—

artikel 15: Teknisk bistand i landbrugssektoren

Berørt(e) sektor(er): Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

Websted: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200784&dhid=91568

Andre oplysninger: Ved foranstaltningen til betaling af præmier til forsikring af høstudbytte tages der højde for følgende ugunstige vejrforhold, der kan henregnes under naturkatastrofer: forårsfrost, hagl, lynnedslag, brand som følge af lynnedslag, storme og oversvømmelser.

Kommunens regler opfylder de krav i forordning (EF) nr. 1857/2006, der vedrører foranstaltninger, der skal træffes af kommunen, og indeholder generelle bestemmelser (procedure for ydelse af støtte, kumulering, gennemsigtighed og overvågning af støtten)

Mag. Lorena GORIČAN

Tajnica občine

Sag nr.: XA 281/07

Medlemsstat: Republikken Slovenien

Region: —

Støtteordningens betegnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager individuel støtte: Tehnična podpora informiranju o generičnih lastnostih mesa

Retsgrundlag: PROGRAM UKREPOV: Tehnična podpora informiranju o generičnih lastnostih mesa, številka: 3314-8/2007 iz dne 29. maja 2007

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb, der ydes til virksomheden: Ordningen vil blive gennemført i 2007 til et beløb på 176 340 EUR

Maksimal støtteintensitet: Støtten ydes til dækning af 100 % af de støtteberettigede udgifter til aktiviteter med henblik på at tilvejebringe oplysninger om de generiske egenskaber ved landbrugsproduktet kød; oplysningerne tilvejebringes som en subventioneret tjenesteydelse, som finansieres fuldt ud af offentlige midler

Gennemførelsesdato: Oktober 2007 (støtten vil ikke blive bevilget, før der er offentliggjort en sammenfatning på Europa-Kommissionens websted)

Ordningens eller den individuelle støttes varighed: Indtil den 31. december 2007

Målet med støtten: Støtte til SMV'er — teknisk bistand i landbrugssektoren

Henvisning til artikler i forordning (EF) nr. 1857/2006 og støtteberettigede omkostninger: Ordningen omfatter foranstaltninger, der udgør statsstøtte i medfør af artikel 15, stk. 2, litra e), i forordning (EF) nr. 1857/2006: Teknisk bistand i landbrugssektoren.

Støtten har til formål at dække udgifterne i forbindelse med at give forbrugerne faktuelle oplysninger om køds generiske egenskaber, dets ernæringsmæssige fordele og den anbefalede brug af det og om kvalitetssikringsordninger.

Individuelle virksomheder, mærker eller oprindelsesbetegnelser nævnes ikke

Berørte sektorer: Landbrug

Navn og adresse på den støttetildelende myndighed:

| Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano RS |
| --- |
| Dunajska 58 |
| SLO-1000 Ljubljana |

Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano RS

Dunajska 58

SLO-1000 Ljubljana

Websted: http://www.mkgp.gov.si/fileadmin/mkgp.gov.si/pageuploads/saSSo/1ukrep_min.doc

Andre oplysninger: —

Jernej KOVAČ

Vodja službe za odnose z

javnostjo in promocijo

---

V Udtalelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Kommissionen

| 7.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 141/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 141/27

---

Indkaldelse af forslag 2008 — Kulturprogram (2007–2013)

Gennemførelse af programaktionerne: flerårige samarbejdsprojekter, samarbejdsaktioner, særaktion (tredjelande) og støtte til organer, der er aktive på europæisk plan på kulturområdet

(2008/C 141/13)

Indledning

Denne indkaldelse af forslag er baseret på Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1855/2006/EF af 12. december 2006 om oprettelse af kulturprogrammet (2007-2013) (1), herefter benævnt »kulturprogrammet«. De nærmere betingelser for denne indkaldelse af forslag findes i programvejledningen for kulturprogrammet (2007–2013), der er offentliggjort på Europa-webstedet (se punkt VIII). Programvejledningen udgør en integrerende del af denne indkaldelse af forslag.

I.   Mål

Kulturprogrammet er blevet oprettet for at styrke europæernes fælles kulturområde, der er baseret på en fælles kulturarv, gennem udvikling af samarbejdsaktiviteter blandt kulturelle aktører fra støtteberettigede lande (2) med henblik på at fremme udviklingen af europæisk medborgerskab.

Programmet har tre specifikke mål:

| — | fremme af den tværnationale bevægelighed for personer, der arbejder i kultursektoren |
| --- | --- |

—

fremme af den tværnationale bevægelighed for personer, der arbejder i kultursektoren

| — | fremme af den tværnationale udbredelse af kunstværker og kunstneriske og kulturelle frembringelser |
| --- | --- |

—

fremme af den tværnationale udbredelse af kunstværker og kunstneriske og kulturelle frembringelser

| — | fremme af den tværkulturelle dialog. |
| --- | --- |

—

fremme af den tværkulturelle dialog.

Programmet er baseret på en fleksibel, tværfaglig strategi og har fokus på de behov, som kulturelle aktører gav udtryk for i forbindelse med de offentlige høringer forud for udformningen af programmet.

II.   Aktionsdele

Denne indkaldelse omfatter følgende aktionsdele af kulturprogrammet:

| 1) | Støtte til kulturprojekter (aktionsdel 1)
  Der ydes støtte til kulturorganisationer til projekter, der tager sigte på samarbejde på tværs af grænserne samt skabelse og gennemførelse af kulturelle og kunstneriske aktiviteter.
  Hovedformålet med denne aktionsdel er at bistå organisationer, f.eks. teatre, museer, faglige sammenslutninger, forskningscentre, universiteter, kulturinstitutter og offentlige myndigheder fra forskellige lande, der deltager i kulturprogrammet, med at samarbejde, således at forskellige sektorer kan arbejde sammen og udvide deres kulturelle og kunstneriske rækkevidde på tværs af grænserne.
  Denne aktionsdel er opdelt i fire kategorier, som er beskrevet nærmere nedenfor.
  Aktionsdel 1.1: Flerårige samarbejdsprojekter (varighed fra tre til fem år)
  Den første kategori har til formål at fremme flerårige, tværnationale kulturelle forbindelser ved at tilskynde til, at mindst seks kulturelle aktører fra mindst seks støtteberettigede lande samarbejder og arbejder inden for og på tværs af sektorer med henblik på at udvikle fælles kulturelle aktiviteter i en periode på tre til fem år. De disponible midler udgør mellem mindst 200 000 EUR og højst 500 000 EUR pr. år, men EU-støtten kan højst udgøre 50 % af de samlede støtteberettigede omkostninger. Støtten har til formål at bistå med at iværksætte et projekt eller udvide dets geografiske rækkevidde og gøre det bæredygtigt efter støtteperioden.
  Aktionsdel 1.2.1: Samarbejdsprojekter (varighed op til 24 måneder)
  Den anden kategori vedrører aktioner, der gennemføres af mindst tre kulturelle aktører, som arbejder inden for og på tværs af sektorer, fra mindst tre støtteberettigede lande i en periode på højst to år. Der lægges særlig vægt på aktioner, der kan bane vejen for samarbejde på lang sigt. De disponible midler udgør mellem 50 000 EUR og 200 000 EUR, men EU-støtten kan højst udgøre 50 % af de samlede støtteberettigede omkostninger.
  Aktionsdel 1.2.2: Litterære oversættelsesprojekter (varighed op til 24 måneder)
  Den tredje kategori vedrører litterære oversættelsesprojekter. EU-støtten til litterær oversættelse har til formål at øge kendskabet til medeuropæeres litteratur og litterære kulturarv ved at fremme udbredelsen af litterære værker mellem landene. Der kan ydes støtte til forlag til oversættelse og publicering af litterære værker inden for fiktion fra et europæisk sprog til et andet europæisk sprog. De disponible midler udgør mellem 2 000 EUR og 60 000 EUR, men EU-støtten kan højst udgøre 50 % af de samlede støtteberettigede omkostninger.
  Aktionsdel 1.3: Samarbejdsprojekter med tredjelande (varighed op til 24 måneder)
  Den fjerde kategori har til formål at støtte kultursamarbejdsprojekter, der tager sigte på kulturudvekslinger mellem de lande, der deltager i programmet, og tredjelande, der har indgået associerings- eller samarbejdsaftaler med EU, forudsat at disse aftaler omfatter bestemmelser om kultursamarbejde. Hvert år udvælges et eller flere tredjelande til det pågældende år. Landet/landene meddeles hvert år på Forvaltningsorganets websted i god tid inden ansøgningsfristen.
  Aktionen skal skabe et samarbejde med en konkret international dimension. Samarbejdsprojekterne omfatter mindst tre kulturelle aktører fra mindst tre støtteberettigede lande og kultursamarbejde med mindst en organisation fra det udvalgte tredjeland og/eller omfatter kulturelle aktiviteter, der gennemføres i det udvalgte tredjeland. De disponible midler udgør mellem 50 000 EUR og højst 200 000 EUR, men EU-støtten kan højst udgøre 50 % af de samlede støtteberettigede omkostninger. |
| --- | --- |

1)

Støtte til kulturprojekter (aktionsdel 1)

Der ydes støtte til kulturorganisationer til projekter, der tager sigte på samarbejde på tværs af grænserne samt skabelse og gennemførelse af kulturelle og kunstneriske aktiviteter.

Hovedformålet med denne aktionsdel er at bistå organisationer, f.eks. teatre, museer, faglige sammenslutninger, forskningscentre, universiteter, kulturinstitutter og offentlige myndigheder fra forskellige lande, der deltager i kulturprogrammet, med at samarbejde, således at forskellige sektorer kan arbejde sammen og udvide deres kulturelle og kunstneriske rækkevidde på tværs af grænserne.

Denne aktionsdel er opdelt i fire kategorier, som er beskrevet nærmere nedenfor.

Aktionsdel 1.1: Flerårige samarbejdsprojekter (varighed fra tre til fem år)

Den første kategori har til formål at fremme flerårige, tværnationale kulturelle forbindelser ved at tilskynde til, at mindst seks kulturelle aktører fra mindst seks støtteberettigede lande samarbejder og arbejder inden for og på tværs af sektorer med henblik på at udvikle fælles kulturelle aktiviteter i en periode på tre til fem år. De disponible midler udgør mellem mindst 200 000 EUR og højst 500 000 EUR pr. år, men EU-støtten kan højst udgøre 50 % af de samlede støtteberettigede omkostninger. Støtten har til formål at bistå med at iværksætte et projekt eller udvide dets geografiske rækkevidde og gøre det bæredygtigt efter støtteperioden.

Aktionsdel 1.2.1: Samarbejdsprojekter (varighed op til 24 måneder)

Den anden kategori vedrører aktioner, der gennemføres af mindst tre kulturelle aktører, som arbejder inden for og på tværs af sektorer, fra mindst tre støtteberettigede lande i en periode på højst to år. Der lægges særlig vægt på aktioner, der kan bane vejen for samarbejde på lang sigt. De disponible midler udgør mellem 50 000 EUR og 200 000 EUR, men EU-støtten kan højst udgøre 50 % af de samlede støtteberettigede omkostninger.

Aktionsdel 1.2.2: Litterære oversættelsesprojekter (varighed op til 24 måneder)

Den tredje kategori vedrører litterære oversættelsesprojekter. EU-støtten til litterær oversættelse har til formål at øge kendskabet til medeuropæeres litteratur og litterære kulturarv ved at fremme udbredelsen af litterære værker mellem landene. Der kan ydes støtte til forlag til oversættelse og publicering af litterære værker inden for fiktion fra et europæisk sprog til et andet europæisk sprog. De disponible midler udgør mellem 2 000 EUR og 60 000 EUR, men EU-støtten kan højst udgøre 50 % af de samlede støtteberettigede omkostninger.

Aktionsdel 1.3: Samarbejdsprojekter med tredjelande (varighed op til 24 måneder)

Den fjerde kategori har til formål at støtte kultursamarbejdsprojekter, der tager sigte på kulturudvekslinger mellem de lande, der deltager i programmet, og tredjelande, der har indgået associerings- eller samarbejdsaftaler med EU, forudsat at disse aftaler omfatter bestemmelser om kultursamarbejde. Hvert år udvælges et eller flere tredjelande til det pågældende år. Landet/landene meddeles hvert år på Forvaltningsorganets websted i god tid inden ansøgningsfristen.

Aktionen skal skabe et samarbejde med en konkret international dimension. Samarbejdsprojekterne omfatter mindst tre kulturelle aktører fra mindst tre støtteberettigede lande og kultursamarbejde med mindst en organisation fra det udvalgte tredjeland og/eller omfatter kulturelle aktiviteter, der gennemføres i det udvalgte tredjeland. De disponible midler udgør mellem 50 000 EUR og højst 200 000 EUR, men EU-støtten kan højst udgøre 50 % af de samlede støtteberettigede omkostninger.

| 2) | Støtte til organisationer, der er aktive på europæisk plan på kulturområdet (aktionsdel 2)
  Kulturorganisationer, der arbejder eller ønsker at arbejde på europæisk plan på kulturområdet, kan modtage støtte til deres driftsomkostninger. Denne aktionsdel tager sigte på organisationer, der fremmer en følelse af fælles kulturelle erfaringer med en reel europæisk dimension.
  Det tilskud, der tildeles under denne aktionsdel, er i form af støtte til driftsomkostningerne i forbindelse med de tilskudsmodtagende organisationers løbende aktiviteter. Dette adskiller sig markant fra alle andre tilskud, der tildeles under programmets øvrige aktionsdele.
  Fire kategorier af organisationer er støtteberettigede under denne aktionsdel:






  a) | ambassadører |
| --- | --- | --- |

2)

Støtte til organisationer, der er aktive på europæisk plan på kulturområdet (aktionsdel 2)

Kulturorganisationer, der arbejder eller ønsker at arbejde på europæisk plan på kulturområdet, kan modtage støtte til deres driftsomkostninger. Denne aktionsdel tager sigte på organisationer, der fremmer en følelse af fælles kulturelle erfaringer med en reel europæisk dimension.

Det tilskud, der tildeles under denne aktionsdel, er i form af støtte til driftsomkostningerne i forbindelse med de tilskudsmodtagende organisationers løbende aktiviteter. Dette adskiller sig markant fra alle andre tilskud, der tildeles under programmets øvrige aktionsdele.

Fire kategorier af organisationer er støtteberettigede under denne aktionsdel:

a)

ambassadører

| b) | støttenetværk |
| --- | --- |

b)

støttenetværk

| c) | festivaler |
| --- | --- |

c)

festivaler

| d) | politikstøttestrukturer til kulturdagsordenen, yderligere opdelt i to underkategorier:






  i) | strukturerede dialogplatforme |
| --- | --- | --- |

d)

politikstøttestrukturer til kulturdagsordenen, yderligere opdelt i to underkategorier:

i)

strukturerede dialogplatforme

| ii) | politikanalysegrupperinger. |
| --- | --- |

ii)

politikanalysegrupperinger.

Der er maksimumstilskud til rådighed, afhængigt af den kategori, der ansøges om, men EU-støtten kan højst udgøre 80 % af de samlede støtteberettigede omkostninger.

III.   Støtteberettigede aktioner og ansøgere

Kulturprogrammet støtter projekter, organisationer, PR-aktiviteter og forskning inden for alle grene af kultur, undtagen den audiovisuelle sektor, hvor der findes et særskilt program kaldet MEDIA (3). Kulturelle aktører, herunder kulturvirksomheder, kan deltage i kulturprogrammet, så længe de optræder i kulturelt nonprofit-øjemed.

For at være støtteberettiget skal ansøgere:

| — | være en offentlig (4) eller privat organisation, som er en juridisk person, hvis hovedaktivitet ligger inden for det kulturelle område (kulturelle og kreative sektorer), og |
| --- | --- |

—

være en offentlig (4) eller privat organisation, som er en juridisk person, hvis hovedaktivitet ligger inden for det kulturelle område (kulturelle og kreative sektorer), og

| — | have juridisk hjemsted i et af de støtteberettigede lande. |
| --- | --- |

—

have juridisk hjemsted i et af de støtteberettigede lande.

Fysiske personer kan ikke ansøge om støtte under dette program.

IV.   Støtteberettigede lande

Følgende lande er støtteberettigede under dette program:

| — | EU-medlemsstater (5) |
| --- | --- |

—

EU-medlemsstater (5)

| — | EØS-lande (6) (Island, Liechtenstein, Norge) |
| --- | --- |

—

EØS-lande (6) (Island, Liechtenstein, Norge)

| — | kandidatlande (Kroatien, Tyrkiet og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien) samt Serbien. |
| --- | --- |

—

kandidatlande (Kroatien, Tyrkiet og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien) samt Serbien.

Landene i det vestlige Balkan (Albanien, Bosnien-Hercegovina og Montenegro) kunne blive støtteberettigede i fremtiden, med forbehold af, at der oprettes et aftalememorandum om betingelserne for hvert enkelt af disse landes deltagelse i programmet (7).

V.   Tildelingskriterier

| 1) | det omfang, hvori projektet kan skabe reel europæisk merværdi (0-5 point i alt) |
| --- | --- |

1)

det omfang, hvori projektet kan skabe reel europæisk merværdi (0-5 point i alt)

| 2) | aktiviteternes relevans for de specifikke mål, der er fastsat i programmet (0-5 point i alt) |
| --- | --- |

2)

aktiviteternes relevans for de specifikke mål, der er fastsat i programmet (0-5 point i alt)

| 3) | det omfang, hvori de foreslåede aktiviteter er udformet og kan gennemføres på en vellykket måde med et højt kvalitetsniveau (0-5 point i alt) |
| --- | --- |

3)

det omfang, hvori de foreslåede aktiviteter er udformet og kan gennemføres på en vellykket måde med et højt kvalitetsniveau (0-5 point i alt)

| 4) | kvaliteten af partnerskabet (kun med hensyn til aktionsdel 1.1, 1.2.1 og 1.3) (0-5 point i alt) |
| --- | --- |

4)

kvaliteten af partnerskabet (kun med hensyn til aktionsdel 1.1, 1.2.1 og 1.3) (0-5 point i alt)

| 5) | det omfang, hvori aktiviteterne kan give udbytte, der opfylder programmets mål (0-5 point i alt) |
| --- | --- |

5)

det omfang, hvori aktiviteterne kan give udbytte, der opfylder programmets mål (0-5 point i alt)

| 6) | det omfang, hvori der på en formålstjenlig måde gives information om og gøres PR for resultaterne af de foreslåede aktiviteter (0-5 point i alt) |
| --- | --- |

6)

det omfang, hvori der på en formålstjenlig måde gives information om og gøres PR for resultaterne af de foreslåede aktiviteter (0-5 point i alt)

| 7) | de langsigtede resultater — bæredygtighed (ikke med hensyn til aktionsdel 1.2.2) (0-5 point i alt) |
| --- | --- |

7)

de langsigtede resultater — bæredygtighed (ikke med hensyn til aktionsdel 1.2.2) (0-5 point i alt)

| 8) | den internationale samarbejdsdimension (kun med hensyn til aktionsdel 1.3: kultursamarbejdsprojekter med tredjelande) (0-5 point i alt). |
| --- | --- |

8)

den internationale samarbejdsdimension (kun med hensyn til aktionsdel 1.3: kultursamarbejdsprojekter med tredjelande) (0-5 point i alt).

VI.   Budget

Programmet har et samlet budget på 400 mio. EUR (8) i perioden 2007-2013. De samlede årlige bevillinger, herunder til aktioner, som ikke indgår i programvejledningen, kan variere fra ca. 43 mio. EUR til ca. 58 mio. EUR, afhængigt af året.

På forslag fra Kommissionen godkendes fordelingen af det årlige budget pr. aktionsdel (i overensstemmelse med nedenstående cirkatal) af programudvalget.

Planlagt budget for 2009 for følgende aktionsdele

| Aktionsdel 1.1 | Flerårige samarbejdsprojekter | 18 200 000 EUR |
| --- | --- | --- |
| Aktionsdel 1.2.1 | Samarbejdsprojekter | 17 049 440 EUR |
| Aktionsdel 1.2.2 | Litterære oversættelsesprojekter | 2 000 000 EUR |
| Aktionsdel 1.3 | Samarbejdsprojekter med tredjelande | 1 024 000 EUR |
| Aktionsdel 2 | Støtte til organisationer, der er aktive på europæisk plan på kulturområdet | 7 100 000 EUR |

Aktionsdel 1.1

Flerårige samarbejdsprojekter

18 200 000 EUR

Aktionsdel 1.2.1

Samarbejdsprojekter

17 049 440 EUR

Aktionsdel 1.2.2

Litterære oversættelsesprojekter

2 000 000 EUR

Aktionsdel 1.3

Samarbejdsprojekter med tredjelande

1 024 000 EUR

Aktionsdel 2

Støtte til organisationer, der er aktive på europæisk plan på kulturområdet

7 100 000 EUR

VII.   Ansøgningsfrister

| Aktionsdel | Ansøgningsfrist |
| --- | --- |
| Aktionsdel 1 | Støtte til kulturprojekter | |
| Aktionsdel 1.1 | Flerårige samarbejdsprojekter | 1. oktober 2008 |
| Aktionsdel 1.2.1 | Samarbejdsprojekter | 1. oktober 2008 |
| Aktionsdel 1.2.2 | Litterære oversættelsesprojekter | 1. februar 2009 |
| Aktionsdel 1.3 | Kultursamarbejdsprojekter med tredjelande | 1. maj 2009 |
| Aktionsdel 2 | Støtte til organisationer, der er aktive på europæisk plan på kulturområdet | 1. november 2008 |

Aktionsdel

Ansøgningsfrist

Aktionsdel 1

Støtte til kulturprojekter

Aktionsdel 1.1

Flerårige samarbejdsprojekter

1. oktober 2008

Aktionsdel 1.2.1

Samarbejdsprojekter

1. oktober 2008

Aktionsdel 1.2.2

Litterære oversættelsesprojekter

1. februar 2009

Aktionsdel 1.3

Kultursamarbejdsprojekter med tredjelande

1. maj 2009

Aktionsdel 2

Støtte til organisationer, der er aktive på europæisk plan på kulturområdet

1. november 2008

Hvis ansøgningsfristen falder i en weekend eller på en helligdag i ansøgerens land, vil der ikke blive indrømmet en forlængelse, og ansøgerne skal tage højde for dette, når de planlægger at indgive ansøgning.

Ansøgningsfristerne for de følgende år under kulturprogrammet vil være de samme kalenderdatoer, der er anført i programvejledningen.

VIII.   Yderligere oplysninger

De nærmere ansøgningsbetingelser findes i programvejledningen for kulturprogrammet på følgende websteder:

| | Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur
  http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm |
| --- | --- |

Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur

http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm

| | Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur
  http://eacea.ec.europa.eu/culture/index_en.htm |
| --- | --- |

Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur

http://eacea.ec.europa.eu/culture/index_en.htm

---

(1)  EUT L 372 af 27.12.2006.

(2)  Se punkt IV.

(3)  http://eacea.eu.europa.eu/media/index_en.htm

(4)  En offentlig organisation betragtes som en organisation, hvis omkostninger helt eller delvist pr. definition finansieres over det offentlige budget enten via de centrale, regionale eller lokale myndigheder. Disse omkostninger finansieres ved offentlige midler, der i henhold til loven tilvejebringes gennem skatter, bøder eller gebyrer, uden forudgående ansøgningsproces, der kunne bevirke, at de ikke fik tildelt midler. Organisationer, der er afhængige af statslig støtte og modtager tilskud år efter år, men som i det mindste i teorien kan komme i en situation, hvor de ikke modtager støtte et år, betragtes som private organisationer.

(5)  De 27 EU-medlemsstater: Østrig, Belgien, Bulgarien, Cypern, Danmark, Den Tjekkiske Republik, Estland, Finland, Frankrig, Tyskland, Grækenland, Ungarn, Irland, Italien, Letland, Litauen, Luxembourg, Malta, Nederlandene, Polen, Portugal, Rumænien, Slovakiet, Slovenien, Spanien, Sverige, Det Forenede Kongerige.

(6)  Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.

(7)  Yderligere oplysninger om udviklingen vedrørende disse tredjelande vil blive meddelt på Forvaltningsorganets websted: http://eacea.ec.europa.eu

(8)  Støtteberettigede tredjelande bidrager også til programmets budget.

---

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

| 7.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 141/32 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 141/32

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.5208 — Bilfinger Berger/M+W Zander FM)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 141/14)

1.

Den 28. maj 2008 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Bilfinger Berger AG (»Bilfinger Berger«, Tyskland) gennem sit datterselskab Bilfinger Berger Facility Services GmbH gennem opkøb af aktier erhverver kontrol over hele M+W Zander D.I.B. Facility Management GmbH (»M+W Zander FM«, Tyskland), jf. Rådets forordnings artikel 3, stk. 1, litra b).

2.

| — | Bilfinger Berger: Anlægsvirksomhed, opførelse af anlæg, også underjordiske, både i Tyskland og i udlandet, private udnyttelsesmodeller og tjenester (navnlig til industrien, kraftværker og ejendomssektoren, såsom anlægsforvaltning) |
| --- | --- |

—

Bilfinger Berger: Anlægsvirksomhed, opførelse af anlæg, også underjordiske, både i Tyskland og i udlandet, private udnyttelsesmodeller og tjenester (navnlig til industrien, kraftværker og ejendomssektoren, såsom anlægsforvaltning)

| — | M+W Zander FM: Anlægsforvaltningsydelser. |
| --- | --- |

—

M+W Zander FM: Anlægsforvaltningsydelser.

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5208 — Bilfinger Berger/M+W Zander FM sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller pr. brev til følgende adresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

1

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005, s. 32.

2

---

ØVRIGE RETSAKTER

Kommissionen

| 7.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 141/33 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 141/33

---

Meddelelse — Geografiske betegnelser fra Republikken Korea

(2008/C 141/15)

Som led i de igangværende forhandlinger om indgåelse af en frihandelsaftale med Republikken Korea føres der drøftelser om beskyttelse i EU af de betegnelser, der er anført nedenfor og registreret i Republikken Korea efter »Agricultural Products Quality Control Act« som geografiske betegnelser. For så vidt som produkter omfattet af Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (1) er berørt, er beskyttelse i form af optagelse i det register, der er omhandlet i forordningens artikel 7, under overvejelse.

Kommissionen opfordrer medlemsstater, tredjelande og fysiske eller juridiske personer med retmæssige interesser, der er etableret eller bosiddende i en medlemsstat eller et tredjeland, til at gøre indsigelse mod en sådan beskyttelse ved at indgive en behørigt begrundet erklæring.

Indsigelser skal være Europa-Kommissionen i hænde senest to måneder efter datoen for offentliggørelse af denne meddelelse.

Indsigelser tages kun i betragtning, hvis de modtages, inden nævnte frist udløber, og hvis de viser, at beskyttelse af den foreslåede betegnelse:

| 1) | For produkter omfattet af forordning (EF) nr. 510/2006:






  a) | kolliderer med navnet på en planteart eller en dyrerace og derfor vil kunne vildlede forbrugerne med hensyn til produktets virkelige oprindelse (artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006) |
| --- | --- | --- |

1)

For produkter omfattet af forordning (EF) nr. 510/2006:

a)

kolliderer med navnet på en planteart eller en dyrerace og derfor vil kunne vildlede forbrugerne med hensyn til produktets virkelige oprindelse (artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006)

| b) | er enslydende eller delvis enslydende med en betegnelse, der allerede er registreret i henhold til forordning (EF) nr. 510/2006 og udløser de situationer, som er beskrevet i artikel 3, stk. 3 |
| --- | --- |

b)

er enslydende eller delvis enslydende med en betegnelse, der allerede er registreret i henhold til forordning (EF) nr. 510/2006 og udløser de situationer, som er beskrevet i artikel 3, stk. 3

| c) | hvis registreringen som følge af et varemærkes anseelse og omdømme og varigheden af dets anvendelse vil kunne vildlede forbrugerne med hensyn til produktets virkelige oprindelse (artikel 3, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006) |
| --- | --- |

c)

hvis registreringen som følge af et varemærkes anseelse og omdømme og varigheden af dets anvendelse vil kunne vildlede forbrugerne med hensyn til produktets virkelige oprindelse (artikel 3, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006)

| d) | vil skade en enslydende eller delvis enslydende betegnelse eller et varemærke eller produkter, som lovligt har været markedsført i mindst de seneste fem år forud for datoen for offentliggørelse af denne meddelelse (artikel 7, stk. 3, litra c), i forordning (EF) nr. 510/2006) |
| --- | --- |

d)

vil skade en enslydende eller delvis enslydende betegnelse eller et varemærke eller produkter, som lovligt har været markedsført i mindst de seneste fem år forud for datoen for offentliggørelse af denne meddelelse (artikel 7, stk. 3, litra c), i forordning (EF) nr. 510/2006)

| e) | eller hvis de kan fremlægge oplysninger, ud fra hvilke det kan konkluderes, at den betegnelse, der foreslås beskyttet, er blevet en artsbetegnelse, jf. artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 510/2006. |
| --- | --- |

e)

eller hvis de kan fremlægge oplysninger, ud fra hvilke det kan konkluderes, at den betegnelse, der foreslås beskyttet, er blevet en artsbetegnelse, jf. artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 510/2006.

| 2) | For produkter, der er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 110/2008 af 15. januar 2008 om definition, betegnelse, præsentation og mærkning af samt beskyttelse af geografiske betegnelser for spiritus og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1576/89 (2):






  a) | betegnelsen skal enslydende eller delvis enslydende med en betegnelse, der allerede er registreret i henhold til forordning (EF) nr. 110/2008, og den skal kunne udløse de situationer, der er beskrevet i artikel 19 i forordning (EF) nr. 110/2008 |
| --- | --- | --- |

2)

For produkter, der er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 110/2008 af 15. januar 2008 om definition, betegnelse, præsentation og mærkning af samt beskyttelse af geografiske betegnelser for spiritus og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1576/89 (2):

a)

betegnelsen skal enslydende eller delvis enslydende med en betegnelse, der allerede er registreret i henhold til forordning (EF) nr. 110/2008, og den skal kunne udløse de situationer, der er beskrevet i artikel 19 i forordning (EF) nr. 110/2008

| b) | betegnelsen vil som følge af et varemærkes anseelse og omdømme og varigheden af dets anvendelse i EF kunne vildlede forbrugerne med hensyn til produktets virkelige oprindelse (artikel 23, stk. 3, i forordning (EF) nr. 110/2008) |
| --- | --- |

b)

betegnelsen vil som følge af et varemærkes anseelse og omdømme og varigheden af dets anvendelse i EF kunne vildlede forbrugerne med hensyn til produktets virkelige oprindelse (artikel 23, stk. 3, i forordning (EF) nr. 110/2008)

| c) | eller hvis de kan fremlægge oplysninger, ud fra hvilke det kan konkluderes, at den betegnelse, der foreslås beskyttet, er blevet en artsbetegnelse, jf. artikel 15, stk. 3, i forordning (EF) nr. 110/2008. |
| --- | --- |

c)

eller hvis de kan fremlægge oplysninger, ud fra hvilke det kan konkluderes, at den betegnelse, der foreslås beskyttet, er blevet en artsbetegnelse, jf. artikel 15, stk. 3, i forordning (EF) nr. 110/2008.

Ovennævnte kriterier vil blive vurderet i forhold til EF's område, som i forbindelse med intellektuelle ejendomsrettigheder kun refererer til det eller de områder, hvor de pågældende rettigheder er beskyttet.

Indsigelser bør sendes til følgende e-mailadresse: AGRI-A2@ec.europa.eu

Denne meddelelse er ikke til hinder for, at der ansøges om registrering af navne fra Republikken Korea efter artikel 5, stk. 9, i forordning (EF) nr. 510/2006 eller artikel 17, stk. 3, i forordning (EF) nr. 110/2008.

Geografiske betegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (3)

Note: L = landbrugsprodukt, F = forarbejdet produkt, V = vin, S = spiritus, H = husdyrprodukt, F = skovbrugsprodukt.

1.   Landbrugs- og husdyrprodukter

| Nr. (4) | Produkt (5) | Registreret navn (6) | Note (7) | Svarer muligvis til varemærkeklasse (8) | Bemærkning (9) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Green Tea | Boseong Green Tea | F | 30 | |
| 2 | Green Tea | Hadong Green Tea | F | 30 | |
| 3 | Wine | Gochang Black Raspberry Wine | V | 33 | »Frugtvin« omfattet af forordning (EF) nr. 510/2006 |
| 4 | Garlic | Seosan Garlic | L | 31 | |
| 5 | Red Pepper Powder | Yeongyang Red Pepper Powder | F | 30 | |
| 6 | Garlic | Uiseong Garlic | L | 31 | |
| 7 | Red Pepper | Goesan Red Pepper Dried | L | 30 | |
| 8 | Kochujang | Sunchang Traditional Kochujang | F | 30 | Chilipeberpasta |
| 9 | Red Pepper Powder | Goesan Red Pepper Powder | F | 30 | |
| 10 | Melon | Seongju Chamoe | L | 31 | |
| 11 | Cabbage | Haenam Winter Baechu | L | 31 | |
| 12 | Rice | Icheon Rice | L | 30 | |
| 13 | Rice | Chorwon Rice | L | 30 | |
| 14 | Citron | Goheung Yuja | L | 31 | |
| 15 | Waxy Corn | Hongcheon Waxy Corn | L | 31 | |
| 16 | Mugwort | Ganghwa Mugwort | L | 31 | |
| 17 | Beef | Hoengseong Hanwoo Beef | L | 29 | |
| 18 | Pork | Jeju Pork | L | 29 | |
| 19 | Red Ginseng | Korean Red Ginseng | F | 31 | |
| 20 | White Ginseng | Korean White Ginseng | F | 31 | |
| 21 | Taekuk Ginseng | Korean Taekuk Ginseng | F | 31 | |
| 23 | Apple | Chungju Apple | L | 31 | |
| 24 | Apple | Miryang Eoreumglol Apple | L | 31 | |
| 26 | Spirits | Jindo Hongju | S | 33 | |
| 27 | Milk Vetch | Jeongseon Hwanggi | L | 29 | |
| 28 | Garlic | Namhae Garlic | L | 31 | |
| 29 | Garlic | Danyang Garlic | L | 31 | |
| 30 | Onion | Changnyeong Onion | L | 31 | |
| 31 | Onion | Muan Onion | L | 31 | |
| 32 | Rice | Yeoju Rice | L | 30 | |
| 33 | White Lotus Tea | Muan White Lotus Tea | F | 30 | |
| 34 | Apple | Cheongsong Apple | L | 31 | |
| 35 | Black Raspberry | Gochang BlackRaspberry | L | 31 | |
| 36 | Apricot | Gwangyang Maesil | L | 31 | |
| 37 | Waxy Corn | Jeongseon Waxy Corn | L | 31 | |
| 38 | Angelica Gigas Nakai | Chinbu Dangui | L | 31 | Plante |
| 39 | Fresh Ginseng | Korean Fresh Ginseng | L | 31 | |
| 40 | Red Pepper | Cheongyang Hot Pepper | L | 31 | |
| 41 | Red Pepper Powder | Cheongyang Powdered Hot Pepper | F | 31 | |
| 42 | Sweet Potato | Haenam Sweet Potato | L | 31 | |
| 43 | Fig | Yeongam Fig | L | 31 | |
| 44 | Sweet Potato | Yeoju Sweet potato | L | 31 | |

Nr. (4)

Produkt (5)

Registreret navn (6)

Note (7)

Svarer muligvis til varemærkeklasse (8)

Bemærkning (9)

1

Green Tea

Boseong Green Tea

Image 1

F

30

2

Green Tea

Hadong Green Tea

Image 2

F

30

3

Wine

Gochang Black Raspberry Wine

Image 3

V

33

»Frugtvin« omfattet af forordning (EF) nr. 510/2006

4

Garlic

Seosan Garlic

Image 4

L

31

5

Red Pepper Powder

Yeongyang Red Pepper Powder

Image 5

F

30

6

Garlic

Uiseong Garlic

Image 6

L

31

7

Red Pepper

Goesan Red Pepper Dried

Image 7

L

30

8

Kochujang

Sunchang Traditional Kochujang

Image 8

F

30

Chilipeberpasta

9

Red Pepper Powder

Goesan Red Pepper Powder

Image 9

F

30

10

Melon

Seongju Chamoe

Image 10

L

31

11

Cabbage

Haenam Winter Baechu

Image 11

L

31

12

Rice

Icheon Rice

Image 12

L

30

13

Rice

Chorwon Rice

Image 13

L

30

14

Citron

Goheung Yuja

Image 14

L

31

15

Waxy Corn

Hongcheon Waxy Corn

Image 15

L

31

16

Mugwort

Ganghwa Mugwort

Image 16

L

31

17

Beef

Hoengseong Hanwoo Beef

Image 17

L

29

18

Pork

Jeju Pork

Image 18

L

29

19

Red Ginseng

Korean Red Ginseng

Image 19

F

31

20

White Ginseng

Korean White Ginseng

Image 20

F

31

21

Taekuk Ginseng

Korean Taekuk Ginseng

Image 21

F

31

23

Apple

Chungju Apple

Image 22

L

31

24

Apple

Miryang Eoreumglol Apple

Image 23

L

31

26

Spirits

Jindo Hongju

Image 24

S

33

27

Milk Vetch

Jeongseon Hwanggi

Image 25

L

29

28

Garlic

Namhae Garlic

Image 26

L

31

29

Garlic

Danyang Garlic

Image 27

L

31

30

Onion

Changnyeong Onion

Image 28

L

31

31

Onion

Muan Onion

Image 29

L

31

32

Rice

Yeoju Rice

Image 30

L

30

33

White Lotus Tea

Muan White Lotus Tea

Image 31

F

30

34

Apple

Cheongsong Apple

Image 32

L

31

35

Black Raspberry

Gochang BlackRaspberry

Image 33

L

31

36

Apricot

Gwangyang Maesil

Image 34

L

31

37

Waxy Corn

Jeongseon Waxy Corn

Image 35

L

31

38

Angelica Gigas Nakai

Chinbu Dangui

Image 36

L

31

Plante

39

Fresh Ginseng

Korean Fresh Ginseng

Image 37

L

31

40

Red Pepper

Cheongyang Hot Pepper

Image 38

L

31

41

Red Pepper Powder

Cheongyang Powdered Hot Pepper

Image 39

F

31

42

Sweet Potato

Haenam Sweet Potato

Image 40

L

31

43

Fig

Yeongam Fig

Image 41

L

31

44

Sweet Potato

Yeoju Sweet potato

Image 42

L

31

2.   Skovbrugsprodukter

| Nr. (10) | Produkt (11) | Registreret navn (12) | Note (13) | Svarer muligvis til varemærkeklasse (14) | Bemærkning (15) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Pine-mushroom | Yangyang Pine-mushroom | S | 31 | |
| 2 | Oak-mushroom | Jangheung Oak-mushroom | S | 31 | |
| 3 | Persimmon Dried | Sancheong Persimmon Dried | S | 29 | |
| 4 | Chestnut | Jeongan Chestnut | S | 31 | |
| 5 | Wild Vegetable | Ulleungdo Samnamul | S | 31 | |
| 6 | Golden rod | Ulleungdo Miyeokchwi | S | 31 | |
| 7 | Fern | Ulleungdo Chamgobi | S | 31 | |
| 8 | Wild Vegetable | Ulleungdo Bujigaengi | S | 31 | |
| 9 | Jujube(Date) | Gyeongsan Jujube | S | 31 | |
| 10 | Pine-mushroom | Bonghwa Pine-mushroom | S | 31 | |
| 11 | Gugija | Cheongyang Gugija | S | 31 | Fritvoksende bjergplante |
| 12 | Persimmon Dried | Sangju Persimmon Dried | S | 29 | |
| 13 | Fern | Namhae ChangSun Fern | S | 31 | |
| 14 | Pine-mushroom | Yeongdeok Pine-mushroom | S | 31 | |

Nr. (10)

Produkt (11)

Registreret navn (12)

Note (13)

Svarer muligvis til varemærkeklasse (14)

Bemærkning (15)

1

Pine-mushroom

Yangyang Pine-mushroom

Image 43

S

31

2

Oak-mushroom

Jangheung Oak-mushroom

Image 44

S

31

3

Persimmon Dried

Sancheong Persimmon Dried

Image 45

S

29

4

Chestnut

Jeongan Chestnut

Image 46

S

31

5

Wild Vegetable

Ulleungdo Samnamul

Image 47

S

31

6

Golden rod

Ulleungdo Miyeokchwi

Image 48

S

31

7

Fern

Ulleungdo Chamgobi

Image 49

S

31

8

Wild Vegetable

Ulleungdo Bujigaengi

Image 50

S

31

9

Jujube(Date)

Gyeongsan Jujube

Image 51

S

31

10

Pine-mushroom

Bonghwa Pine-mushroom

Image 52

S

31

11

Gugija

Cheongyang Gugija

Image 53

S

31

Fritvoksende bjergplante

12

Persimmon Dried

Sangju Persimmon Dried

Image 54

S

29

13

Fern

Namhae ChangSun Fern

Image 55

S

31

14

Pine-mushroom

Yeongdeok Pine-mushroom

Image 56

S

31

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

(2)  EUT L 39 af 13.2.2008, s. 16.

(3)  Liste meddelt af myndighederne i Republikken Korea som led i de igangværende forhandlinger om indgåelse af en frihandelsaftale. Uddrag af Koreas register over geografiske betegnelser i henhold til Agricultural Products Quality Control Act nr. 7675 af 4. august 2005.

(4)  Kolonne »Nr.« som meddelt af myndighederne i Republikken Korea.

(5)  Kolonne »Produkt« som meddelt af myndighederne i Republikken Korea.

(6)  Kolonne »Registreret navn« som meddelt af myndighederne i Republikken Korea.

(7)  Kolonne »Note« som meddelt af myndighederne i Republikken Korea.

(8)  Kolonne »Svarer muligvis til varemærke-klasse« er ikke meddelt af myndighederne i Republikken Korea. Kun til information. Baseret på den internationale klassifikation af varer og tjenesteydelser (Nice-klassifikation).

(9)  Kolonne »Bemærkning« er ikke meddelt af myndighederne i Republikken Korea. Kun til information.

(10)  Kolonne »Nr.« som meddelt af myndighederne i Republikken Korea.

(11)  Kolonne »Produkt« som meddelt af myndighederne i Republikken Korea.

(12)  Kolonne »Registreret navn« som meddelt af myndighederne i Republikken Korea.

(13)  Kolonne »Note« som meddelt af myndighederne i Republikken Korea.

(14)  Kolonne »Svarer muligvis til varemærke-klasse« er ikke meddelt af myndighederne i Republikken Korea. Kun til information. Baseret på den internationale klassifikation af varer og tjenesteydelser (Nice-klassifikation).

(15)  Kolonne »Bemærkning« er ikke meddelt af myndighederne i Republikken Korea. Kun til information.

---