# Az Európai Unió C 153/2008

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 153 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 51. évfolyam2008. június 18. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 153

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

51. évfolyam2008. június 18.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Számvevőszék |
| 2008/C 153/01 | 3/2008. sz. különjelentés – Az Európai Unió Szolidaritási Alapja: mennyire gyors, hatékony és rugalmas? A Bizottság válaszaival együtt | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Számvevőszék

2008/C 153/01

3/2008. sz. különjelentés – Az Európai Unió Szolidaritási Alapja: mennyire gyors, hatékony és rugalmas? A Bizottság válaszaival együtt

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Számvevőszék

| 18.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 153/1

---

3/2008. sz. KÜLÖNJELENTÉS

Az Európai Unió Szolidaritási Alapja: mennyire gyors, hatékony és rugalmas? A Bizottság válaszaival együtt

(az EK-Szerződés 248. cikke (4) bekezdése második albekezdése alapján)

(2008/C 153/01)

Image

TARTALOMJEGYZÉK

| I–VI | ÖSSZEFOGLALÓ |
| --- | --- |

I–VI

| 1–5 | BEVEZETÉS |
| --- | --- |

1–5

| 6–8 | AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS MEGKÖZELÍTÉSE |
| --- | --- |

6–8

| 9–41 | ÉSZREVÉTELEK |
| --- | --- |

9–41

| 9–26 | Gyorsaság |
| --- | --- |

9–26

| 9–19 | Mennyi idő telt el a katasztrófa, illetve a támogatás kifizetése között? |
| --- | --- |

9–19

| 20–22 | Milyen tényezőkkel magyarázható az Alapból való támogatás megszerzéséhez szükséges idő szórása? |
| --- | --- |

20–22

| 23–26 | A ténylegesen igénybe vett idő alapján tekinthető-e úgy, hogy az Alap gyors választ adott a kérelmezőknek? |
| --- | --- |

23–26

| 27–31 | Hatékonyság |
| --- | --- |

27–31

| 32–40 | Rugalmasság |
| --- | --- |

32–40

| 34–38 | Hogyan kezeli az Alap a regionális katasztrófákat? |
| --- | --- |

34–38

| 39–40 | Eshet-e csorba a regionális katasztrófák esetében adott támogatások kezelésének méltányosságán a támogatás kiszámításának elve miatt? |
| --- | --- |

39–40

| 41 | Elégedettek-e a kérelmezők az Alappal? |
| --- | --- |

41

| 42–47 | KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK |
| --- | --- |

42–47

Melléklet – Az EU Szolidaritási Alapjához intézett kérelmek 2002 óta

A Bizottság válaszai

ÖSSZEFOGLALÓ

| I. | Az Európai Unió Szolidaritási Alapját (EUSZA) a Németországban, Ausztriában, a Cseh Köztársaságban és Franciaországban bekövetkezett súlyos árvizekre reagálva, 2002-ben hozták létre. Az Alap létrehozásával az Unió a természeti katasztrófák által sújtott tagállamok iránti szolidaritását szándékozta kimutatni. Az Alap 2006 végéig 23 katasztrófa kapcsán több mint 1 milliárd EUR összegű támogatást nyújtott. |
| --- | --- |

I.

Az Európai Unió Szolidaritási Alapját (EUSZA) a Németországban, Ausztriában, a Cseh Köztársaságban és Franciaországban bekövetkezett súlyos árvizekre reagálva, 2002-ben hozták létre. Az Alap létrehozásával az Unió a természeti katasztrófák által sújtott tagállamok iránti szolidaritását szándékozta kimutatni. Az Alap 2006 végéig 23 katasztrófa kapcsán több mint 1 milliárd EUR összegű támogatást nyújtott.

| II. | A Tanács igénye az volt, hogy az EUSZA gyorsan, hatékonyan és rugalmasan nyújtson támogatást. Ez a jelentés azt vizsgálja, hogy az Alap elérte-e ezeket a célokat, és hogy a kedvezményezett államok elégedettek voltak-e az Alappal. |
| --- | --- |

II.

A Tanács igénye az volt, hogy az EUSZA gyorsan, hatékonyan és rugalmasan nyújtson támogatást. Ez a jelentés azt vizsgálja, hogy az Alap elérte-e ezeket a célokat, és hogy a kedvezményezett államok elégedettek voltak-e az Alappal.

| III. | A Számvevőszék a 2006 végéig az Alaphoz beküldött összes kérelmet áttekintette, és azt állapította meg, hogy az Alap reagálása nem volt gyors. Ezt a Számvevőszék által végzett felmérés is alátámasztja. A katasztrófák bekövetkezése, illetve a kifizetések között rendszerint körülbelül egy év telt el. |
| --- | --- |

III.

A Számvevőszék a 2006 végéig az Alaphoz beküldött összes kérelmet áttekintette, és azt állapította meg, hogy az Alap reagálása nem volt gyors. Ezt a Számvevőszék által végzett felmérés is alátámasztja. A katasztrófák bekövetkezése, illetve a kifizetések között rendszerint körülbelül egy év telt el.

| IV. | Mivel az Alap Bizottság általi kezelésének közvetlen költségei alacsonyak, a Számvevőszék megállapítja, hogy az Alap hatékonyan működik. Ami a rugalmasságot illeti, a Számvevőszék nem tárt fel olyan esetet, amelyben az Alap a támogatási kérelmek kezelését illetően rugalmatlannak bizonyult volna. |
| --- | --- |

IV.

Mivel az Alap Bizottság általi kezelésének közvetlen költségei alacsonyak, a Számvevőszék megállapítja, hogy az Alap hatékonyan működik. Ami a rugalmasságot illeti, a Számvevőszék nem tárt fel olyan esetet, amelyben az Alap a támogatási kérelmek kezelését illetően rugalmatlannak bizonyult volna.

| V. | Bár az Alapból származó támogatás megszerzése hosszadalmas eljárásnak bizonyult, a segélyben részesült államok meg voltak elégedve az Alappal. A támogatott államokat illetően tehát elmondható, hogy az Alap teljesítette alapvető célkitűzését, és katasztrófa idején szolidaritást tanúsított a tagállamokkal. |
| --- | --- |

V.

Bár az Alapból származó támogatás megszerzése hosszadalmas eljárásnak bizonyult, a segélyben részesült államok meg voltak elégedve az Alappal. A támogatott államokat illetően tehát elmondható, hogy az Alap teljesítette alapvető célkitűzését, és katasztrófa idején szolidaritást tanúsított a tagállamokkal.

| VI. | A Számvevőszék azt javasolja, hogy a Bizottság lássa el részletes útmutatással a kérelmezőket, a kérelemfeldolgozási késedelmeket elkerülendő pedig segítse tanácsokkal az információk gyors továbbítását. |
| --- | --- |

VI.

A Számvevőszék azt javasolja, hogy a Bizottság lássa el részletes útmutatással a kérelmezőket, a kérelemfeldolgozási késedelmeket elkerülendő pedig segítse tanácsokkal az információk gyors továbbítását.

BEVEZETÉS

| 1. | 2002 nyarán súlyos árvizek sújtották Németországot, Ausztriát, a Cseh Köztársaságot és Franciaországot. Az árvizek pusztító ereje miatt az érintett térségekben a gazdaság egy időre le is állt. Az Európai Közösség gyorsan reagált, és 2002 novemberében létrehozta az Európai Unió Szolidaritási Alapját (a továbbiakban: az Alap) (1). |
| --- | --- |

1.

2002 nyarán súlyos árvizek sújtották Németországot, Ausztriát, a Cseh Köztársaságot és Franciaországot. Az árvizek pusztító ereje miatt az érintett térségekben a gazdaság egy időre le is állt. Az Európai Közösség gyorsan reagált, és 2002 novemberében létrehozta az Európai Unió Szolidaritási Alapját (a továbbiakban: az Alap) (1).

| 2. | Az Alappal azt kívánták lehetővé tenni a Közösség számára, hogy gyors, hatékony és rugalmas pénzügyi támogatást nyújthasson a természeti katasztrófák okozta szükséghelyzetekben. Az Alap rendeltetése nem a katasztrófával összefüggő valamennyi költség azonnali kifizetése, hanem főként a létfontosságú szolgáltatások helyreállításával és az átmeneti szállás biztosításával kapcsolatos költségek egy részének megtérítése. Célja alapvetően az, hogy szolidaritást tanúsítson a természeti katasztrófák sújtotta államokkal szemben. Az évi egymilliárd EUR összegű költségvetéssel gazdálkodó Alap a következő esetekben avatkozik be (2):






  a) | ha egy tagállamot vagy csatlakozni kívánó államot súlyos katasztrófa, azaz olyan természeti katasztrófa ér, amelynek eredményeként a kár becsült nagysága (2002. évi árakon számolva) meghaladja a bruttó nemzeti jövedelem 0,6 %-át, illetve – ha a katasztrófa által érintett ország bruttó nemzeti jövedelme 500 milliárd EUR felett van – a 3 millió EUR-t; |
| --- | --- | --- |

2.

Az Alappal azt kívánták lehetővé tenni a Közösség számára, hogy gyors, hatékony és rugalmas pénzügyi támogatást nyújthasson a természeti katasztrófák okozta szükséghelyzetekben. Az Alap rendeltetése nem a katasztrófával összefüggő valamennyi költség azonnali kifizetése, hanem főként a létfontosságú szolgáltatások helyreállításával és az átmeneti szállás biztosításával kapcsolatos költségek egy részének megtérítése. Célja alapvetően az, hogy szolidaritást tanúsítson a természeti katasztrófák sújtotta államokkal szemben. Az évi egymilliárd EUR összegű költségvetéssel gazdálkodó Alap a következő esetekben avatkozik be (2):

a)

ha egy tagállamot vagy csatlakozni kívánó államot súlyos katasztrófa, azaz olyan természeti katasztrófa ér, amelynek eredményeként a kár becsült nagysága (2002. évi árakon számolva) meghaladja a bruttó nemzeti jövedelem 0,6 %-át, illetve – ha a katasztrófa által érintett ország bruttó nemzeti jövedelme 500 milliárd EUR felett van – a 3 millió EUR-t;

| b) | kivételes esetben akkor, ha egy tagállam vagy csatlakozó állam „szomszédos katasztrófa”, vagyis olyan természeti katasztrófa miatt szenved kárt, amely egy szomszédos tagállamot vagy csatlakozó államot is érintett, és ott olyan mértékű kárt okozott, amely a fent meghatározott súlyos katasztrófa szintjének felel meg; |
| --- | --- |

b)

kivételes esetben akkor, ha egy tagállam vagy csatlakozó állam „szomszédos katasztrófa”, vagyis olyan természeti katasztrófa miatt szenved kárt, amely egy szomszédos tagállamot vagy csatlakozó államot is érintett, és ott olyan mértékű kárt okozott, amely a fent meghatározott súlyos katasztrófa szintjének felel meg;

| c) | kivételes esetben akkor, ha egy tagállamot vagy csatlakozó államot regionális katasztrófa, vagyis olyan katasztrófa sújt, amely egy régió lakosságának jelentős részét érinti, és az adott régió életkörülményeire és gazdasági stabilitására nézve súlyos és tartós következményekkel jár. |
| --- | --- |

c)

kivételes esetben akkor, ha egy tagállamot vagy csatlakozó államot regionális katasztrófa, vagyis olyan katasztrófa sújt, amely egy régió lakosságának jelentős részét érinti, és az adott régió életkörülményeire és gazdasági stabilitására nézve súlyos és tartós következményekkel jár.

| 3. | A támogatás arányát minden katasztrófa esetén az állam által elszenvedett teljes közvetlen kár viszonylatában számítják ki. A súlyos katasztrófák esetén a támogatásnak kétféle rátája lehetséges: 3 milliárd alatti kár esetén 2,5 %, ezen összeg feletti kár esetén pedig 6 % a támogatási ráta. A regionális és szomszédos katasztrófák esetében egyféle rátát alkalmaznak, ez a teljes közvetlen kár 2,5 %-a. |
| --- | --- |

3.

A támogatás arányát minden katasztrófa esetén az állam által elszenvedett teljes közvetlen kár viszonylatában számítják ki. A súlyos katasztrófák esetén a támogatásnak kétféle rátája lehetséges: 3 milliárd alatti kár esetén 2,5 %, ezen összeg feletti kár esetén pedig 6 % a támogatási ráta. A regionális és szomszédos katasztrófák esetében egyféle rátát alkalmaznak, ez a teljes közvetlen kár 2,5 %-a.

| 4. | Az Alapot a Regionális Politikai Főigazgatóság működteti. A Főigazgatósághoz az Alap indulásától kezdve 2006 végéig 41 támogatás iránti kérelem érkezett be. A támogatási kérelmek csaknem fele árvízkatasztrófákkal volt kapcsolatos. A kérelmekben szereplő különböző katasztrófatípusokat az 1. táblázat veszi sorra.
  1. táblázat
  A (támogatási kérelmekben szereplő) különböző típusú katasztrófák száma











  A katasztrófa típusa | Év | Összesen |
| --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Árvíz | 4 | 3 | 3 | 7 | 2 | 19 |
| Erdőtűz | 0 | 3 | 7 | 0 | 1 | 11 |
| Vihar | 0 | 0 | 0 | 5 | 0 | 5 |
| Földrengés | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 2 |
| Olajszennyezés | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Kedvezőtlen időjárás | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Vulkánkitörés | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Robbanás | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Összesen | 4 | 10 | 11 | 12 | 4 | 41 |
| Forrás: A Regionális Politikai Főigazgatóság kérelmekre vonatkozó nyilvántartása. |

4.

Az Alapot a Regionális Politikai Főigazgatóság működteti. A Főigazgatósághoz az Alap indulásától kezdve 2006 végéig 41 támogatás iránti kérelem érkezett be. A támogatási kérelmek csaknem fele árvízkatasztrófákkal volt kapcsolatos. A kérelmekben szereplő különböző katasztrófatípusokat az 1. táblázat veszi sorra.

1. táblázat

A (támogatási kérelmekben szereplő) különböző típusú katasztrófák száma

A katasztrófa típusa

Év

Összesen

2002

2003

2004

2005

2006

Árvíz

4

3

3

7

2

19

Erdőtűz

0

3

7

0

1

11

Vihar

0

0

0

5

0

5

Földrengés

0

1

1

0

0

2

Olajszennyezés

0

1

0

0

0

1

Kedvezőtlen időjárás

0

1

0

0

0

1

Vulkánkitörés

0

1

0

0

0

1

Robbanás

0

0

0

0

1

1

Összesen

4

10

11

12

4

41

Forrás: A Regionális Politikai Főigazgatóság kérelmekre vonatkozó nyilvántartása.

| 5. | Ez alatt az időszak alatt 23 elfogadott kérelemre összesen 1 084 millió EUR összegű támogatást ítéltek meg, a 2. táblázatban ismertetettek szerint (az esetek részletes felsorolását lásd az I. mellékletben).
  2. táblázat
  Kérelmek száma és a támogatás összege 2002-től 2006-ig a szükséghelyzet kategóriája szerint









  Szükséghelyzet kategóriája | Beérkezett kérelmek | Elfogadott kérelmek | Elutasított kérelmek | Odaítélt támogatás összege
  (millió EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Súlyos természeti katasztrófa | 15 | 14 | 1 | 961,3 |
| Szomszédos katasztrófa | 2 | 2 | 0 | 1,6 |
| Regionális katasztrófa | 24 | 7 | 17 (3) | 121,1 |
| Összesen | 41 | 23 | 18 | 1 084 |
| Forrás: A Regionális Politikai Főigazgatóság kérelmekre vonatkozó nyilvántartása. |

5.

Ez alatt az időszak alatt 23 elfogadott kérelemre összesen 1 084 millió EUR összegű támogatást ítéltek meg, a 2. táblázatban ismertetettek szerint (az esetek részletes felsorolását lásd az I. mellékletben).

2. táblázat

Kérelmek száma és a támogatás összege 2002-től 2006-ig a szükséghelyzet kategóriája szerint

Szükséghelyzet kategóriája

Beérkezett kérelmek

Elfogadott kérelmek

Elutasított kérelmek

Odaítélt támogatás összege

(millió EUR)

Súlyos természeti katasztrófa

15

14

1

961,3

Szomszédos katasztrófa

2

2

0

1,6

Regionális katasztrófa

24

7

17 (3)

121,1

Összesen

41

23

18

1 084

Forrás: A Regionális Politikai Főigazgatóság kérelmekre vonatkozó nyilvántartása.

AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS MEGKÖZELÍTÉSE

| 6. | Az ellenőrzés célja az volt, hogy az Alap létrehozásától kezdve értékelje az Alap Bizottság általi végrehajtásának gyorsaságát, hatékonyságát és rugalmasságát. Ennek érdekében áttekintették a Regionális Politikai Főigazgatósághoz az Alap létrehozásától (2002) 2006 végéig beérkezett mind a 41 támogatási kérelmet. |
| --- | --- |

6.

Az ellenőrzés célja az volt, hogy az Alap létrehozásától kezdve értékelje az Alap Bizottság általi végrehajtásának gyorsaságát, hatékonyságát és rugalmasságát. Ennek érdekében áttekintették a Regionális Politikai Főigazgatósághoz az Alap létrehozásától (2002) 2006 végéig beérkezett mind a 41 támogatási kérelmet.

| 7. | A Számvevőszék a következő kérdésekre kereste a választ:






  a) | Gyorsan reagált-e az Alap a kérelmezők, azaz a katasztrófa által érintett államok vagy térségek felé? |
| --- | --- | --- |

7.

A Számvevőszék a következő kérdésekre kereste a választ:

a)

Gyorsan reagált-e az Alap a kérelmezők, azaz a katasztrófa által érintett államok vagy térségek felé?

| b) | Hatékonyan ítélték-e oda a támogatást? |
| --- | --- |

b)

Hatékonyan ítélték-e oda a támogatást?

| c) | Az Alap az egyenlő bánásmód elvének megsértése nélkül, rugalmasan reagált-e a kérelmezők felé? |
| --- | --- |

c)

Az Alap az egyenlő bánásmód elvének megsértése nélkül, rugalmasan reagált-e a kérelmezők felé?

| d) | A kérelmezők elégedettek-e az Alappal? |
| --- | --- |

d)

A kérelmezők elégedettek-e az Alappal?

| 8. | Az ellenőrzést főként megkérdezések, a Bizottságnál lévő akták vizsgálata és az összegyűjtött adatok elemzése útján hajtottuk végre. A Számvevőszék ezen túlmenően egy elektronikus felmérés keretében az Alaptól támogatást igénylő 41 kérelmező közül 17 állam 37 kérelmezőjének küldött ki kérdőívet (lásd: I. melléklet), amelyre 15 tagállam 33 kérelmezőjétől érkezett válasz (89 %-os válaszadási arány). |
| --- | --- |

8.

Az ellenőrzést főként megkérdezések, a Bizottságnál lévő akták vizsgálata és az összegyűjtött adatok elemzése útján hajtottuk végre. A Számvevőszék ezen túlmenően egy elektronikus felmérés keretében az Alaptól támogatást igénylő 41 kérelmező közül 17 állam 37 kérelmezőjének küldött ki kérdőívet (lásd: I. melléklet), amelyre 15 tagállam 33 kérelmezőjétől érkezett válasz (89 %-os válaszadási arány).

ÉSZREVÉTELEK

Gyorsaság

Mennyi idő telt el a katasztrófa, illetve a támogatás kifizetése között?

| 9. | A 23 sikeres kérelem esetében a támogatás megérkezéséig eltelt idő átlagosan 375 nap volt. |
| --- | --- |

9.

A 23 sikeres kérelem esetében a támogatás megérkezéséig eltelt idő átlagosan 375 nap volt.

| 10. | A Számvevőszék az Alapból való támogatás megszerzéséhez szükséges időt úgy vizsgálta meg, hogy a kérelmek feldolgozását szakaszokra bontotta. A katasztrófa időpontjától a kifizetés időpontjáig az igazgatási eljárás öt fő szakaszra bontható (lásd: 1. folyamatábra). |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék az Alapból való támogatás megszerzéséhez szükséges időt úgy vizsgálta meg, hogy a kérelmek feldolgozását szakaszokra bontotta. A katasztrófa időpontjától a kifizetés időpontjáig az igazgatási eljárás öt fő szakaszra bontható (lásd: 1. folyamatábra).

Image

| 11. | Az alábbi 3. táblázat azt mutatja be, hogy az eljárás egyes szakaszai átlagban mennyi ideig tartanak. Az első két szakasz átlagos időtartama mind a 41 kérelemre, az utolsó három szakasz átlagos időtartama viszont csak a 23 sikeres kérelemre vonatkozik.
  3. táblázat
  Az Alapból való támogatás iránti kérelmek feldolgozási szakaszainak átlagos időtartama






  Szakasz | Átlagos időtartam naptári napokban |
| --- | --- | --- |
| Kérelmezés | 66 |
| Értékelés | 148 |
| Költségvetés | 65 |
| Támogatási határozat | 94 |
| Kifizetés | 24 |
| Forrás: A Regionális Politikai Főigazgatóság kérelmekre vonatkozó nyilvántartása. |

11.

Az alábbi 3. táblázat azt mutatja be, hogy az eljárás egyes szakaszai átlagban mennyi ideig tartanak. Az első két szakasz átlagos időtartama mind a 41 kérelemre, az utolsó három szakasz átlagos időtartama viszont csak a 23 sikeres kérelemre vonatkozik.

3. táblázat

Az Alapból való támogatás iránti kérelmek feldolgozási szakaszainak átlagos időtartama

Szakasz

Átlagos időtartam naptári napokban

Kérelmezés

66

Értékelés

148

Költségvetés

65

Támogatási határozat

94

Kifizetés

24

Forrás: A Regionális Politikai Főigazgatóság kérelmekre vonatkozó nyilvántartása.

A tagállamok kérelmeinek beérkezése átlagban két hónapot vesz igénybe

| 12. | Amint a 3. táblázat mutatja, a kérelmezési szakasz átlagos időtartama 66 nap. Az Alapból való támogatásra irányadó rendelet azt írja elő, hogy a kérelmeket „a katasztrófa által okozott első kár bekövetkezését követően [...] a lehető leggyorsabban, de legfeljebb tíz héten belül” kell benyújtani a Bizottságnak (4). Hét esetben (csaknem az esetek 17 %-ában) a kérelmet mégis több mint tíz héttel a katasztrófa bekövetkezése, vagyis a határidő lejárta után nyújtották be. A kérelmezőknek nyilvánvalóan legalább két hónapra van szükségük a kérelem elkészítéséhez. Ez azért vesz igénybe ennyi időt, mert össze kell gyűjteni a kérelmet alátámasztó bizonyítékokat, köztük információt arról, hogy a lakosság milyen nagy részét sújtotta a katasztrófa. |
| --- | --- |

12.

Amint a 3. táblázat mutatja, a kérelmezési szakasz átlagos időtartama 66 nap. Az Alapból való támogatásra irányadó rendelet azt írja elő, hogy a kérelmeket „a katasztrófa által okozott első kár bekövetkezését követően [...] a lehető leggyorsabban, de legfeljebb tíz héten belül” kell benyújtani a Bizottságnak (4). Hét esetben (csaknem az esetek 17 %-ában) a kérelmet mégis több mint tíz héttel a katasztrófa bekövetkezése, vagyis a határidő lejárta után nyújtották be. A kérelmezőknek nyilvánvalóan legalább két hónapra van szükségük a kérelem elkészítéséhez. Ez azért vesz igénybe ennyi időt, mert össze kell gyűjteni a kérelmet alátámasztó bizonyítékokat, köztük információt arról, hogy a lakosság milyen nagy részét sújtotta a katasztrófa.

Átlagosan csaknem öt hónapig tart, míg a Bizottság megszerzi a hiányzó információkat és értékeli a kérelem támogathatóságát.

| 13. | Amint a 3. táblázat mutatja, az Alapból való támogatás iránti kérelmek feldolgozásának valamennyi szakasza közül az értékelési szakasz tart a legtovább, hiszen ez a katasztrófa időpontjától a kifizetés időpontjáig eltelő idő több mint egyharmadát veszi igénybe. A kérelem beérkezése után a Bizottság megvizsgálja annak támogathatóságát, ami szinte minden esetben azzal jár, hogy további információt kér be a kérelmező államtól (lásd: 1. keretes szöveg). Ez a szakasz az arra vonatkozó elvi döntéssel zárul, hogy nyújtsanak-e támogatást vagy sem.

  1. keretes szövegA szükséges információ eljuttatása a Bizottság számáraEsetről esetre jelentősen eltér, hogy meddig tart, míg a Bizottság elemzi a kérelmet, illetve kiegészítő információt kér be. Egy 2005-ös árvíz esetében már közvetlenül a katasztrófa bekövetkezése után, a hivatalos kérelem benyújtása előtt rengeteg információt küldtek, különösen elektronikus adatokat. Ennek eredményeképpen a Bizottság már 1,6 hónappal azelőtt kért kiegészítő információt, hogy a kérelem beérkezett volna, és az értékelési idő az átlagosnál rövidebb lett. Egy 2003-as erdőtűz esetében a hatóságok már másnap elküldték a Bizottságnak a megkért információt. Ennek köszönhetően a teljes értékelési idő mindössze 1,5 hónap lett. A másik szélsőség egy 2003-as eset, amikor az értékelés 12,5 hónapot vett igénybe. Ezt az okozta, hogy a nemzeti hatóságok óriási, de hiányos csomagot küldtek alátámasztó dokumentációként, nemzeti nyelven. |
| --- | --- |

13.

Amint a 3. táblázat mutatja, az Alapból való támogatás iránti kérelmek feldolgozásának valamennyi szakasza közül az értékelési szakasz tart a legtovább, hiszen ez a katasztrófa időpontjától a kifizetés időpontjáig eltelő idő több mint egyharmadát veszi igénybe. A kérelem beérkezése után a Bizottság megvizsgálja annak támogathatóságát, ami szinte minden esetben azzal jár, hogy további információt kér be a kérelmező államtól (lásd: 1. keretes szöveg). Ez a szakasz az arra vonatkozó elvi döntéssel zárul, hogy nyújtsanak-e támogatást vagy sem.

1. keretes szövegA szükséges információ eljuttatása a Bizottság számáraEsetről esetre jelentősen eltér, hogy meddig tart, míg a Bizottság elemzi a kérelmet, illetve kiegészítő információt kér be. Egy 2005-ös árvíz esetében már közvetlenül a katasztrófa bekövetkezése után, a hivatalos kérelem benyújtása előtt rengeteg információt küldtek, különösen elektronikus adatokat. Ennek eredményeképpen a Bizottság már 1,6 hónappal azelőtt kért kiegészítő információt, hogy a kérelem beérkezett volna, és az értékelési idő az átlagosnál rövidebb lett. Egy 2003-as erdőtűz esetében a hatóságok már másnap elküldték a Bizottságnak a megkért információt. Ennek köszönhetően a teljes értékelési idő mindössze 1,5 hónap lett. A másik szélsőség egy 2003-as eset, amikor az értékelés 12,5 hónapot vett igénybe. Ezt az okozta, hogy a nemzeti hatóságok óriási, de hiányos csomagot küldtek alátámasztó dokumentációként, nemzeti nyelven.

| 14. | A Számvevőszék megvizsgálta, mi a véleményük a kérelmezőknek az értékelési szakasz időtartamáról (lásd: 4. táblázat). A felmérés adatai szerint a sikeres kérelmezők több mint fele és a sikertelen kérelmezők kétharmada indokoltnak találta a Bizottság által a kérelmük értékelésére fordított időt. Sikeres kérelmezők azok, akiknek a kérelmét elfogadták, sikertelen kérelmezők pedig azok, akiknek a kérelmét elutasították.
  4. táblázat
  A kérelmezők hány százaléka találja az értékelési szakasz hosszúságát indokoltnak, túlzottnak, és hányan vannak más véleményen







  Az értékelési szakasz időtartamára vonatkozó vélemény | Kérelmezők |
| --- | --- | --- |
| Sikeres | Sikertelen |
| Indokolt | 50 % | 67 % |
| Túl hosszú | 39 % | 11 % |
| Más vélemény | 11 % | 11 % |
| Nem válaszolt | 0 % | 11 % |
| Összesen | 100 % | 100 % |
| Forrás: A Számvevőszék által a kérelmezőktől szerzett felmérési adatok. |

14.

A Számvevőszék megvizsgálta, mi a véleményük a kérelmezőknek az értékelési szakasz időtartamáról (lásd: 4. táblázat). A felmérés adatai szerint a sikeres kérelmezők több mint fele és a sikertelen kérelmezők kétharmada indokoltnak találta a Bizottság által a kérelmük értékelésére fordított időt. Sikeres kérelmezők azok, akiknek a kérelmét elfogadták, sikertelen kérelmezők pedig azok, akiknek a kérelmét elutasították.

4. táblázat

A kérelmezők hány százaléka találja az értékelési szakasz hosszúságát indokoltnak, túlzottnak, és hányan vannak más véleményen

Az értékelési szakasz időtartamára vonatkozó vélemény

Kérelmezők

Sikeres

Sikertelen

Indokolt

50 %

67 %

Túl hosszú

39 %

11 %

Más vélemény

11 %

11 %

Nem válaszolt

0 %

11 %

Összesen

100 %

100 %

Forrás: A Számvevőszék által a kérelmezőktől szerzett felmérési adatok.

| 15. | Az 5. táblázat ezen túlmenően bemutatja, hogy a kérelmezők átlagosan az értékelési szakasz milyen időtartamát tartják indokoltnak, valamint hogy a kérelmezők átlagosan milyen időtartamot tartanak túl hosszúnak. Érdekes módon a sikertelen kérelmezők „türelmesebbnek” bizonyultak a sikeres kérelmezőknél. Érdemes megjegyezni, hogy mindössze egy sikertelen kérelmező tartotta a Bizottság által az értékelésre fordított időt „túl hosszúnak”.
  5. táblázat
  A kérelem sikere, az értékelési szakasz időtartama és a kérelmezők véleménye közötti összefüggés








  Elfogadott kérelmek | Elutasított kérelmek |
| --- | --- | --- |
| Az értékelésre fordított időt indokoltnak tartó kérelmezők által átlagosan megadott idő | Az értékelésre fordított időt túl hosszúnak tartó kérelmezők által átlagosan megadott idő | Az értékelésre fordított időt indokoltnak tartó kérelmezők által átlagosan megadott idő | Az értékelésre fordított időt túl hosszúnak tartó kérelmezők által átlagosan megadott idő |
| 101 nap | 171 nap | 129 nap | 181 nap |
| Forrás: A Számvevőszék által a kérelmezőktől szerzett felmérési adatok. |

15.

Az 5. táblázat ezen túlmenően bemutatja, hogy a kérelmezők átlagosan az értékelési szakasz milyen időtartamát tartják indokoltnak, valamint hogy a kérelmezők átlagosan milyen időtartamot tartanak túl hosszúnak. Érdekes módon a sikertelen kérelmezők „türelmesebbnek” bizonyultak a sikeres kérelmezőknél. Érdemes megjegyezni, hogy mindössze egy sikertelen kérelmező tartotta a Bizottság által az értékelésre fordított időt „túl hosszúnak”.

5. táblázat

A kérelem sikere, az értékelési szakasz időtartama és a kérelmezők véleménye közötti összefüggés

Elfogadott kérelmek

Elutasított kérelmek

Az értékelésre fordított időt indokoltnak tartó kérelmezők által átlagosan megadott idő

Az értékelésre fordított időt túl hosszúnak tartó kérelmezők által átlagosan megadott idő

Az értékelésre fordított időt indokoltnak tartó kérelmezők által átlagosan megadott idő

Az értékelésre fordított időt túl hosszúnak tartó kérelmezők által átlagosan megadott idő

101 nap

171 nap

129 nap

181 nap

Forrás: A Számvevőszék által a kérelmezőktől szerzett felmérési adatok.

Átlagosan több mint két hónapot vesz igénybe, hogy az EU költségvetésében elérhetővé tegyék a pénzügyi forrásokat

| 16. | A Bizottság elvi döntését követően megkezdődik a költségvetési szakasz. Az EUSZA-ra vonatkozó költségvetési tétel csak egy pro memoria bejegyzés. A Bizottság „költségvetési kérelmet” készít és nyújt be a költségvetési hatóságnak (a Tanácsnak és a Parlamentnek). Ez a költségvetés-módosítási eljárás átlagosan több mint két hónapot vesz igénybe, sőt szabadságolási időszakok alatt négy hónapig is elhúzódhat (lásd: 2. keretes szöveg).

  2. keretes szövegA költségvetés-módosítási eljárás2005-ben két árvíz utáni kérelem esetében az elvi döntést 2005 decemberében meghozták, de a költségvetési módosítást csak 2006 áprilisában, négy hónappal később hagyták jóvá. Egy 2004-es árvízkérelmi esetben az elvi döntést 2005 júniusában hozták meg, a költségvetési módosítást viszont csak 2005 szeptemberében, három hónappal később hagyták jóvá. |
| --- | --- |

16.

A Bizottság elvi döntését követően megkezdődik a költségvetési szakasz. Az EUSZA-ra vonatkozó költségvetési tétel csak egy pro memoria bejegyzés. A Bizottság „költségvetési kérelmet” készít és nyújt be a költségvetési hatóságnak (a Tanácsnak és a Parlamentnek). Ez a költségvetés-módosítási eljárás átlagosan több mint két hónapot vesz igénybe, sőt szabadságolási időszakok alatt négy hónapig is elhúzódhat (lásd: 2. keretes szöveg).

2. keretes szövegA költségvetés-módosítási eljárás2005-ben két árvíz utáni kérelem esetében az elvi döntést 2005 decemberében meghozták, de a költségvetési módosítást csak 2006 áprilisában, négy hónappal később hagyták jóvá. Egy 2004-es árvízkérelmi esetben az elvi döntést 2005 júniusában hozták meg, a költségvetési módosítást viszont csak 2005 szeptemberében, három hónappal később hagyták jóvá.

Átlagosan három hónapba telik, míg minden dokumentumot aláírnak

| 17. | Miután a költségvetésben rendelkezésre bocsátják a szükséges pénzügyi forrásokat, a Bizottság támogatási határozatot hoz, és megállapodást köt a kérelmezővel. Ez a megállapodás határozza meg az Alap által finanszírozandó tevékenységek típusát és helyét. Amint a 3. táblázat mutatja, ez a szakasz három hónapig tart. Hét esetben azonban rendellenes késedelem volt tapasztalható, mert a kérelmezők késve nyújtották be a kért dokumentumokat, alkalmasint akár olyan egyszerű adatot is, mint a kifizetéshez szükséges bankszámlaszám. Késedelmet okozhat az is, hogy milyen módon küldik meg a dokumentumokat a Bizottságnak. Néhány kérelmező például azt tapasztalta, hogy rövidebb ideig tartott volna közvetlen postai küldeményként feladnia az aláírt támogatási megállapodást, mint ugyanazt diplomáciai postával eljuttatnia országa állandó képviseletére, majd onnan továbbítani a Bizottságnak. |
| --- | --- |

17.

Miután a költségvetésben rendelkezésre bocsátják a szükséges pénzügyi forrásokat, a Bizottság támogatási határozatot hoz, és megállapodást köt a kérelmezővel. Ez a megállapodás határozza meg az Alap által finanszírozandó tevékenységek típusát és helyét. Amint a 3. táblázat mutatja, ez a szakasz három hónapig tart. Hét esetben azonban rendellenes késedelem volt tapasztalható, mert a kérelmezők késve nyújtották be a kért dokumentumokat, alkalmasint akár olyan egyszerű adatot is, mint a kifizetéshez szükséges bankszámlaszám. Késedelmet okozhat az is, hogy milyen módon küldik meg a dokumentumokat a Bizottságnak. Néhány kérelmező például azt tapasztalta, hogy rövidebb ideig tartott volna közvetlen postai küldeményként feladnia az aláírt támogatási megállapodást, mint ugyanazt diplomáciai postával eljuttatnia országa állandó képviseletére, majd onnan továbbítani a Bizottságnak.

| 18. | A költségvetési szakasz átlagos időtartama és a támogatási határozati szakasz átlagos időtartama együtt a katasztrófától az Alapból való támogatás megszerzéséig átlagban eltelő idő csaknem felét teszi ki. Ennélfogva a pénzügyi források rendelkezésre bocsátása és valamennyi dokumentum aláírása épp annyi időt vesz igénybe, mint egy kérelem értékelése. |
| --- | --- |

18.

A költségvetési szakasz átlagos időtartama és a támogatási határozati szakasz átlagos időtartama együtt a katasztrófától az Alapból való támogatás megszerzéséig átlagban eltelő idő csaknem felét teszi ki. Ennélfogva a pénzügyi források rendelkezésre bocsátása és valamennyi dokumentum aláírása épp annyi időt vesz igénybe, mint egy kérelem értékelése.

A kifizetés átlagosan csaknem egy hónapot vesz igénybe

| 19. | Amint a 3. táblázat mutatja, a kifizetési szakasz átlagos időtartama 24 nap. Miután mindkét fél aláírta a megállapodást, maga a kifizetés rendszerint egy hónapnál kevesebbet vesz igénybe, de tovább is eltarthat. Ez a helyzet akkor, ha az aláírt megállapodás csak a költségvetési év elején érkezik be a Bizottsághoz. Ekkor – az év végi és év eleji számviteli eljárások miatt – a kifizetést legkorábban márciusban teljesítik. |
| --- | --- |

19.

Amint a 3. táblázat mutatja, a kifizetési szakasz átlagos időtartama 24 nap. Miután mindkét fél aláírta a megállapodást, maga a kifizetés rendszerint egy hónapnál kevesebbet vesz igénybe, de tovább is eltarthat. Ez a helyzet akkor, ha az aláírt megállapodás csak a költségvetési év elején érkezik be a Bizottsághoz. Ekkor – az év végi és év eleji számviteli eljárások miatt – a kifizetést legkorábban márciusban teljesítik.

Milyen tényezőkkel magyarázható az Alapból való támogatás megszerzéséhez szükséges idő szórása?

| 20. | Ez a jelentés eddig az Alapból való támogatás megszerzéséhez vezető eljárás öt szakaszának átlagos időtartamát ismertette. E körül az átlagos időtartam körül nagy szóródás volt tapasztalható. A Számvevőszék megkísérelte meghatározni, hogy milyen tényezőknek tudható be ez a szórás. A Számvevőszék ezért megvizsgálta, hogy a szórást milyen mértékben magyarázhatja a katasztrófa kategóriája, a katasztrófa típusa, illetve az, hogy az mely országban következett be. A katasztrófák három kategóriáját különböztették meg: súlyos, szomszédos és regionális katasztrófák. Típusuk szerint a katasztrófákat a következőképp sorolták be: árvíz, erdőtűz, vihar, földrengés, olajszennyezés, kedvezőtlen időjárás, vulkánkitörés és robbanás. Nem derült fény jelentős összefüggésre a katasztrófa kategóriája és az Alapból való támogatás megszerzéséhez szükséges idő tartama között. Ugyanez érvényes a katasztrófa típusára és a katasztrófa bekövetkezésének országára. |
| --- | --- |

20.

Ez a jelentés eddig az Alapból való támogatás megszerzéséhez vezető eljárás öt szakaszának átlagos időtartamát ismertette. E körül az átlagos időtartam körül nagy szóródás volt tapasztalható. A Számvevőszék megkísérelte meghatározni, hogy milyen tényezőknek tudható be ez a szórás. A Számvevőszék ezért megvizsgálta, hogy a szórást milyen mértékben magyarázhatja a katasztrófa kategóriája, a katasztrófa típusa, illetve az, hogy az mely országban következett be. A katasztrófák három kategóriáját különböztették meg: súlyos, szomszédos és regionális katasztrófák. Típusuk szerint a katasztrófákat a következőképp sorolták be: árvíz, erdőtűz, vihar, földrengés, olajszennyezés, kedvezőtlen időjárás, vulkánkitörés és robbanás. Nem derült fény jelentős összefüggésre a katasztrófa kategóriája és az Alapból való támogatás megszerzéséhez szükséges idő tartama között. Ugyanez érvényes a katasztrófa típusára és a katasztrófa bekövetkezésének országára.

| 21. | Az Alapból való támogatás megszerzéséhez szükséges idő szórásának elemzésére a 6. táblázat mutat be példát. A táblázat a katasztrófa típusa és a kérelmezési szakasz időtartama közötti kapcsolatot szemlélteti. Mint látható, a katasztrófa típusa nem befolyásolja döntően, hogy mennyire ingadozik a kérelmezőnek az ügy Bizottsághoz történő benyújtásához szükséges idő tartama.
  6. táblázat
  A kérelmezési szakasz időtartama katasztrófatípusok szerint










  A katasztrófa típusa | A kérelmek száma | Napok átlagos száma | Napok minimális száma | Napok maximális száma | Standard eltérés |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Árvíz | 19 | 67 | 12 | 106 | 17 |
| Erdőtűz | 11 | 58 | 24 | 70 | 17 |
| Vihar | 5 | 64 | 61 | 67 | 2 |
| Földrengés | 2 | 72 | 70 | 74 | 2 |
| Olajszennyezés | 1 | 55 | 55 | 55 | 0 |
| Kedvezőtlen időjárás | 1 | 79 | 79 | 79 | 0 |
| Vulkánkitörés | 1 | 79 | 79 | 79 | 0 |
| Robbanás | 1 | 68 | 68 | 68 | 0 |
| Katasztrófa összesen | 41 | 66 | 12 | 106 | 15 |
| Forrás: A Regionális Politikai Főigazgatóság kérelmekre vonatkozó nyilvántartása. |

21.

Az Alapból való támogatás megszerzéséhez szükséges idő szórásának elemzésére a 6. táblázat mutat be példát. A táblázat a katasztrófa típusa és a kérelmezési szakasz időtartama közötti kapcsolatot szemlélteti. Mint látható, a katasztrófa típusa nem befolyásolja döntően, hogy mennyire ingadozik a kérelmezőnek az ügy Bizottsághoz történő benyújtásához szükséges idő tartama.

6. táblázat

A kérelmezési szakasz időtartama katasztrófatípusok szerint

A katasztrófa típusa

A kérelmek száma

Napok átlagos száma

Napok minimális száma

Napok maximális száma

Standard eltérés

Árvíz

19

67

12

106

17

Erdőtűz

11

58

24

70

17

Vihar

5

64

61

67

2

Földrengés

2

72

70

74

2

Olajszennyezés

1

55

55

55

0

Kedvezőtlen időjárás

1

79

79

79

0

Vulkánkitörés

1

79

79

79

0

Robbanás

1

68

68

68

0

Katasztrófa összesen

41

66

12

106

15

Forrás: A Regionális Politikai Főigazgatóság kérelmekre vonatkozó nyilvántartása.

| 22. | A Számvevőszék elemzése arra mutat, hogy a források mozgósításához szükséges idő főként a következőktől függ:






  a) | az alkalmazandó igazgatási szabályok; |
| --- | --- | --- |

22.

A Számvevőszék elemzése arra mutat, hogy a források mozgósításához szükséges idő főként a következőktől függ:

a)

az alkalmazandó igazgatási szabályok;

| b) | a Bizottság gyorsasága, beleértve a fordítás szükségességét; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság gyorsasága, beleértve a fordítás szükségességét;

| c) | a nemzeti hatóságok válaszainak gyorsasága; |
| --- | --- |

c)

a nemzeti hatóságok válaszainak gyorsasága;

| d) | a kérelmező által nyújtott tájékoztatás milyensége. |
| --- | --- |

d)

a kérelmező által nyújtott tájékoztatás milyensége.

A ténylegesen igénybe vett idő alapján tekinthető-e úgy, hogy az Alap gyors választ adott a kérelmezőknek?

| 23. | Kísérletet tettünk arra, hogy az Alap gyorsaságát hasonló alapokkal vagy tevékenységekkel összehasonlítva értékeljük. Különféle egyéb alapokat és tevékenységeket vizsgáltunk meg. Megállapítottuk, hogy leghasonlóbb tevékenységet a Bizottság Humanitárius Segélyek Főigazgatóságának (ECHO) gyorssegélyalapja folytat. A két alap között fennálló párhuzamok azonban nem elégségesek ahhoz, hogy hasonlósága okán az utóbbi alap mérceként szolgálhasson a Szolidaritási Alap gyorsaságának értékelésénél. A gyorssegélyalapra külön szabályozási és eljárási keretrendszer vonatkozik annak érdekében, hogy az azonnali segélyt tudjon nyújtani (pl. az értékelési szakasz rövidebb egy hétnél, a költségvetésben pedig külön tétel van rögzítve). Az Alap nem rendelkezik ehhez fogható szabályozási keretrendszerrel. |
| --- | --- |

23.

Kísérletet tettünk arra, hogy az Alap gyorsaságát hasonló alapokkal vagy tevékenységekkel összehasonlítva értékeljük. Különféle egyéb alapokat és tevékenységeket vizsgáltunk meg. Megállapítottuk, hogy leghasonlóbb tevékenységet a Bizottság Humanitárius Segélyek Főigazgatóságának (ECHO) gyorssegélyalapja folytat. A két alap között fennálló párhuzamok azonban nem elégségesek ahhoz, hogy hasonlósága okán az utóbbi alap mérceként szolgálhasson a Szolidaritási Alap gyorsaságának értékelésénél. A gyorssegélyalapra külön szabályozási és eljárási keretrendszer vonatkozik annak érdekében, hogy az azonnali segélyt tudjon nyújtani (pl. az értékelési szakasz rövidebb egy hétnél, a költségvetésben pedig külön tétel van rögzítve). Az Alap nem rendelkezik ehhez fogható szabályozási keretrendszerrel.

| 24. | Az adatok elemzése során azonban a Számvevőszék megállapította, hogy az első négy kérelmet a katasztrófa bekövetkezésétől számított 100 és 150 nap közötti időszakban fizették ki, átlagosan 131 napon belül. A Bizottság az első négy kérelemmel még azelőtt kezdett el foglalkozni, hogy az Alap teljes mértékben felállt volna. E négy kérelem feldolgozási idejét összehasonlítási alapként lehet venni a későbbi kérelmek feldolgozási idejének megítélésénél. Ha egy 2003-ban vagy később – tehát az Alap teljes beindulása után – beérkezett kérelem feldolgozási ideje, vagyis a katasztrófa bekövetkeztétől az Alapból való támogatás megszerzéséig eltelt idő meghaladja a 150 napot, az hosszú időtartamnak tekinthető. Az első négy kérelem után következő 19 sikeres kérelem átlagos feldolgozási ideje 415 nap volt, vagyis meghaladta a fent meghatározott teljesítményértékelési mutatót. A Számvevőszék ezért úgy tekinti, hogy az Alap által a 2002 utáni években nyújtott támogatás nem volt gyors. Az Alap sokkal gyorsabban kezelte az első négy kérelmet, mint a későbbieket. |
| --- | --- |

24.

Az adatok elemzése során azonban a Számvevőszék megállapította, hogy az első négy kérelmet a katasztrófa bekövetkezésétől számított 100 és 150 nap közötti időszakban fizették ki, átlagosan 131 napon belül. A Bizottság az első négy kérelemmel még azelőtt kezdett el foglalkozni, hogy az Alap teljes mértékben felállt volna. E négy kérelem feldolgozási idejét összehasonlítási alapként lehet venni a későbbi kérelmek feldolgozási idejének megítélésénél. Ha egy 2003-ban vagy később – tehát az Alap teljes beindulása után – beérkezett kérelem feldolgozási ideje, vagyis a katasztrófa bekövetkeztétől az Alapból való támogatás megszerzéséig eltelt idő meghaladja a 150 napot, az hosszú időtartamnak tekinthető. Az első négy kérelem után következő 19 sikeres kérelem átlagos feldolgozási ideje 415 nap volt, vagyis meghaladta a fent meghatározott teljesítményértékelési mutatót. A Számvevőszék ezért úgy tekinti, hogy az Alap által a 2002 utáni években nyújtott támogatás nem volt gyors. Az Alap sokkal gyorsabban kezelte az első négy kérelmet, mint a későbbieket.

| 25. | A teljesítményértékelési mutatóként felhasznált négy eset ötleteket adhat, hogyan lehet felgyorsítani a munkafolyamatot a későbbiekben. Ebben a négy esetben:






  a) | az értékelés átlagosan mindössze kilenc napig tartott, mivel a Bizottsághoz már az előzetes szakaszokban (a hivatalos kérelmet megelőzően) jelentős dokumentációt juttattak el; |
| --- | --- | --- |

25.

A teljesítményértékelési mutatóként felhasznált négy eset ötleteket adhat, hogyan lehet felgyorsítani a munkafolyamatot a későbbiekben. Ebben a négy esetben:

a)

az értékelés átlagosan mindössze kilenc napig tartott, mivel a Bizottsághoz már az előzetes szakaszokban (a hivatalos kérelmet megelőzően) jelentős dokumentációt juttattak el;

| b) | a költségvetési szakasz átlagosan mindössze nyolc napig tartott, mivel a Bizottság rögtön az elvi döntés meghozatalának napján elküldte javaslatát a Parlamentnek; |
| --- | --- |

b)

a költségvetési szakasz átlagosan mindössze nyolc napig tartott, mivel a Bizottság rögtön az elvi döntés meghozatalának napján elküldte javaslatát a Parlamentnek;

| c) | a támogatási határozat szakaszában jelentős időmegtakarítást értek el azzal, hogy a két szerződő fél egy napon írta alá a megállapodást. |
| --- | --- |

c)

a támogatási határozat szakaszában jelentős időmegtakarítást értek el azzal, hogy a két szerződő fél egy napon írta alá a megállapodást.

| 26. | A Számvevőszék megvizsgálta, hogy a kérelmezők vélekedése szerint az eljárás időtartama befolyásolta-e helyreállító intézkedések végrehajtását. A felmérésből az derült ki, hogy a kérelmezők nagy többségének megítélése szerint az eljárás időtartama nem befolyásolta a helyreállító intézkedések végrehajtását. Ezt a véleményt valószínűleg az magyarázza, hogy az Alap révén rendszerint a katasztrófa okozta költségeknek csak egy kis részét térítik meg (lásd: 1. ábra). |
| --- | --- |

26.

A Számvevőszék megvizsgálta, hogy a kérelmezők vélekedése szerint az eljárás időtartama befolyásolta-e helyreállító intézkedések végrehajtását. A felmérésből az derült ki, hogy a kérelmezők nagy többségének megítélése szerint az eljárás időtartama nem befolyásolta a helyreállító intézkedések végrehajtását. Ezt a véleményt valószínűleg az magyarázza, hogy az Alap révén rendszerint a katasztrófa okozta költségeknek csak egy kis részét térítik meg (lásd: 1. ábra).

Image

Hatékonyság

| 27. | Az Alaptól megkövetelik, hogy hatékony legyen. A rendelet kimondja, hogy „az igazgatási eljárásokat megfelelően át kell alakítani, és a lehető legkisebb mértékűre kell csökkenteni”, de ezt nem határozza meg pontosabban (5). |
| --- | --- |

27.

Az Alaptól megkövetelik, hogy hatékony legyen. A rendelet kimondja, hogy „az igazgatási eljárásokat megfelelően át kell alakítani, és a lehető legkisebb mértékűre kell csökkenteni”, de ezt nem határozza meg pontosabban (5).

| 28. | A Számvevőszék felülvizsgálta azokat az eljárásokat, amelyeknek a támogatással kapcsolatos pályáztatás, szerződéskötés, végrehajtás, jelentéstétel és ellenőrzés tekintetében a kedvezményezett államoknak eleget kell tenniük. A Számvevőszék megállapította, hogy az EUSZA esetében a kedvezményezett államok számára könnyebb betartani az előírásokat, mint más uniós alapok esetében. Ezért állítható, hogy az igazgatási eljárások csökkentésének mértéke már biztosítja, hogy az eljárások hatékonyak a kedvezményezett államok számára. |
| --- | --- |

28.

A Számvevőszék felülvizsgálta azokat az eljárásokat, amelyeknek a támogatással kapcsolatos pályáztatás, szerződéskötés, végrehajtás, jelentéstétel és ellenőrzés tekintetében a kedvezményezett államoknak eleget kell tenniük. A Számvevőszék megállapította, hogy az EUSZA esetében a kedvezményezett államok számára könnyebb betartani az előírásokat, mint más uniós alapok esetében. Ezért állítható, hogy az igazgatási eljárások csökkentésének mértéke már biztosítja, hogy az eljárások hatékonyak a kedvezményezett államok számára.

| 29. | A Számvevőszék felülvizsgálta a Bizottságnál folyó igazgatási eljárásokat annak értékelése céljából, hogy ezeket a legkisebb mértékűre csökkentették-e. A Számvevőszék megállapította, hogy a jelenlegi szabályozási rendszer mellett (vagyis hogy az Alap szolidaritási, nem pedig gyorssegélyalap) az igazgatási eljárás mind az öt szakasza szükséges, és egyiket sem lehetne kihagyni. |
| --- | --- |

29.

A Számvevőszék felülvizsgálta a Bizottságnál folyó igazgatási eljárásokat annak értékelése céljából, hogy ezeket a legkisebb mértékűre csökkentették-e. A Számvevőszék megállapította, hogy a jelenlegi szabályozási rendszer mellett (vagyis hogy az Alap szolidaritási, nem pedig gyorssegélyalap) az igazgatási eljárás mind az öt szakasza szükséges, és egyiket sem lehetne kihagyni.

| 30. | A Bizottság ugyan nem rendelkezik olyan elszámolási rendszerrel, amely adatokkal szolgálna az Alap költségeinek kiszámításához, de az Alap kezelésének átlagos közvetlen költsége kb. a támogatási összeg 0,06 %-ára (tehát 0,1 %-ánál kevesebbre) becsülhető, amint az a 7. táblázatból is kitűnik. Az Alap 2002-es létrehozása óta két fő látja el állandó jelleggel az Alap szolgáltatásainak kezelésével kapcsolatos feladatokat. E két fő a kérelmek elindításától kezdve a támogatás lezárásáig kíséri végig az eljárást. |
| --- | --- |

30.

A Bizottság ugyan nem rendelkezik olyan elszámolási rendszerrel, amely adatokkal szolgálna az Alap költségeinek kiszámításához, de az Alap kezelésének átlagos közvetlen költsége kb. a támogatási összeg 0,06 %-ára (tehát 0,1 %-ánál kevesebbre) becsülhető, amint az a 7. táblázatból is kitűnik. Az Alap 2002-es létrehozása óta két fő látja el állandó jelleggel az Alap szolgáltatásainak kezelésével kapcsolatos feladatokat. E két fő a kérelmek elindításától kezdve a támogatás lezárásáig kíséri végig az eljárást.

| 31. | Hogy mégis megpróbáljuk kiszámítani az Alap Bizottság általi kezelésének teljes költségét, további információt kértünk a humán erőforrásokkal, illetve az ellenőrzéssel foglalkozó igazgatóságoktól a következőkről: az e feladathoz rendelt egyéb alkalmazottak, a kiküldetések gyakorisága és költsége operatív és ellenőrzési egységenként, illetve az igazgatás, a figyelemmel kísérés és a helyszíni ellenőrzés egyéb költségei. Az így nyert információ kevésnek bizonyult. Ezért, hogy az értékeléshez mégis ki lehessen dolgozni valamilyen teljesítményértékelési mutatót, a Számvevőszék valamennyi fenti költségre egy éves szinten becsült értéket számított ki. Így évi átlagos összegként 170 000 EUR-t kapott. A 7. táblázatban látható, hogy az igazgatási költségek a kezelt összeghez képest minimálisak. Viszonyításként: 2002-ben, amikor csak négy esetet kellett kezelni, az igazgatási költségek a támogatási összeg mindössze 0,02 %-ának feleltek meg. A Számvevőszék megállapításai azt jelzik, hogy a Bizottság hatékonyan kezeli az Alapot.
  7. táblázat
  Az Alap éves igazgatási költségei és munkaterhelése | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Regionális Politikai Főigazgatóság éves igazgatási költségei
  (millió EUR) | 0,15 | 0,16 | 0,17 | 0,18 | 0,19 |
| Kérelmek száma | 4 | 10 | 11 | 12 | 4 |
| Odaítélt támogatás
  (millió EUR) | 728 | 107 | 20 | 205 | 24 |
| Forrás: Számvevőszéki költségbecslés, illetve Regionális Politikai Főigazgatóság. |

31.

Hogy mégis megpróbáljuk kiszámítani az Alap Bizottság általi kezelésének teljes költségét, további információt kértünk a humán erőforrásokkal, illetve az ellenőrzéssel foglalkozó igazgatóságoktól a következőkről: az e feladathoz rendelt egyéb alkalmazottak, a kiküldetések gyakorisága és költsége operatív és ellenőrzési egységenként, illetve az igazgatás, a figyelemmel kísérés és a helyszíni ellenőrzés egyéb költségei. Az így nyert információ kevésnek bizonyult. Ezért, hogy az értékeléshez mégis ki lehessen dolgozni valamilyen teljesítményértékelési mutatót, a Számvevőszék valamennyi fenti költségre egy éves szinten becsült értéket számított ki. Így évi átlagos összegként 170 000 EUR-t kapott. A 7. táblázatban látható, hogy az igazgatási költségek a kezelt összeghez képest minimálisak. Viszonyításként: 2002-ben, amikor csak négy esetet kellett kezelni, az igazgatási költségek a támogatási összeg mindössze 0,02 %-ának feleltek meg. A Számvevőszék megállapításai azt jelzik, hogy a Bizottság hatékonyan kezeli az Alapot.

7. táblázat

Az Alap éves igazgatási költségei és munkaterhelése

2002

2003

2004

2005

2006

A Regionális Politikai Főigazgatóság éves igazgatási költségei

(millió EUR)

0,15

0,16

0,17

0,18

0,19

Kérelmek száma

4

10

11

12

4

Odaítélt támogatás

(millió EUR)

728

107

20

205

24

Forrás: Számvevőszéki költségbecslés, illetve Regionális Politikai Főigazgatóság.

Rugalmasság

| 32. | Ennek az elemzésnek az összefüggésében a rugalmasságot úgy határozzuk meg, hogy mennyire könnyű a rendszert kiigazítani más alkalmazásokban vagy környezetekben való felhasználás céljából, mint amelyekre kifejezetten kialakították. Mivel az Alapot a súlyos katasztrófákra alakították ki, rugalmassága ezért a regionális katasztrófákkal kapcsolatos kérelmekre való reagálása során mutatkozhat meg. |
| --- | --- |

32.

Ennek az elemzésnek az összefüggésében a rugalmasságot úgy határozzuk meg, hogy mennyire könnyű a rendszert kiigazítani más alkalmazásokban vagy környezetekben való felhasználás céljából, mint amelyekre kifejezetten kialakították. Mivel az Alapot a súlyos katasztrófákra alakították ki, rugalmassága ezért a regionális katasztrófákkal kapcsolatos kérelmekre való reagálása során mutatkozhat meg.

| 33. | Az Alapnak képessé kell tennie a Közösséget arra, hogy rugalmasan válaszoljon a vészhelyzetekre, de a kivételes eseteket a legszigorúbban kell kezelni (6). Az Alap rugalmassága nem sértheti az egyenlő bánásmód elvét. |
| --- | --- |

33.

Az Alapnak képessé kell tennie a Közösséget arra, hogy rugalmasan válaszoljon a vészhelyzetekre, de a kivételes eseteket a legszigorúbban kell kezelni (6). Az Alap rugalmassága nem sértheti az egyenlő bánásmód elvét.

Hogyan kezeli az Alap a regionális katasztrófákat?

| 34. | A Számvevőszék felülvizsgálta a regionális és a súlyos katasztrófák kezelését. Az elemzés abból a szempontból összpontosított a „rugalmasságra”, hogy a kérelmeket az egyenlő bánásmód elvének megfelelően kezelik-e, vagyis méltányosan értékelik-e a kérelmezők által benyújtott kérelmeket, illetve a Bizottság következetes és egységes kritériumokat alkalmaz-e a kérelmek jóváhagyásánál és elutasításánál. |
| --- | --- |

34.

A Számvevőszék felülvizsgálta a regionális és a súlyos katasztrófák kezelését. Az elemzés abból a szempontból összpontosított a „rugalmasságra”, hogy a kérelmeket az egyenlő bánásmód elvének megfelelően kezelik-e, vagyis méltányosan értékelik-e a kérelmezők által benyújtott kérelmeket, illetve a Bizottság következetes és egységes kritériumokat alkalmaz-e a kérelmek jóváhagyásánál és elutasításánál.

| 35. | A 18 elutasított kérelemből (7) 15 (83 %) regionális katasztrófához kapcsolódott. Azt, hogy ilyen sok az elutasítás, az okozza, hogy a regionális katasztrófa meghatározása nem elég egyértelmű, és ezekről a kérelmekről nehezebb megítélni, hogy támogathatóak-e az Alapból. Minden egyes Bizottság általi elutasítást több tényezővel indokoltak. Az elutasítás okaként a Bizottság főként a következőket jelölte meg:






  a) | a kérelmet későn nyújtották be, és/vagy az hiányos volt; |
| --- | --- | --- |

35.

A 18 elutasított kérelemből (7) 15 (83 %) regionális katasztrófához kapcsolódott. Azt, hogy ilyen sok az elutasítás, az okozza, hogy a regionális katasztrófa meghatározása nem elég egyértelmű, és ezekről a kérelmekről nehezebb megítélni, hogy támogathatóak-e az Alapból. Minden egyes Bizottság általi elutasítást több tényezővel indokoltak. Az elutasítás okaként a Bizottság főként a következőket jelölte meg:

a)

a kérelmet későn nyújtották be, és/vagy az hiányos volt;

| b) | a kérelemben leírt kár nem sújtotta a lakosság jelentős részét és nem minősült regionális katasztrófának; |
| --- | --- |

b)

a kérelemben leírt kár nem sújtotta a lakosság jelentős részét és nem minősült regionális katasztrófának;

| c) | a tagállamok helytelen tájékoztatást adtak a katasztrófa időpontjáról. |
| --- | --- |

c)

a tagállamok helytelen tájékoztatást adtak a katasztrófa időpontjáról.

| 36. | A Számvevőszék nem állítja, hogy az elutasított kérelmeket el kellett volna fogadni, ám megjegyzi, hogy két esetben nem egyértelműek az alkalmazott kritériumok, illetve a tagállam számára benyújtott igazolás (lásd: 3. keretes szöveg). Egy esetben a támogathatósági feltételeket a kár sújtotta lakosság nagyságát illetően nem úgy alkalmazták, mint más hasonló esetekben.

  3. keretes szövegTámogathatósági kritériumok regionális katasztrófák esetébenEgy 2005-ben elutasított erdőtűzkérelem kapcsán a Bizottság egyik érve az volt, hogy a kár nem sújtotta a lakosság jelentős részét (lásd a 2. bekezdésben szereplő feltételeket), 2003-ban, egy hasonló eset elutasításakor viszont nem vetette be ugyanezt az érvet. Sőt, 2002–2003. évi éves EUSZA-jelentésében maga a Bizottság fejtette ki, hogy az adott esetben ez a feltétel miért nem volt alkalmazható, jóllehet az említett feltételnek egyik elutasított erdőtűzzel kapcsolatos kérelem tekintetében sem volt különösebb értelme.A Bizottság egyik érve egy 2004-es árvízzel kapcsolatos eset elutasítása mellett az volt, hogy nem került sor a közösségi polgári védelmi mechanizmus aktiválására, ami az árvíz korlátozott jellegére utal. A rendelet azonban nem írja elő, hogy e mechanizmust kötelezően aktiválni kellene. Ezt az esetet összehasonlítottuk egy másik esettel, egy 2005-ös árvízével, amikor a Bizottság szintén megemlítette a polgári védelmi mechanizmust, de ebben az esetben kijelentette, hogy ennek a tényezőnek nincs jelentősége. |
| --- | --- |

36.

A Számvevőszék nem állítja, hogy az elutasított kérelmeket el kellett volna fogadni, ám megjegyzi, hogy két esetben nem egyértelműek az alkalmazott kritériumok, illetve a tagállam számára benyújtott igazolás (lásd: 3. keretes szöveg). Egy esetben a támogathatósági feltételeket a kár sújtotta lakosság nagyságát illetően nem úgy alkalmazták, mint más hasonló esetekben.

3. keretes szövegTámogathatósági kritériumok regionális katasztrófák esetébenEgy 2005-ben elutasított erdőtűzkérelem kapcsán a Bizottság egyik érve az volt, hogy a kár nem sújtotta a lakosság jelentős részét (lásd a 2. bekezdésben szereplő feltételeket), 2003-ban, egy hasonló eset elutasításakor viszont nem vetette be ugyanezt az érvet. Sőt, 2002–2003. évi éves EUSZA-jelentésében maga a Bizottság fejtette ki, hogy az adott esetben ez a feltétel miért nem volt alkalmazható, jóllehet az említett feltételnek egyik elutasított erdőtűzzel kapcsolatos kérelem tekintetében sem volt különösebb értelme.A Bizottság egyik érve egy 2004-es árvízzel kapcsolatos eset elutasítása mellett az volt, hogy nem került sor a közösségi polgári védelmi mechanizmus aktiválására, ami az árvíz korlátozott jellegére utal. A rendelet azonban nem írja elő, hogy e mechanizmust kötelezően aktiválni kellene. Ezt az esetet összehasonlítottuk egy másik esettel, egy 2005-ös árvízével, amikor a Bizottság szintén megemlítette a polgári védelmi mechanizmust, de ebben az esetben kijelentette, hogy ennek a tényezőnek nincs jelentősége.

Image

| 37. | A Számvevőszék megvizsgálta, hogy a bármely katasztrófakategóriába tartozó, elutasított kérelmezők elfogadhatónak találták-e a Bizottság elutasítási indokait. Ez mutatóként szolgálhat arról, hogy a támogathatósági szabályok ellentmondásmentesek és jól érthetőek-e. A felmérés eredménye szerint a kérelmezők 45 %-a el tudta fogadni a kérelem elutasítása melletti bizottsági érveket, amint a 2. ábra mutatja. Azoknak az elutasított kérelmezőknek, akik nem tudták elfogadni a Bizottság érveit, a következők voltak az indokaik:






  a) | az érintett térségek számára lehetetlen, hogy a Bizottság által kért adatokat a kért mértékű pontossággal és az előírt igen rövid időn belül biztosítsák – éppen vészhelyzetben, amikor az azonnali szükségletek kapnak elsőbbséget; |
| --- | --- | --- |

37.

A Számvevőszék megvizsgálta, hogy a bármely katasztrófakategóriába tartozó, elutasított kérelmezők elfogadhatónak találták-e a Bizottság elutasítási indokait. Ez mutatóként szolgálhat arról, hogy a támogathatósági szabályok ellentmondásmentesek és jól érthetőek-e. A felmérés eredménye szerint a kérelmezők 45 %-a el tudta fogadni a kérelem elutasítása melletti bizottsági érveket, amint a 2. ábra mutatja. Azoknak az elutasított kérelmezőknek, akik nem tudták elfogadni a Bizottság érveit, a következők voltak az indokaik:

a)

az érintett térségek számára lehetetlen, hogy a Bizottság által kért adatokat a kért mértékű pontossággal és az előírt igen rövid időn belül biztosítsák – éppen vészhelyzetben, amikor az azonnali szükségletek kapnak elsőbbséget;

| b) | időnként nehéz kizárólag gazdasági szempontból számszerűsíteni a kár lakosságra gyakorolt hatását; a kis vidéki közösségekben például a kár nemcsak az ingatlanokat sújtja, hanem az életmódot és az általános életkörülményeket is. Felmerült ugyanakkor az is, hogy ilyenkor apróbb események összeadódása nagyobb problémához vezethet; |
| --- | --- |

b)

időnként nehéz kizárólag gazdasági szempontból számszerűsíteni a kár lakosságra gyakorolt hatását; a kis vidéki közösségekben például a kár nemcsak az ingatlanokat sújtja, hanem az életmódot és az általános életkörülményeket is. Felmerült ugyanakkor az is, hogy ilyenkor apróbb események összeadódása nagyobb problémához vezethet;

| c) | a hatóságok egyes esetekben úgy vélik, hogy a Bizottság hasonló régebbi esetekben elfogadta a kérelmet és finanszírozta az intézkedéseket. |
| --- | --- |

c)

a hatóságok egyes esetekben úgy vélik, hogy a Bizottság hasonló régebbi esetekben elfogadta a kérelmet és finanszírozta az intézkedéseket.

| 38. | Az említett nézetek azt jelzik, hogy a kérelmezők problémásnak találják a kérelem elkészítéséhez rendelkezésükre álló időt, a kár értékelését a nehezen számszerűsíthető összetevőket illetően, valamint a kérelem értékelése során alkalmazott bizottsági kritériumokat. Ez az utolsó kritikus elem jelezheti azt is, hogy egyes esetekben a kérelmezők esetleg aggályosnak találják a bánásmód méltányosságát. |
| --- | --- |

38.

Az említett nézetek azt jelzik, hogy a kérelmezők problémásnak találják a kérelem elkészítéséhez rendelkezésükre álló időt, a kár értékelését a nehezen számszerűsíthető összetevőket illetően, valamint a kérelem értékelése során alkalmazott bizottsági kritériumokat. Ez az utolsó kritikus elem jelezheti azt is, hogy egyes esetekben a kérelmezők esetleg aggályosnak találják a bánásmód méltányosságát.

Eshet-e csorba a regionális katasztrófák esetében adott támogatások kezelésének méltányosságán a támogatás kiszámításának elve miatt?

| 39. | A Bizottság által használt módszer szerint (8) valamennyi regionális katasztrófa után a teljes közvetlen kár azonos százalékarányát fizetik ki, amely a teljes közvetlen kár 2,5 %-ának megfelelő átalány, tehát nem veszik figyelembe a kérelmező állam vagy régió „fejlettségét”. Ezzel szemben súlyos katasztrófák esetén a támogatás kiszámításánál a kérelmező bruttó nemzeti jövedelmét veszik alapul, ami az országok eltérő fejlettségét is figyelembe vevő méltányos bánásmódot tesz lehetővé. |
| --- | --- |

39.

A Bizottság által használt módszer szerint (8) valamennyi regionális katasztrófa után a teljes közvetlen kár azonos százalékarányát fizetik ki, amely a teljes közvetlen kár 2,5 %-ának megfelelő átalány, tehát nem veszik figyelembe a kérelmező állam vagy régió „fejlettségét”. Ezzel szemben súlyos katasztrófák esetén a támogatás kiszámításánál a kérelmező bruttó nemzeti jövedelmét veszik alapul, ami az országok eltérő fejlettségét is figyelembe vevő méltányos bánásmódot tesz lehetővé.

| 40. | Inkább szabály, mintsem kivétel, hogy az Alapot a „kivételes kritérium” (a regionális) alapján veszik igénybe (a katasztrófák 58 %-a regionális katasztrófa volt), márpedig rendkívüli regionális katasztrófa esetén a kritériumoknak a kérelem sikeréhez vezető – és a lehető legszigorúbban vizsgálandó – betartása rendkívül nehéz. Így a regionális katasztrófákkal kapcsolatos kérelmek 83 %-át hosszabb értékelési időszak után elutasították. Az elutasítást nem a források rendelkezésre állásának hiánya indokolta, mivel az Alap a 2002. októberi megalapításától 2006 végéig alig több mint egyévi költségvetésének megfelelő támogatást nyújtott. |
| --- | --- |

40.

Inkább szabály, mintsem kivétel, hogy az Alapot a „kivételes kritérium” (a regionális) alapján veszik igénybe (a katasztrófák 58 %-a regionális katasztrófa volt), márpedig rendkívüli regionális katasztrófa esetén a kritériumoknak a kérelem sikeréhez vezető – és a lehető legszigorúbban vizsgálandó – betartása rendkívül nehéz. Így a regionális katasztrófákkal kapcsolatos kérelmek 83 %-át hosszabb értékelési időszak után elutasították. Az elutasítást nem a források rendelkezésre állásának hiánya indokolta, mivel az Alap a 2002. októberi megalapításától 2006 végéig alig több mint egyévi költségvetésének megfelelő támogatást nyújtott.

Elégedettek-e a kérelmezők az Alappal?

| 41. | Valamennyi, a felmérésre választ adó kérelmező elégedett volt az Alappal. Az Alapot a szolidaritás jeleként érzékelik, s ez kedvező hatással van a közvéleményre, különösen az új tagállamokban. A felmérésre adott válaszok szerint (lásd: 3. ábra) az elégedettség fő okai a következők:






  a) | tekintettel a katasztrófák nagyságára, az Alap hozzájárulása éreztette az érintett régiók lakosságával, hogy az EU szolidáris velük; |
| --- | --- | --- |

41.

Valamennyi, a felmérésre választ adó kérelmező elégedett volt az Alappal. Az Alapot a szolidaritás jeleként érzékelik, s ez kedvező hatással van a közvéleményre, különösen az új tagállamokban. A felmérésre adott válaszok szerint (lásd: 3. ábra) az elégedettség fő okai a következők:

a)

tekintettel a katasztrófák nagyságára, az Alap hozzájárulása éreztette az érintett régiók lakosságával, hogy az EU szolidáris velük;

| b) | a támogatás segített enyhíteni a katasztrófákkal járó hatalmas költségeket (másodlagos sürgősségi tevékenységek meghosszabbítása, az eljárás felgyorsítása stb.); |
| --- | --- |

b)

a támogatás segített enyhíteni a katasztrófákkal járó hatalmas költségeket (másodlagos sürgősségi tevékenységek meghosszabbítása, az eljárás felgyorsítása stb.);

| c) | a támogatás csökkentette az állami költségvetésekre nehezedő terhet, habár ez a katasztrófa méretéhez képest nem mindig lehetett jelentős; |
| --- | --- |

c)

a támogatás csökkentette az állami költségvetésekre nehezedő terhet, habár ez a katasztrófa méretéhez képest nem mindig lehetett jelentős;

| d) | a tagjelölt országok esetében a hozzájárulás pozitívan hatott a közvéleménynek az uniós csatlakozáshoz való hozzáállására. |
| --- | --- |

d)

a tagjelölt országok esetében a hozzájárulás pozitívan hatott a közvéleménynek az uniós csatlakozáshoz való hozzáállására.

Image

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

| 42. | Az Alap 2002 és 2006 közötti működésének számvevőszéki vizsgálata azt mutatja, hogy az Alap nem reagál gyorsan. A kérelmezőknek átlagosan 12 hónapot kellett várniuk a katasztrófa után arra, hogy a támogatás megérkezzék. A késedelmek nincsenek összefüggésben sem a katasztrófa kategóriájával vagy jellegével, sem azzal, hogy honnan érkezett be a kérelem. A források mozgósításához szükséges idő főként az alkalmazott igazgatási szabályok mértékén, a Bizottság gyorsaságán, a nemzeti hatóságok által adott válaszok gyorsaságán és a kérelmező által a konkrét esetben nyújtott információ milyenségén múlik (lásd: 10–26. bekezdés). |
| --- | --- |

42.

Az Alap 2002 és 2006 közötti működésének számvevőszéki vizsgálata azt mutatja, hogy az Alap nem reagál gyorsan. A kérelmezőknek átlagosan 12 hónapot kellett várniuk a katasztrófa után arra, hogy a támogatás megérkezzék. A késedelmek nincsenek összefüggésben sem a katasztrófa kategóriájával vagy jellegével, sem azzal, hogy honnan érkezett be a kérelem. A források mozgósításához szükséges idő főként az alkalmazott igazgatási szabályok mértékén, a Bizottság gyorsaságán, a nemzeti hatóságok által adott válaszok gyorsaságán és a kérelmező által a konkrét esetben nyújtott információ milyenségén múlik (lásd: 10–26. bekezdés).

| 43. | A Bizottságnál az Alapot kezelő személyzet a jelenlegi létszámán hatékonynak bizonyult. Az Alap kezelésének összköltségéről is az volt megállapítható, hogy az a nyújtott támogatáshoz viszonyítva nagyon alacsony (lásd: 27–31. bekezdés). |
| --- | --- |

43.

A Bizottságnál az Alapot kezelő személyzet a jelenlegi létszámán hatékonynak bizonyult. Az Alap kezelésének összköltségéről is az volt megállapítható, hogy az a nyújtott támogatáshoz viszonyítva nagyon alacsony (lásd: 27–31. bekezdés).

| 44. | Nincs olyan eset, amelyben az Alap a támogatási kérelmek kezelését illetően rugalmatlannak bizonyult volna. A kérelmek elutasításának megkérdőjelezése nélkül megállapítható, hogy néhány esetben nem eléggé világos a regionális katasztrófák estén beadott kérelmek elutasításának indoklása. Az a módszer, amelyet a regionális katasztrófák esetében elfogadott kérelmek támogatási összegének kiszámításánál alkalmaznak, nem veszi figyelembe az érintett államok fejlettségét, ami esetleg sérti a méltányosság elvét (lásd: 32–40. bekezdés). |
| --- | --- |

44.

Nincs olyan eset, amelyben az Alap a támogatási kérelmek kezelését illetően rugalmatlannak bizonyult volna. A kérelmek elutasításának megkérdőjelezése nélkül megállapítható, hogy néhány esetben nem eléggé világos a regionális katasztrófák estén beadott kérelmek elutasításának indoklása. Az a módszer, amelyet a regionális katasztrófák esetében elfogadott kérelmek támogatási összegének kiszámításánál alkalmaznak, nem veszi figyelembe az érintett államok fejlettségét, ami esetleg sérti a méltányosság elvét (lásd: 32–40. bekezdés).

| 45. | Megjegyzendő végül, hogy a felvetett kérdések ellenére a felmérésre válaszoló valamennyi kérelmező meg van elégedve az Alap működésével. Elmondható tehát, hogy az Alap teljesítette alapvető célkitűzését, és szolidaritást tanúsított a katasztrófahelyzetbe került tagállamokkal (lásd: 41. bekezdés). |
| --- | --- |

45.

Megjegyzendő végül, hogy a felvetett kérdések ellenére a felmérésre válaszoló valamennyi kérelmező meg van elégedve az Alap működésével. Elmondható tehát, hogy az Alap teljesítette alapvető célkitűzését, és szolidaritást tanúsított a katasztrófahelyzetbe került tagállamokkal (lásd: 41. bekezdés).

| 46. | A támogatás kifizetésének meggyorsítása érdekében a Bizottság 2008 végéig vezessen be eljárásokat annak biztosítására, hogy a kérelmező állam mielőbb kapjon részletes útmutatást a kérelemmel kapcsolatos követelményekről, lehetőleg már egy héten belül azt követően, hogy az érintett állam vagy régió értesítette a Bizottságot arról, hogy az Alaphoz fog folyamodni támogatásért. |
| --- | --- |

46.

A támogatás kifizetésének meggyorsítása érdekében a Bizottság 2008 végéig vezessen be eljárásokat annak biztosítására, hogy a kérelmező állam mielőbb kapjon részletes útmutatást a kérelemmel kapcsolatos követelményekről, lehetőleg már egy héten belül azt követően, hogy az érintett állam vagy régió értesítette a Bizottságot arról, hogy az Alaphoz fog folyamodni támogatásért.

| 47. | A Bizottság ezenkívül létesítsen közvetlen kapcsolatot a tagállamnak vagy csatlakozni kívánó államnak a kérelem elkészítéséért felelős szervével, hogy figyelmeztethesse azt a beérkező kérelmekben visszatérően előforduló hiányosságokra, illetve annak fontosságára, hogy a kérelmet és a Bizottság által kért bármely egyéb dokumentumot – beleértve a végleges megállapodást is – haladéktalanul visszaküldjék. |
| --- | --- |

47.

A Bizottság ezenkívül létesítsen közvetlen kapcsolatot a tagállamnak vagy csatlakozni kívánó államnak a kérelem elkészítéséért felelős szervével, hogy figyelmeztethesse azt a beérkező kérelmekben visszatérően előforduló hiányosságokra, illetve annak fontosságára, hogy a kérelmet és a Bizottság által kért bármely egyéb dokumentumot – beleértve a végleges megállapodást is – haladéktalanul visszaküldjék.

Ezt a jelentést a Számvevőszék 2008. március 13-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  A Tanács 2012/2002/EK rendelete (2002. november 11.) az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról (HL L 311., 2002.11.14., 3. o.).

1

(2)  A 2012/2002/EK rendelet 2. cikke.

2

(3)  Két olyan esetet beleértve, amikor nem elutasítás történt, hanem a kérelmet visszavonták.

3

Forrás: A Regionális Politikai Főigazgatóság kérelmekre vonatkozó nyilvántartása.

Forrás:

(4)  A 2012/2002/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése.

4

(5)  A 2012/2002/EK rendelet (8) preambulumbekezdése.

5

(6)  A 2012/2002/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdése.

6

(7)  Beleértve két visszavont kérelmet.

7

(8)  A Bizottság éves jelentése az Európai Unió Szolidaritási Alapjáról, 2002–2003, 24. o.

8

---

MELLÉKLET

AZ EU SZOLIDARITÁSI ALAPJÁHOZ INTÉZETT KÉRELMEK 2002 ÓTA (UTOLSÓ FRISSÍTÉS: 2007.12.31./REGIONÁLIS POLITIKAI FŐIGAZGATÓSÁG)

| Év | Ország | A katasztrófa jellege | Kár


  (millió EUR) | Kategória | Odaítélt támogatás


  (millió EUR) | Az EUSF támogatás beérkezése nemzeti szinten
   (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 1 | AT | árvíz | 2 900,0 | súlyos | 134,0 | 2002.12.27. |
| 2 | CZ | árvíz | 2 300,0 | súlyos | 129,0 | 2003.1.13. |
| 3 | FR | árvíz (Le Gard) | 835,0 | regionális | 21,0 | 2002.12.27. |
| 4 | DE | árvíz | 9 100,0 | súlyos | 444,0 | 2002.12.29. |
| Összes támogatás (2002) | 728,0 | |
| 2003 | 1 | ES | olajszennyezés (Prestige) | 436,0 | regionális | 8,6 | 2004.3.29. |
| 2 | IT | földrengés (Molise/Apulia) | 1 558,0 | regionális | 30,8 | 2004.3.11. |
| 3 | IT | vulkánkitörés (Etna) | 849,0 | regionális | 16,8 | 2004.3.11. |
| 4 | IT | árvíz (Észak-Olaszország) | 1 900,0 | regionális | elutasítva | n. a. |
| 5 | EL | kedvezőtlen téli időjárás | n. a. | súlyos | elutasítva | n. a. |
| 6 | PT | erdőtüzek | 1 227,9 | súlyos | 48,5 | 2003.12.2. |
| 7 | FR | erdőtüzek (Dél-Franciaország) | 531,1 | regionális | elutasítva | n. a. |
| 8 | ES | erdőtüzek (portugál határvidék) | 53,2 | szomszédos ország | 1,3 | 2004.9.6. (kifizetés időpontja) |
| 9 | MT | árvíz | 30,2 | súlyos | 1,0 | 2004.11.12. (kifizetés időpontja) |
| 10 | IT | árvíz (Friuli – Venezia Giulia) | 525,1 | regionális | elutasítva | n. a. |
| Összes támogatás (2003) | 107,0 | |
| 2004 | 1 | FR | árvíz (Rhône-delta) | 785,0 | regionális | 19,6 | 2004.7.7. |
| 2 | ES | árvíz (Málaga) | 72,9 | regionális | elutasítva | n. a. |
| 3–9 | ES | erdőtüzek (7 kérelem) | 479,8 | regionális | mind a 7 kérelem elutasítva | n. a. |
| 10 | SK | árvíz | 29,1 | regionális | elutasítva | n. a. |
| 11 | SI | földrengés | 12,5 | regionális | visszavonva | n. a. |
| Összes támogatás (2004) | 19,6 | |
| 2005 | 1 | SK | vihar (Tátra) | 202,7 | súlyos | 5,7 | 2005.11.7. |
| 2 | IT | árvíz (Szardínia) | 223,0 | regionális | elutasítva | n. a. |
| 3 | EE | vihar | 47,9 | súlyos | 1,3 | n. a. |
| 4 | LV | vihar | 192,6 | súlyos | 9,5 | n. a. |
| 5 | SE | vihar | 2 297,3 | súlyos | 81,7 | 2006.4.18. |
| 6 | LT | vihar | 15,2 | szomszédos ország | 0,4 | 2006.4.12. |
| 7 | EL | Evrosz, árvíz | 135,0 | regionális | elutasítva | n. a. |
| 8 | RO | tavaszi árvíz | 489,5 | súlyos | 18,8 | 2006.8.17. |
| 9 | BG | tavaszi árvíz | 222,3 | súlyos | 9,7 | 2006.7.7. |
| 10 | BG | nyári árvíz | 237,4 | súlyos | 10,6 | 2006.7.7. |
| 11 | RO | nyári árvíz | 1 049,7 | súlyos | 52,4 | 2006.8.17. |
| 12 | AT | árvíz (Tirol/Vorarlberg) | 591,9 | regionális | 14,8 | 2006.10.24. |
| Összes támogatás (2005) | 204,9 | |
| 2006 | 1 | UK | robbanás | 730,0 | (regionális) | visszavonva | n. a. |
| 2 | EL | árvíz | 372,3 | regionális | 9,3 | 2007.12.17. |
| 3 | HU | árvíz | 519,1 | súlyos | 15,1 | 2007.10.19. |
| 4 | ES | erdőtüzek | 91,0 | regionális | elutasítva | n. a. |
| Összes támogatás (2006) | 24,4 | |
| A 2002 óta nyújtott támogatás főösszege | 1 083,9 millió EUR
   (2) |

Év

Ország

A katasztrófa jellege

Kár

(millió EUR)

Kategória

Odaítélt támogatás

(millió EUR)

Az EUSF támogatás beérkezése nemzeti szinten
   (1)

2002

1

AT

árvíz

2 900,0

súlyos

134,0

2002.12.27.

2

CZ

árvíz

2 300,0

súlyos

129,0

2003.1.13.

3

FR

árvíz (Le Gard)

835,0

regionális

21,0

2002.12.27.

4

DE

árvíz

9 100,0

súlyos

444,0

2002.12.29.

Összes támogatás (2002)

728,0

2003

1

ES

olajszennyezés (Prestige)

436,0

regionális

8,6

2004.3.29.

2

IT

földrengés (Molise/Apulia)

1 558,0

regionális

30,8

2004.3.11.

3

IT

vulkánkitörés (Etna)

849,0

regionális

16,8

2004.3.11.

4

IT

árvíz (Észak-Olaszország)

1 900,0

regionális

elutasítva

n. a.

5

EL

kedvezőtlen téli időjárás

n. a.

súlyos

elutasítva

n. a.

6

PT

erdőtüzek

1 227,9

súlyos

48,5

2003.12.2.

7

FR

erdőtüzek (Dél-Franciaország)

531,1

regionális

elutasítva

n. a.

8

ES

erdőtüzek (portugál határvidék)

53,2

szomszédos ország

1,3

2004.9.6. (kifizetés időpontja)

9

MT

árvíz

30,2

súlyos

1,0

2004.11.12. (kifizetés időpontja)

10

IT

árvíz (Friuli – Venezia Giulia)

525,1

regionális

elutasítva

n. a.

Összes támogatás (2003)

107,0

2004

1

FR

árvíz (Rhône-delta)

785,0

regionális

19,6

2004.7.7.

2

ES

árvíz (Málaga)

72,9

regionális

elutasítva

n. a.

3–9

ES

erdőtüzek (7 kérelem)

479,8

regionális

mind a 7 kérelem elutasítva

n. a.

10

SK

árvíz

29,1

regionális

elutasítva

n. a.

11

SI

földrengés

12,5

regionális

visszavonva

n. a.

Összes támogatás (2004)

19,6

2005

1

SK

vihar (Tátra)

202,7

súlyos

5,7

2005.11.7.

2

IT

árvíz (Szardínia)

223,0

regionális

elutasítva

n. a.

3

EE

vihar

47,9

súlyos

1,3

n. a.

4

LV

vihar

192,6

súlyos

9,5

n. a.

5

SE

vihar

2 297,3

súlyos

81,7

2006.4.18.

6

LT

vihar

15,2

szomszédos ország

0,4

2006.4.12.

7

EL

Evrosz, árvíz

135,0

regionális

elutasítva

n. a.

8

RO

tavaszi árvíz

489,5

súlyos

18,8

2006.8.17.

9

BG

tavaszi árvíz

222,3

súlyos

9,7

2006.7.7.

10

BG

nyári árvíz

237,4

súlyos

10,6

2006.7.7.

11

RO

nyári árvíz

1 049,7

súlyos

52,4

2006.8.17.

12

AT

árvíz (Tirol/Vorarlberg)

591,9

regionális

14,8

2006.10.24.

Összes támogatás (2005)

204,9

2006

1

UK

robbanás

730,0

(regionális)

visszavonva

n. a.

2

EL

árvíz

372,3

regionális

9,3

2007.12.17.

3

HU

árvíz

519,1

súlyos

15,1

2007.10.19.

4

ES

erdőtüzek

91,0

regionális

elutasítva

n. a.

Összes támogatás (2006)

24,4

A 2002 óta nyújtott támogatás főösszege

1 083,9 millió EUR
   (2)

---

(1)  Az EUSF-támogatást annak a kedvezményezett országba való beérkezése után egy éven belül fel kell használni. Az egyéves időszak lejárta után legkésőbb hat hónappal a kedvezményezett országnak érvényességi nyilatkozat kíséretében végrehajtási beszámolót kell benyújtania.

(2)  Beleértve olyan összegeket, amelyek 2005-ös kérelmek alapján 2006-ban kerülnek kifizetésre.

---

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

ÖSSZEFOGLALÓ

| III. | A gyorsaság, amellyel a pénzügyi eszközök a kedvezményezettek számára hozzáférhetővé válnak, egyenes következménye az Európai Unió Szolidaritási Alapjáról (EUSZA) szóló rendeletben meghatározott eljárásnak, ami azt jelenti, hogy a gyakorlatban ez nem olyan eszköz, amely gyors válaszadást biztosít, hanem amely a nemzeti hatóságoknál már felmerült kiadásokat refinanszírozza. |
| --- | --- |

III.

A gyorsaság, amellyel a pénzügyi eszközök a kedvezményezettek számára hozzáférhetővé válnak, egyenes következménye az Európai Unió Szolidaritási Alapjáról (EUSZA) szóló rendeletben meghatározott eljárásnak, ami azt jelenti, hogy a gyakorlatban ez nem olyan eszköz, amely gyors válaszadást biztosít, hanem amely a nemzeti hatóságoknál már felmerült kiadásokat refinanszírozza.

| IV. | A Bizottság egyetért azzal, hogy meglehetősen nehéz helyesen alkalmazni a „regionális katasztrófa” fogalmát (szemben a „súlyos katasztrófa” fogalmával). Ez a jogalkotó szándéka szerint van így, aki a rendelet 2. cikkében megköveteli a Bizottságtól, hogy a regionális katasztrófákkal kapcsolatos bármely kérelmet „a legszigorúbban vizsgálja meg”. |
| --- | --- |

IV.

A Bizottság egyetért azzal, hogy meglehetősen nehéz helyesen alkalmazni a „regionális katasztrófa” fogalmát (szemben a „súlyos katasztrófa” fogalmával). Ez a jogalkotó szándéka szerint van így, aki a rendelet 2. cikkében megköveteli a Bizottságtól, hogy a regionális katasztrófákkal kapcsolatos bármely kérelmet „a legszigorúbban vizsgálja meg”.

| V. | A Szolidaritási Alap segített enyhíteni a katasztrófák által sújtott államokra nehezedő pénzügyi terhet, és előnyösen járult hozzá az Unióról a polgárokban kialakult képhez, mivel különösen nehéz helyzetekben gondoskodott segítségről és kiegészítő forrásokról. |
| --- | --- |

V.

A Szolidaritási Alap segített enyhíteni a katasztrófák által sújtott államokra nehezedő pénzügyi terhet, és előnyösen járult hozzá az Unióról a polgárokban kialakult képhez, mivel különösen nehéz helyzetekben gondoskodott segítségről és kiegészítő forrásokról.

| VI. | A Bizottság egyetért a Számvevőszék ajánlásaival. A rendelet elfogadását követően hamarosan kérelemnyomtatványt és a kérelem összeállításához részletes útmutatást dolgozott ki (mindkettő hozzáférhető az InfoRegio weboldalon). Igyekszik továbbá közvetlen kapcsolatba lépni a kérelmet összeállító szervvel, amennyiben a kérelmező állam ezzel egyetért, továbbá ki kívánja bővíteni az útmutatást annak érdekében, hogy figyelmeztesse a kérelmező szerveket a késedelmek esetleges okaira. |
| --- | --- |

VI.

A Bizottság egyetért a Számvevőszék ajánlásaival. A rendelet elfogadását követően hamarosan kérelemnyomtatványt és a kérelem összeállításához részletes útmutatást dolgozott ki (mindkettő hozzáférhető az InfoRegio weboldalon). Igyekszik továbbá közvetlen kapcsolatba lépni a kérelmet összeállító szervvel, amennyiben a kérelmező állam ezzel egyetért, továbbá ki kívánja bővíteni az útmutatást annak érdekében, hogy figyelmeztesse a kérelmező szerveket a késedelmek esetleges okaira.

ÉSZREVÉTELEK

| 10–13. | A Számvevőszék által azonosított öt szakasz némelyike néha átfedi egymást. Például a kérelemből első benyújtáskor gyakran hiányoznak elengedhetetlenül fontos információk, és a Bizottság nem tudja befejezni az értékelést, amíg ezek meg nem érkeznek.
  A 2005-ben érkezett kérelmek (ebben az évben érkezett a legtöbb kérelem a Számvevőszék által értékelt időszakban) az átlagos időtartam, mire a Bizottsághoz megérkezett a hiányzó információ, 93 nap volt.
  Azokban az esetekben, ahol a kérelmet a rendelet által meghatározott tízhetes határidőt követően nyújtották be, a Bizottság elutasította a kérelmeket. |
| --- | --- |

10–13.

A Számvevőszék által azonosított öt szakasz némelyike néha átfedi egymást. Például a kérelemből első benyújtáskor gyakran hiányoznak elengedhetetlenül fontos információk, és a Bizottság nem tudja befejezni az értékelést, amíg ezek meg nem érkeznek.

A 2005-ben érkezett kérelmek (ebben az évben érkezett a legtöbb kérelem a Számvevőszék által értékelt időszakban) az átlagos időtartam, mire a Bizottsághoz megérkezett a hiányzó információ, 93 nap volt.

Azokban az esetekben, ahol a kérelmet a rendelet által meghatározott tízhetes határidőt követően nyújtották be, a Bizottság elutasította a kérelmeket.

| 16. | A Bizottság költségvetés-módosítás előzetes tervezete útján kér kiegészítő előirányzatokat, amelyekről a költségvetési hatóság két ága (a Tanács és a Parlament) dönt (1). |
| --- | --- |

16.

A Bizottság költségvetés-módosítás előzetes tervezete útján kér kiegészítő előirányzatokat, amelyekről a költségvetési hatóság két ága (a Tanács és a Parlament) dönt (1).

| 24–25. | A 2002-ben az EUSZA-hoz benyújtott első négy kérelmet elkülönítetten kell értékelni, és nem lehet mérvadó viszonyítási alapként felhasználni, mivel elbírálásukra rendkívül szokatlan körülmények között került sor. A hiánytalan kérelmek a Bizottság által használt munkanyelveken készültek, és nagyon hamar beérkeztek – elbírálásuk még azelőtt megtörtént, hogy a rendelet fejlesztése befejeződött volna, és a belső eljárásokat kialakították volna. Mivel a rendelet támogathatósági szabályait ezen első katasztrófák kapcsán alakították ki, az értékelési időszak rendkívül rövid volt. A kiemelkedően magas, 728 millió EUR-s teljes támogatási összeg miatt – amelynél azóta sem állapítottak meg magasabbat – külön költségvetési módosításra került sor a költségvetési eljárás során. A tény, miszerint a végrehajtási megállapodásokat európai tanácsi (a koppenhágai) találkozó alkalmával írták alá, szintén az erőteljes politikai akaratot, valamint ezen első esetek kivételes természetét támasztja alá.
  A jelenlegi EUSZA-rendelet nem gyorsreagálási, hanem olyan sürgősségi kiadásokat refinanszírozó eszközről rendelkezik, amelyek már a nemzeti hatóságoknál felmerültek. |
| --- | --- |

24–25.

A 2002-ben az EUSZA-hoz benyújtott első négy kérelmet elkülönítetten kell értékelni, és nem lehet mérvadó viszonyítási alapként felhasználni, mivel elbírálásukra rendkívül szokatlan körülmények között került sor. A hiánytalan kérelmek a Bizottság által használt munkanyelveken készültek, és nagyon hamar beérkeztek – elbírálásuk még azelőtt megtörtént, hogy a rendelet fejlesztése befejeződött volna, és a belső eljárásokat kialakították volna. Mivel a rendelet támogathatósági szabályait ezen első katasztrófák kapcsán alakították ki, az értékelési időszak rendkívül rövid volt. A kiemelkedően magas, 728 millió EUR-s teljes támogatási összeg miatt – amelynél azóta sem állapítottak meg magasabbat – külön költségvetési módosításra került sor a költségvetési eljárás során. A tény, miszerint a végrehajtási megállapodásokat európai tanácsi (a koppenhágai) találkozó alkalmával írták alá, szintén az erőteljes politikai akaratot, valamint ezen első esetek kivételes természetét támasztja alá.

A jelenlegi EUSZA-rendelet nem gyorsreagálási, hanem olyan sürgősségi kiadásokat refinanszírozó eszközről rendelkezik, amelyek már a nemzeti hatóságoknál felmerültek.

| 36. | A Bizottság véleménye szerint a rendeletben meghatározott feltételeket a lehető legmegfelelőbben alkalmazták (lásd a 3. keretes szöveg részletes megjegyzéseit). Mindazonáltal a regionális katasztrófa rendeletben található fogalommeghatározása meglehetősen homályos, és nehéz a sikeres pályázat feltételeinek megfelelni. A tagállamok és a Bizottság sok időt és energiát fektet olyan kérelmek előkészítésébe, illetve elbírálásába, amelyek kisebb regionális katasztrófákra vonatkoznak, és amelyek általában elutasításra kerülnek.
  Az idézett valamennyi esetben, amikor a Bizottság javasolta az EUSZA mobilizálását, azt a Tanács és a Parlament jóvá is hagyta.

  3. keretes szöveg. A 2005. évi „erdőtűz” kérelmek elutasításának egyik oka az volt, hogy a katasztrófák nem sújtották a lakosság jelentős részét. Másik oka az volt, hogy a katasztrófa „az adott régió életkörülményeire és gazdasági stabilitására nézve” nem járt „súlyos és tartós következményekkel”.
  A Prestige tartályhajó balesete miatti olajszennyezés ügye, amelyre a Számvevőszék hivatkozik, nem hasonlítható össze a Bizottság által valaha is elbírált egyetlen kérelemmel sem, mivel a tartályhajó katasztrófája a tengeren történt, ahol a lakosságra vonatkozó feltételt nem lehet ésszerűen alkalmazni.
  Amint a Számvevőszék is jelzi, a rendelet értelmében nem kötelező aktiválni a polgári védelmi mechanizmust. Így a kérdésnek, miszerint mozgósították-e a polgári védelmet, egyik eset elbírálásában sem lehetett volna jelentősége. |
| --- | --- |

36.

A Bizottság véleménye szerint a rendeletben meghatározott feltételeket a lehető legmegfelelőbben alkalmazták (lásd a 3. keretes szöveg részletes megjegyzéseit). Mindazonáltal a regionális katasztrófa rendeletben található fogalommeghatározása meglehetősen homályos, és nehéz a sikeres pályázat feltételeinek megfelelni. A tagállamok és a Bizottság sok időt és energiát fektet olyan kérelmek előkészítésébe, illetve elbírálásába, amelyek kisebb regionális katasztrófákra vonatkoznak, és amelyek általában elutasításra kerülnek.

Az idézett valamennyi esetben, amikor a Bizottság javasolta az EUSZA mobilizálását, azt a Tanács és a Parlament jóvá is hagyta.

3. keretes szöveg. A 2005. évi „erdőtűz” kérelmek elutasításának egyik oka az volt, hogy a katasztrófák nem sújtották a lakosság jelentős részét. Másik oka az volt, hogy a katasztrófa „az adott régió életkörülményeire és gazdasági stabilitására nézve” nem járt „súlyos és tartós következményekkel”.

A Prestige tartályhajó balesete miatti olajszennyezés ügye, amelyre a Számvevőszék hivatkozik, nem hasonlítható össze a Bizottság által valaha is elbírált egyetlen kérelemmel sem, mivel a tartályhajó katasztrófája a tengeren történt, ahol a lakosságra vonatkozó feltételt nem lehet ésszerűen alkalmazni.

Amint a Számvevőszék is jelzi, a rendelet értelmében nem kötelező aktiválni a polgári védelmi mechanizmust. Így a kérdésnek, miszerint mozgósították-e a polgári védelmet, egyik eset elbírálásában sem lehetett volna jelentősége.

| 39. | A támogatás kiszámításának módját a Tanáccsal részletesen megvitatták, és egyik esetben sem érte kritika a kedvezményezett országok részéről. |
| --- | --- |

39.

A támogatás kiszámításának módját a Tanáccsal részletesen megvitatták, és egyik esetben sem érte kritika a kedvezményezett országok részéről.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

| 42. | A gyorsaság tekintetében felmerült kérdések szorosan összefüggnek a Szolidaritási Alapról szóló rendeletben meghatározott feltételekkel és eljárásokkal. Mivel az eddigi tapasztalatok azt mutatják, hogy helye van még fejlődésnek – és a Bizottság meglátása szerint erre szükség is van –, a Bizottság 2005-ben benyújtotta a felülvizsgált rendeletre vonatkozó javaslatot, amely a gyorsabb aktiválás érdekében egyszerűbb és egyértelműbb feltételeket tartalmaz. Az Európai Parlament kifejezetten kedvezően fogadta a javaslatot, de a Tanácsban ez idáig nem történt előrelépés. |
| --- | --- |

42.

A gyorsaság tekintetében felmerült kérdések szorosan összefüggnek a Szolidaritási Alapról szóló rendeletben meghatározott feltételekkel és eljárásokkal. Mivel az eddigi tapasztalatok azt mutatják, hogy helye van még fejlődésnek – és a Bizottság meglátása szerint erre szükség is van –, a Bizottság 2005-ben benyújtotta a felülvizsgált rendeletre vonatkozó javaslatot, amely a gyorsabb aktiválás érdekében egyszerűbb és egyértelműbb feltételeket tartalmaz. Az Európai Parlament kifejezetten kedvezően fogadta a javaslatot, de a Tanácsban ez idáig nem történt előrelépés.

| 44. | A Bizottság véleménye szerint a rendeletben meghatározott feltételeket a lehető legmegfelelőbben alkalmazták (lásd a 3. keretes szöveg részletes megjegyzéseit). Mindazonáltal a regionális katasztrófa rendeletben található fogalommeghatározása meglehetősen homályos, és nehéz a sikeres pályázat feltételeinek megfelelni. A tagállamok és a Bizottság sok időt és energiát fektet olyan kérelmek előkészítésébe, illetve elbírálásába, amelyek kisebb regionális katasztrófákra vonatkoznak, és amelyek általában elutasításra kerülnek. A javasolt új rendelet egyik legfontosabb újítása tehát az, hogy az Alap igénybevételéhez szükséges kár szintjének meghatározásánál csupán mennyiségi küszöbértékekre hagyatkozik, és ezáltal fokozná az Alap átláthatóságát. A Szolidaritási Alap javasolt felülvizsgálatával a nemzeti hatóságok jobban átlátnák, hogy az egyes katasztrófák utáni helyreállításhoz mikor remélhetnek az Alapból támogatást.
  A méltányosságot illetően az ország fejlettségét leginkább a „jelentős katasztrófára” vonatkozó küszöbérték fogalmának meghatározásánál veszik figyelembe. A támogatás kiszámításának módját a Tanáccsal részletesen megvitatták, és egyik esetben sem érte kritika a kedvezményezett országok részéről. |
| --- | --- |

44.

A Bizottság véleménye szerint a rendeletben meghatározott feltételeket a lehető legmegfelelőbben alkalmazták (lásd a 3. keretes szöveg részletes megjegyzéseit). Mindazonáltal a regionális katasztrófa rendeletben található fogalommeghatározása meglehetősen homályos, és nehéz a sikeres pályázat feltételeinek megfelelni. A tagállamok és a Bizottság sok időt és energiát fektet olyan kérelmek előkészítésébe, illetve elbírálásába, amelyek kisebb regionális katasztrófákra vonatkoznak, és amelyek általában elutasításra kerülnek. A javasolt új rendelet egyik legfontosabb újítása tehát az, hogy az Alap igénybevételéhez szükséges kár szintjének meghatározásánál csupán mennyiségi küszöbértékekre hagyatkozik, és ezáltal fokozná az Alap átláthatóságát. A Szolidaritási Alap javasolt felülvizsgálatával a nemzeti hatóságok jobban átlátnák, hogy az egyes katasztrófák utáni helyreállításhoz mikor remélhetnek az Alapból támogatást.

A méltányosságot illetően az ország fejlettségét leginkább a „jelentős katasztrófára” vonatkozó küszöbérték fogalmának meghatározásánál veszik figyelembe. A támogatás kiszámításának módját a Tanáccsal részletesen megvitatták, és egyik esetben sem érte kritika a kedvezményezett országok részéről.

| 46. | A Bizottság egyetért a Számvevőszék ajánlásával. Mindazonáltal megjegyzi, hogy a rendelet elfogadását követően hamarosan közzétette a kérelmező országok számára összeállított útmutatást, és részletesen megmagyarázta, miként alkalmazza a rendelet rendelkezéseit. Az eljárás egyszerűsítésének, valamint az információ késedelmes benyújtásának elkerülése érdekében a Bizottság kérelemnyomtatványt és a kérelem összeállításához részletes útmutatást dolgozott ki. Ez is hozzáférhető az InfoRegio weboldalon. Számos esetben azonban a kérelmeket ad hoc nyújtották be, anélkül hogy a kérelmező állam bármiféle előzetes kapcsolatot kezdeményezett volna Bizottsággal. |
| --- | --- |

46.

A Bizottság egyetért a Számvevőszék ajánlásával. Mindazonáltal megjegyzi, hogy a rendelet elfogadását követően hamarosan közzétette a kérelmező országok számára összeállított útmutatást, és részletesen megmagyarázta, miként alkalmazza a rendelet rendelkezéseit. Az eljárás egyszerűsítésének, valamint az információ késedelmes benyújtásának elkerülése érdekében a Bizottság kérelemnyomtatványt és a kérelem összeállításához részletes útmutatást dolgozott ki. Ez is hozzáférhető az InfoRegio weboldalon. Számos esetben azonban a kérelmeket ad hoc nyújtották be, anélkül hogy a kérelmező állam bármiféle előzetes kapcsolatot kezdeményezett volna Bizottsággal.

| 47. | A Bizottság egyetért a Számvevőszék ajánlásával, miszerint közvetlen kapcsolatot kell kialakítani a kérelem kidolgozásáért felelős szervvel. A Bizottság javasolja, hogy a kérelmező állam a kérelemnyomtatványban tüntesse fel a kérelmet kidolgozó szervet és a kapcsolattartáshoz szükséges adatokat. Néhány esetben ez idáig a kérelmező államok előnyben részesítették, ha a Bizottság Állandó Képviseletük útján tartotta velük a kapcsolatot. A Bizottság ki kívánja bővíteni a kérelem kidolgozásáról szóló útmutatást annak érdekében, hogy figyelmeztesse a kérelmező szerveket az eljárás során esetlegesen fellépő késedelmek lehetséges okaira, továbbá hogy hangsúlyozza a kérelem és a Bizottság által kért egyéb dokumentumok gyors visszaküldésének fontosságát. |
| --- | --- |

47.

A Bizottság egyetért a Számvevőszék ajánlásával, miszerint közvetlen kapcsolatot kell kialakítani a kérelem kidolgozásáért felelős szervvel. A Bizottság javasolja, hogy a kérelmező állam a kérelemnyomtatványban tüntesse fel a kérelmet kidolgozó szervet és a kapcsolattartáshoz szükséges adatokat. Néhány esetben ez idáig a kérelmező államok előnyben részesítették, ha a Bizottság Állandó Képviseletük útján tartotta velük a kapcsolatot. A Bizottság ki kívánja bővíteni a kérelem kidolgozásáról szóló útmutatást annak érdekében, hogy figyelmeztesse a kérelmező szerveket az eljárás során esetlegesen fellépő késedelmek lehetséges okaira, továbbá hogy hangsúlyozza a kérelem és a Bizottság által kért egyéb dokumentumok gyors visszaküldésének fontosságát.

---

(1)  Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodás 26. pontja.

---