# Úřední věstník C 153/2008

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 153 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5118. června 2008 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 153

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5118. června 2008

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informace |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Účetní dvůr |
| 2008/C 153/01 | Zvláštní zpráva č. 3/2008 — Fond solidarity Evropské unie: jak rychle, efektivně a pružně funguje? Spolu s odpověďmi Komise | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Účetní dvůr

2008/C 153/01

Zvláštní zpráva č. 3/2008 — Fond solidarity Evropské unie: jak rychle, efektivně a pružně funguje? Spolu s odpověďmi Komise

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Účetní dvůr

| 18.6.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 153/1

---

ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVA č. 3/2008

Fond solidarity Evropské unie: jak rychle, efektivně a pružně funguje? Spolu s odpověďmi Komise

(podle čl. 248 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy o ES)

(2008/C 153/01)

Image

OBSAH

| I–VI | SHRNUTÍ |
| --- | --- |

I–VI

| 1–5 | ÚVOD |
| --- | --- |

1–5

| 6–8 | ROZSAH A KONCEPCE AUDITU |
| --- | --- |

6–8

| 9–41 | PŘIPOMÍNKY |
| --- | --- |

9–41

| 9–26 | Rychlost |
| --- | --- |

9–26

| 9–19 | Kolik času uplynulo od katastrofy do vyplacení pomoci? |
| --- | --- |

9–19

| 20–22 | Jaké faktory vysvětlují kolísání doby nutné pro získání pomoci z fondu? |
| --- | --- |

20–22

| 23–26 | Je možné tuto uplynulou dobu považovat za ukazatel rychlosti reakce fondu na žádosti žadatelů? |
| --- | --- |

23–26

| 27–31 | Efektivnost |
| --- | --- |

27–31

| 32–40 | Pružnost |
| --- | --- |

32–40

| 34–38 | Jak fond postupuje u regionálních katastrof? |
| --- | --- |

34–38

| 39–40 | Zpronevěřuje se výpočet grantu spravedlivému zacházení s granty přidělovanými na regionální katastrofy? |
| --- | --- |

39–40

| 41 | Jsou žadatelé s fondem spokojeni? |
| --- | --- |

41

| 42–47 | ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ |
| --- | --- |

42–47

Příloha – Žádosti o pomoc z Fondu solidarity Evropské unie od roku 2002

Odpovědi Komise

SHRNUTÍ

| I. | Fond solidarity Evropské unie (EUSF) byl zřízen v roce 2002 v reakci na rozsáhlé povodně v Německu, Rakousku, České republice a ve Francii. Fond měl demonstrovat solidaritu s členskými státy, které utrpí škody následkem přírodních katastrof. Do konce roku 2006 poskytnul fond v souvislosti s 23 katastrofami pomoc, jejíž objem přesáhl jednu miliardu EUR. |
| --- | --- |

I.

Fond solidarity Evropské unie (EUSF) byl zřízen v roce 2002 v reakci na rozsáhlé povodně v Německu, Rakousku, České republice a ve Francii. Fond měl demonstrovat solidaritu s členskými státy, které utrpí škody následkem přírodních katastrof. Do konce roku 2006 poskytnul fond v souvislosti s 23 katastrofami pomoc, jejíž objem přesáhl jednu miliardu EUR.

| II. | Rada chtěla, aby EUSF byl při poskytování pomoci rychlý, efektivní a pružný. Tato zpráva zkoumá, zda fond těchto cílů dosáhl a zda jsou přijímající státy s jeho fungováním spokojeny. |
| --- | --- |

II.

Rada chtěla, aby EUSF byl při poskytování pomoci rychlý, efektivní a pružný. Tato zpráva zkoumá, zda fond těchto cílů dosáhl a zda jsou přijímající státy s jeho fungováním spokojeny.

| III. | Účetní dvůr přezkoumal všechny žádosti zaslané fondu do konce roku 2006 a zjistil, že fond nereagoval rychle, což potvrzuje i průzkum, který Účetní dvůr provedl. Doba mezi katastrofou a platbou byla obvykle asi jeden rok. |
| --- | --- |

III.

Účetní dvůr přezkoumal všechny žádosti zaslané fondu do konce roku 2006 a zjistil, že fond nereagoval rychle, což potvrzuje i průzkum, který Účetní dvůr provedl. Doba mezi katastrofou a platbou byla obvykle asi jeden rok.

| IV. | Přímé náklady související s řízením fondu Komisí jsou nízké a Účetní dvůr má tedy za to, že fond funguje efektivně. Pokud jde o pružnost, Účetní dvůr nezjistil žádné případy, které by ukazovaly, že fond při zpracování žádostí o pomoc nepostupoval pružně. |
| --- | --- |

IV.

Přímé náklady související s řízením fondu Komisí jsou nízké a Účetní dvůr má tedy za to, že fond funguje efektivně. Pokud jde o pružnost, Účetní dvůr nezjistil žádné případy, které by ukazovaly, že fond při zpracování žádostí o pomoc nepostupoval pružně.

| V. | Státy, které pomoc z fondu obdržely, byly navzdory zdlouhavému postupu získání pomoci z fondu spokojené. Fond tedy, pokud jde o státy, které obdržely pomoc, splnil svůj hlavní cíl, tj. demonstrovat solidaritu s členskými státy v době katastrofy. |
| --- | --- |

V.

Státy, které pomoc z fondu obdržely, byly navzdory zdlouhavému postupu získání pomoci z fondu spokojené. Fond tedy, pokud jde o státy, které obdržely pomoc, splnil svůj hlavní cíl, tj. demonstrovat solidaritu s členskými státy v době katastrofy.

| VI. | Účetní dvůr doporučuje, aby Komise poskytla žadatelům podrobné pokyny a rady, jak zajistit rychlé podání informací a vyhnout se tak zpožděním při zpracování žádostí. |
| --- | --- |

VI.

Účetní dvůr doporučuje, aby Komise poskytla žadatelům podrobné pokyny a rady, jak zajistit rychlé podání informací a vyhnout se tak zpožděním při zpracování žádostí.

ÚVOD

| 1. | V létě roku 2002 došlo v Německu, Rakousku, České republice a ve Francii k vážným záplavám. Záplavy byly natolik kritické, že chod ekonomik postižených regionů se na čas zastavil. Evropské společenství zareagovalo rychle a v listopadu 2002 vytvořilo Fond solidarity Evropské unie (dále jen „fond“) (1). |
| --- | --- |

1.

V létě roku 2002 došlo v Německu, Rakousku, České republice a ve Francii k vážným záplavám. Záplavy byly natolik kritické, že chod ekonomik postižených regionů se na čas zastavil. Evropské společenství zareagovalo rychle a v listopadu 2002 vytvořilo Fond solidarity Evropské unie (dále jen „fond“) (1).

| 2. | Fond byl vytvořen, aby Společenství mohlo v nouzových situacích souvisejících s přírodními katastrofami rychle, efektivně a pružně poskytovat finanční pomoc. Jeho úkolem není okamžitě pokrýt náklady související s katastrofou, ale proplatit tu jejich část, jež souvisí se zajištěním obnovy základních služeb a poskytnutím dočasného ubytování. Hlavním cílem fondu je demonstrovat solidaritu se státy, které utrpěly škody v důsledku přírodní katastrofy. Fond, jehož roční rozpočet je jedna miliarda EUR, zasahuje (2):






  a) | pokud členský stát nebo stát jednající o přistoupení postihne závažná katastrofa, tj. přírodní katastrofa, jež vyústí ve škody odhadované na více než 0,6 % hrubého národního důchodu (HND) nebo přesahující tři miliardy EUR, pokud je HND katastrofou zasažené země vyšší než 500 miliard EUR (v cenách roku 2002); |
| --- | --- | --- |

2.

Fond byl vytvořen, aby Společenství mohlo v nouzových situacích souvisejících s přírodními katastrofami rychle, efektivně a pružně poskytovat finanční pomoc. Jeho úkolem není okamžitě pokrýt náklady související s katastrofou, ale proplatit tu jejich část, jež souvisí se zajištěním obnovy základních služeb a poskytnutím dočasného ubytování. Hlavním cílem fondu je demonstrovat solidaritu se státy, které utrpěly škody v důsledku přírodní katastrofy. Fond, jehož roční rozpočet je jedna miliarda EUR, zasahuje (2):

a)

pokud členský stát nebo stát jednající o přistoupení postihne závažná katastrofa, tj. přírodní katastrofa, jež vyústí ve škody odhadované na více než 0,6 % hrubého národního důchodu (HND) nebo přesahující tři miliardy EUR, pokud je HND katastrofou zasažené země vyšší než 500 miliard EUR (v cenách roku 2002);

| b) | ve výjimečných případech, pokud je členský stát nebo stát, s nímž se jedná o přistoupení, zasažen katastrofou, k níž došlo v sousední zemi, tj. přírodní katastrofou, které zasáhla sousední členský stát nebo stát jednající o přistoupení a způsobila zde škody na úrovni závažné katastrofy, jak je definována výše; |
| --- | --- |

b)

ve výjimečných případech, pokud je členský stát nebo stát, s nímž se jedná o přistoupení, zasažen katastrofou, k níž došlo v sousední zemi, tj. přírodní katastrofou, které zasáhla sousední členský stát nebo stát jednající o přistoupení a způsobila zde škody na úrovni závažné katastrofy, jak je definována výše;

| c) | ve výjimečných případech, pokud je členský stát nebo stát, s nímž se jedná o přistoupení, postižen regionální katastrofou, tj. katastrofou, která zasáhne velkou část populace regionu a bude mít závažné a trvalé následky pro životní podmínky a hospodářskou stabilitu v tomto regionu. |
| --- | --- |

c)

ve výjimečných případech, pokud je členský stát nebo stát, s nímž se jedná o přistoupení, postižen regionální katastrofou, tj. katastrofou, která zasáhne velkou část populace regionu a bude mít závažné a trvalé následky pro životní podmínky a hospodářskou stabilitu v tomto regionu.

| 3. | Výše grantu se u všech katastrof vypočítává v poměru k celkové přímé škodě, kterou daný stát utrpěl. U závažných katastrof má pomoc dvě sazby: u škod nižších než 3 miliardy EUR je míra pomoci 2,5 %, u škod přesahujících tuto částku je to 6 %. U regionálních katastrof a katastrof v sousedních zemích je jednotná sazba ve výši 2,5 % celkových přímých škod. |
| --- | --- |

3.

Výše grantu se u všech katastrof vypočítává v poměru k celkové přímé škodě, kterou daný stát utrpěl. U závažných katastrof má pomoc dvě sazby: u škod nižších než 3 miliardy EUR je míra pomoci 2,5 %, u škod přesahujících tuto částku je to 6 %. U regionálních katastrof a katastrof v sousedních zemích je jednotná sazba ve výši 2,5 % celkových přímých škod.

| 4. | Fond provozuje generální ředitelství pro regionální politiku. Od zahájení činnosti fondu do konce roku 2006 obdrželo generální ředitelství pro regionální politiku 41 žádostí o pomoc. Téměř polovina žádostí o pomoc souvisela s povodněmi. Podrobné údaje o různých typech katastrof, jichž se všechny uvedené žádosti týkaly, viz tabulka 1.
  Tabulka 1
  Počty různých typů katastrof (v žádostech o pomoc)











  Typ katastrofy | V roce | Celkem |
| --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Povodně | 4 | 3 | 3 | 7 | 2 | 19 |
| Lesní požáry | 0 | 3 | 7 | 0 | 1 | 11 |
| Bouře | 0 | 0 | 0 | 5 | 0 | 5 |
| Zemětřesení | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 2 |
| Únik ropy | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Nepříznivé počasí | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Vulkanická erupce | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Výbuch | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Celkem | 4 | 10 | 11 | 12 | 4 | 41 |
| Zdroj: záznamy o žádostech vedené generálním ředitelstvím pro regionální politiku. |

4.

Fond provozuje generální ředitelství pro regionální politiku. Od zahájení činnosti fondu do konce roku 2006 obdrželo generální ředitelství pro regionální politiku 41 žádostí o pomoc. Téměř polovina žádostí o pomoc souvisela s povodněmi. Podrobné údaje o různých typech katastrof, jichž se všechny uvedené žádosti týkaly, viz tabulka 1.

Tabulka 1

Počty různých typů katastrof (v žádostech o pomoc)

Typ katastrofy

V roce

Celkem

2002

2003

2004

2005

2006

Povodně

4

3

3

7

2

19

Lesní požáry

0

3

7

0

1

11

Bouře

0

0

0

5

0

5

Zemětřesení

0

1

1

0

0

2

Únik ropy

0

1

0

0

0

1

Nepříznivé počasí

0

1

0

0

0

1

Vulkanická erupce

0

1

0

0

0

1

Výbuch

0

0

0

0

1

1

Celkem

4

10

11

12

4

41

Zdroj: záznamy o žádostech vedené generálním ředitelstvím pro regionální politiku.

| 5. | Jak ukazuje tabulka 2, byla v tomto období na základě 23 schválených žádostí (podrobný seznam případů viz příloha I) poskytnuta pomoc v celkové výši 1 084 milionů EUR.
  Tabulka 2
  Počty žádostí a výše pomoci v letech 2002–2006 podle kategorie nouzové situace









  Kategorie nouzové situace | Obdržené žádosti | Schválené žádosti | Zamítnuté žádosti | Výše poskytnuté pomoci
  (v milionech EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Závažná přírodní katastrofa | 15 | 14 | 1 | 961,3 |
| Sousední země | 2 | 2 | 0 | 1,6 |
| Regionální katastrofa | 24 | 7 | 17 (3) | 121,1 |
| Celkem | 41 | 23 | 18 | 1 084 |
| Zdroj: záznamy o žádostech vedené generálním ředitelstvím pro regionální politiku. |

5.

Jak ukazuje tabulka 2, byla v tomto období na základě 23 schválených žádostí (podrobný seznam případů viz příloha I) poskytnuta pomoc v celkové výši 1 084 milionů EUR.

Tabulka 2

Počty žádostí a výše pomoci v letech 2002–2006 podle kategorie nouzové situace

Kategorie nouzové situace

Obdržené žádosti

Schválené žádosti

Zamítnuté žádosti

Výše poskytnuté pomoci

(v milionech EUR)

Závažná přírodní katastrofa

15

14

1

961,3

Sousední země

2

2

0

1,6

Regionální katastrofa

24

7

17 (3)

121,1

Celkem

41

23

18

1 084

Zdroj: záznamy o žádostech vedené generálním ředitelstvím pro regionální politiku.

ROZSAH A KONCEPCE AUDITU

| 6. | Cílem auditu bylo posoudit rychlost, efektivnost a pružnost provádění fondu Komisí od jeho založení. Postupovalo se formou přezkumu všech 41 žádostí, které generální ředitelství pro regionální politiku obdrželo od zahájení fungování fondu (2002) do konce roku 2006. |
| --- | --- |

6.

Cílem auditu bylo posoudit rychlost, efektivnost a pružnost provádění fondu Komisí od jeho založení. Postupovalo se formou přezkumu všech 41 žádostí, které generální ředitelství pro regionální politiku obdrželo od zahájení fungování fondu (2002) do konce roku 2006.

| 7. | Účetní dvůr hledal odpověď na tyto otázky:






  a) | Reagoval fond na žádosti žadatelů, tj. států a regionů zasažených katastrofou, rychle? |
| --- | --- | --- |

7.

Účetní dvůr hledal odpověď na tyto otázky:

a)

Reagoval fond na žádosti žadatelů, tj. států a regionů zasažených katastrofou, rychle?

| b) | Byla pomoc poskytnuta efektivně? |
| --- | --- |

b)

Byla pomoc poskytnuta efektivně?

| c) | Reagoval fond na žádosti žadatelů pružně, aniž by zároveň porušil zásadu spravedlivého posuzování žádostí? |
| --- | --- |

c)

Reagoval fond na žádosti žadatelů pružně, aniž by zároveň porušil zásadu spravedlivého posuzování žádostí?

| d) | Jsou žadatelé s fondem spokojeni? |
| --- | --- |

d)

Jsou žadatelé s fondem spokojeni?

| 8. | Audit se prováděl především formou pohovorů, zkoumání dokumentace v Komisi a formou analýzy shromážděných údajů. Účetní dvůr dále provedl elektronický průzkum; 37 z 41 žadatelů ze 17 států, kteří požádali o pomoc z prostředků fondu, rozeslal dotazníky (viz příloha I). Odpovědělo 33 žadatelů z 15 členských států (míra odpovědí: 89 %). |
| --- | --- |

8.

Audit se prováděl především formou pohovorů, zkoumání dokumentace v Komisi a formou analýzy shromážděných údajů. Účetní dvůr dále provedl elektronický průzkum; 37 z 41 žadatelů ze 17 států, kteří požádali o pomoc z prostředků fondu, rozeslal dotazníky (viz příloha I). Odpovědělo 33 žadatelů z 15 členských států (míra odpovědí: 89 %).

PŘIPOMÍNKY

Rychlost

Kolik času uplynulo od katastrofy do vyplacení pomoci?

| 9. | U 23 úspěšných žádostí byla průměrná doba do obdržení pomoci 375 dní. |
| --- | --- |

9.

U 23 úspěšných žádostí byla průměrná doba do obdržení pomoci 375 dní.

| 10. | Účetní dvůr zkoumal dobu nutnou pro získání pomoci z fondu tak, že rozdělil zpracování žádostí na fáze. Správní postup, který začíná datem katastrofy a končí datem platby, má pět hlavních fází (viz schéma 1). |
| --- | --- |

10.

Účetní dvůr zkoumal dobu nutnou pro získání pomoci z fondu tak, že rozdělil zpracování žádostí na fáze. Správní postup, který začíná datem katastrofy a končí datem platby, má pět hlavních fází (viz schéma 1).

Image

| 11. | Níže uvedená tabulka 3 uvádí průměrnou dobu trvání každé fáze procesu. Zatímco průměrná doba trvání prvních dvou fází se vztahuje na všech 41 žádostí, průměrná doba trvání posledních tří fází se vztahuje pouze na 23 úspěšných žádostí.
  Tabulka 3
  Průměrný počet dní na fázi zpracování žádostí o pomoc z fondu






  Fáze | Průměrná doba v kalendářních dnech |
| --- | --- | --- |
| Žádost | 66 |
| Hodnocení | 148 |
| Rozpočet | 65 |
| Rozhodnutí o grantu | 94 |
| Platba | 24 |
| Zdroj: záznamy o žádostech vedené generálním ředitelstvím pro regionální politiku. |

11.

Níže uvedená tabulka 3 uvádí průměrnou dobu trvání každé fáze procesu. Zatímco průměrná doba trvání prvních dvou fází se vztahuje na všech 41 žádostí, průměrná doba trvání posledních tří fází se vztahuje pouze na 23 úspěšných žádostí.

Tabulka 3

Průměrný počet dní na fázi zpracování žádostí o pomoc z fondu

Fáze

Průměrná doba v kalendářních dnech

Žádost

66

Hodnocení

148

Rozpočet

65

Rozhodnutí o grantu

94

Platba

24

Zdroj: záznamy o žádostech vedené generálním ředitelstvím pro regionální politiku.

Průměrná doba pro obdržení žádosti od státu je přibližně dva měsíce

| 12. | Jak uvádí tabulka 3, průměrná doba trvání fáze žádosti je 66 dní. Nařízení, jímž se řídí pomoc z fondu, vyžaduje, aby se žádosti zasílaly Komisi „co možná nejdříve, nejpozději však 10 týdnů od vzniku první škody způsobené katastrofou“ (4). V sedmi případech (téměř v 17 % případů) však byla žádost podána více než 10 týdnů po katastrofě, tj. po uplynutí lhůty. Žadatelé tedy zřejmě potřebují pro přípravu žádosti alespoň dva měsíce. Příprava žádosti vyžaduje čas, neboť je nutné shromáždit podpůrné doklady, včetně informací o velikosti populace zasažené katastrofou. |
| --- | --- |

12.

Jak uvádí tabulka 3, průměrná doba trvání fáze žádosti je 66 dní. Nařízení, jímž se řídí pomoc z fondu, vyžaduje, aby se žádosti zasílaly Komisi „co možná nejdříve, nejpozději však 10 týdnů od vzniku první škody způsobené katastrofou“ (4). V sedmi případech (téměř v 17 % případů) však byla žádost podána více než 10 týdnů po katastrofě, tj. po uplynutí lhůty. Žadatelé tedy zřejmě potřebují pro přípravu žádosti alespoň dva měsíce. Příprava žádosti vyžaduje čas, neboť je nutné shromáždit podpůrné doklady, včetně informací o velikosti populace zasažené katastrofou.

Získání chybějících informací a posouzení způsobilosti žádosti trvá Komisi téměř pět měsíců

| 13. | Jak se uvádí v tabulce 3, fáze posuzování je ze všech fází procesu zpracování žádostí o pomoc z fondu nejdelší. Na době od data katastrofy do data platby se podílí více než jednou třetinou. Po obdržení žádosti Komise zkontroluje její způsobilost, což téměř ve všech případech obnáší vyžádání dodatečných informací od příslušného žádajícího státu (viz rámeček 1). Tato fáze končí zásadním rozhodnutím o tom, zda pomoc poskytnout či nikoliv.

  Rámeček 1Poskytování nezbytných informací KomisiDoba, kterou Komise potřebuje na analýzu žádosti a vyžádání dodatečných informací, se výrazně různí. Při povodních v roce 2005 byla řada informací, zejména elektronické údaje, zaslána okamžitě poté, kdy ke katastrofě došlo, a ještě před podáním oficiální žádosti. V důsledku toho pak Komise žádala o dodatečné informace 1,6 měsíce před obdržením žádost a fáze posuzování byla oproti průměru kratší. U případu lesního požáru z roku 2003 zaslaly příslušné orgány Komisi informace, které požadovala, druhý den. Celková doba posuzování tak trvala pouze 1,5 měsíce. K opačnému krajnímu případu došlo v roce 2003, kdy posuzování trvalo 12,5 měsíce. Příčinou bylo zaslání obrovského, avšak neúplného souboru podkladové dokumentace vnitrostátními orgány v jejich národním jazyce. |
| --- | --- |

13.

Jak se uvádí v tabulce 3, fáze posuzování je ze všech fází procesu zpracování žádostí o pomoc z fondu nejdelší. Na době od data katastrofy do data platby se podílí více než jednou třetinou. Po obdržení žádosti Komise zkontroluje její způsobilost, což téměř ve všech případech obnáší vyžádání dodatečných informací od příslušného žádajícího státu (viz rámeček 1). Tato fáze končí zásadním rozhodnutím o tom, zda pomoc poskytnout či nikoliv.

Rámeček 1Poskytování nezbytných informací KomisiDoba, kterou Komise potřebuje na analýzu žádosti a vyžádání dodatečných informací, se výrazně různí. Při povodních v roce 2005 byla řada informací, zejména elektronické údaje, zaslána okamžitě poté, kdy ke katastrofě došlo, a ještě před podáním oficiální žádosti. V důsledku toho pak Komise žádala o dodatečné informace 1,6 měsíce před obdržením žádost a fáze posuzování byla oproti průměru kratší. U případu lesního požáru z roku 2003 zaslaly příslušné orgány Komisi informace, které požadovala, druhý den. Celková doba posuzování tak trvala pouze 1,5 měsíce. K opačnému krajnímu případu došlo v roce 2003, kdy posuzování trvalo 12,5 měsíce. Příčinou bylo zaslání obrovského, avšak neúplného souboru podkladové dokumentace vnitrostátními orgány v jejich národním jazyce.

| 14. | Účetní dvůr zkoumal, jak žadatelé vnímají dobu trvání fáze posuzování (viz tabulka 4). Podle údajů z toho průzkumu více než polovina úspěšných žadatelů a rovněž dvě třetiny neúspěšných žadatelů měly za to, že doba, kterou Komise věnuje posuzování jejich žádostí, je přiměřená. Úspěšní žadatelé jsou žadatelé, jejichž žádosti byly schváleny. Neúspěšní žadatelé jsou žadatelé, jejichž žádosti byly zamítnuty.
  Tabulka 4
  Procento žadatelů, kteří považují fázi posuzování za přiměřenou, příliš dlouhou nebo mají jiný názor







  Názor na dobu trvání fáze posouzení | Žadatelé |
| --- | --- | --- |
| Úspěšní | Neúspěšní |
| Přiměřená | 50 % | 67 % |
| Příliš dlouhá | 39 % | 11 % |
| Jiné | 11 % | 11 % |
| Bez odpovědi | 0 % | 11 % |
| Celkem | 100 % | 100 % |
| Zdroj: údaje z průzkumu, které žadatelé poskytli Účetnímu dvoru. |

14.

Účetní dvůr zkoumal, jak žadatelé vnímají dobu trvání fáze posuzování (viz tabulka 4). Podle údajů z toho průzkumu více než polovina úspěšných žadatelů a rovněž dvě třetiny neúspěšných žadatelů měly za to, že doba, kterou Komise věnuje posuzování jejich žádostí, je přiměřená. Úspěšní žadatelé jsou žadatelé, jejichž žádosti byly schváleny. Neúspěšní žadatelé jsou žadatelé, jejichž žádosti byly zamítnuty.

Tabulka 4

Procento žadatelů, kteří považují fázi posuzování za přiměřenou, příliš dlouhou nebo mají jiný názor

Názor na dobu trvání fáze posouzení

Žadatelé

Úspěšní

Neúspěšní

Přiměřená

50 %

67 %

Příliš dlouhá

39 %

11 %

Jiné

11 %

11 %

Bez odpovědi

0 %

11 %

Celkem

100 %

100 %

Zdroj: údaje z průzkumu, které žadatelé poskytli Účetnímu dvoru.

| 15. | Tabulka 5 dále uvádí průměrnou dobu trvání fáze posuzování považovanou žadateli za přiměřenou a průměrnou dobu trvání fáze posuzování považovanou žadateli za příliš dlouhou. Je zajímavé, že neúspěšní žadatelé se zdají být „trpělivější“ než úspěšní žadatelé. Stojí také za zmínku, že pouze jeden neúspěšný kandidát považoval dobu, kterou Komise potřebovala, za „příliš dlouhou“.
  Tabulka 5
  Vztah mezi úspěchem žádosti, dobou trvání fáze posuzování a názorem žadatelů








  Schválené žádosti | Zamítnuté žádosti |
| --- | --- | --- |
| Průměrná doba u žadatelů, kteří uplynulou dobu považovali za přiměřenou | Průměrná doba u žadatelů, kteří uplynulou dobu považovali za příliš dlouhou | Průměrná doba u žadatelů, kteří uplynulou dobu považovali za přiměřenou | Průměrná doba u žadatelů, kteří uplynulou dobu považovali za příliš dlouhou |
| 101 dní | 171 dní | 129 dní | 181 dní |
| Zdroj: údaje z průzkumu, které žadatelé poskytli Účetnímu dvoru. |

15.

Tabulka 5 dále uvádí průměrnou dobu trvání fáze posuzování považovanou žadateli za přiměřenou a průměrnou dobu trvání fáze posuzování považovanou žadateli za příliš dlouhou. Je zajímavé, že neúspěšní žadatelé se zdají být „trpělivější“ než úspěšní žadatelé. Stojí také za zmínku, že pouze jeden neúspěšný kandidát považoval dobu, kterou Komise potřebovala, za „příliš dlouhou“.

Tabulka 5

Vztah mezi úspěchem žádosti, dobou trvání fáze posuzování a názorem žadatelů

Schválené žádosti

Zamítnuté žádosti

Průměrná doba u žadatelů, kteří uplynulou dobu považovali za přiměřenou

Průměrná doba u žadatelů, kteří uplynulou dobu považovali za příliš dlouhou

Průměrná doba u žadatelů, kteří uplynulou dobu považovali za přiměřenou

Průměrná doba u žadatelů, kteří uplynulou dobu považovali za příliš dlouhou

101 dní

171 dní

129 dní

181 dní

Zdroj: údaje z průzkumu, které žadatelé poskytli Účetnímu dvoru.

Zpřístupnění finančních prostředků z rozpočtu EU trvá více než dva měsíce

| 16. | Po zásadním rozhodnutí Komise začíná rozpočtová fáze. Rozpočtová položka pro Fond solidarity Evropské unie je pouze položkou „pour mémoire“ (p. m.). Komise připraví „rozpočtový požadavek“, který je předložen rozpočtovému orgánu (Radě a Parlamentu). Tento postup opravy rozpočtu trvá v průměru více než dva měsíce, v období svátků a dovolených se však může zvýšit až na čtyři měsíce (viz rámeček 2).

  Rámeček 2Realizace procesu opravy rozpočtuU dvou žádostí souvisejících s povodněmi z roku 2005 bylo zásadní rozhodnutí přijato v prosinci 2005, oprava rozpočtu však byla schválena až v dubnu 2006, tj. o čtyři měsíce později. U případu povodně z roku 2004 bylo zásadní rozhodnutí přijato v červnu 2005, ale oprava rozpočtu byla schválena až v září 2005, tj. o tři měsíce později. |
| --- | --- |

16.

Po zásadním rozhodnutí Komise začíná rozpočtová fáze. Rozpočtová položka pro Fond solidarity Evropské unie je pouze položkou „pour mémoire“ (p. m.). Komise připraví „rozpočtový požadavek“, který je předložen rozpočtovému orgánu (Radě a Parlamentu). Tento postup opravy rozpočtu trvá v průměru více než dva měsíce, v období svátků a dovolených se však může zvýšit až na čtyři měsíce (viz rámeček 2).

Rámeček 2Realizace procesu opravy rozpočtuU dvou žádostí souvisejících s povodněmi z roku 2005 bylo zásadní rozhodnutí přijato v prosinci 2005, oprava rozpočtu však byla schválena až v dubnu 2006, tj. o čtyři měsíce později. U případu povodně z roku 2004 bylo zásadní rozhodnutí přijato v červnu 2005, ale oprava rozpočtu byla schválena až v září 2005, tj. o tři měsíce později.

Podpis všech dokumentů trvá v průměru tři měsíce

| 17. | Po zpřístupnění nutných finančních zdrojů v rozpočtu přijme Komise rozhodnutí o grantu a s žadatelem uzavře dohodu. Tato dohoda stanoví typ a místo operací, které budou z fondu financovány. Jak uvádí tabulka 3, tato fáze trvá v průměru tři měsíce. V sedmi případech však byla zjištěna abnormální zpoždění způsobená tím, že žadatelům trvalo podání požadovaných dokumentů příliš dlouho, přičemž někdy šlo o tak prosté úkony jako poskytnutí čísla bankovního účtu pro platbu. Zpoždění může způsobovat i způsob zasílání dokumentů Komisi. Například někteří žadatelé, kteří zaslali podepsanou dohodu o grantu diplomatickou poštou na své stálé zastoupení, jež ji dále poslalo Komisi, zjistili, že tento postup je pomalejší než doručení běžnou poštou. |
| --- | --- |

17.

Po zpřístupnění nutných finančních zdrojů v rozpočtu přijme Komise rozhodnutí o grantu a s žadatelem uzavře dohodu. Tato dohoda stanoví typ a místo operací, které budou z fondu financovány. Jak uvádí tabulka 3, tato fáze trvá v průměru tři měsíce. V sedmi případech však byla zjištěna abnormální zpoždění způsobená tím, že žadatelům trvalo podání požadovaných dokumentů příliš dlouho, přičemž někdy šlo o tak prosté úkony jako poskytnutí čísla bankovního účtu pro platbu. Zpoždění může způsobovat i způsob zasílání dokumentů Komisi. Například někteří žadatelé, kteří zaslali podepsanou dohodu o grantu diplomatickou poštou na své stálé zastoupení, jež ji dále poslalo Komisi, zjistili, že tento postup je pomalejší než doručení běžnou poštou.

| 18. | Součet průměrné doby trvání rozpočtové fáze a průměrné doby fáze rozhodnutí o grantu představuje téměř polovinu průměrné doby od data katastrofy do data získání podpory z fondu. Zpřístupnění finančních zdrojů a podpis všech dokumentů tedy trvá stejně dlouho jako posouzení žádosti. |
| --- | --- |

18.

Součet průměrné doby trvání rozpočtové fáze a průměrné doby fáze rozhodnutí o grantu představuje téměř polovinu průměrné doby od data katastrofy do data získání podpory z fondu. Zpřístupnění finančních zdrojů a podpis všech dokumentů tedy trvá stejně dlouho jako posouzení žádosti.

Realizace platby trvá téměř jeden měsíc

| 19. | Jak uvádí tabulka 3, průměrná doba realizace platby je 24 dní. Po podpisu dohody oběma stranami trvá vlastní platba obvykle méně než měsíc, i když může trvat i déle. K tomu dochází v případech, kdy Komise obdrží podepsanou dohodu na začátku rozpočtového roku. Kvůli účetním postupům na konci a začátku roku pak platba nebude realizována do začátku března. |
| --- | --- |

19.

Jak uvádí tabulka 3, průměrná doba realizace platby je 24 dní. Po podpisu dohody oběma stranami trvá vlastní platba obvykle méně než měsíc, i když může trvat i déle. K tomu dochází v případech, kdy Komise obdrží podepsanou dohodu na začátku rozpočtového roku. Kvůli účetním postupům na konci a začátku roku pak platba nebude realizována do začátku března.

Jaké faktory vysvětlují kolísání doby nutné pro získání pomoci z fondu?

| 20. | Tato zpráva dosud uváděla průměrnou dobu nutnou pro každou z pěti fází procesu získání pomoci z fondu. Kolísání hodnot kolem průměrné doby bylo značné. Účetní dvůr se snažil určit faktory, které by mohly toto kolísání způsobovat. Zkoumal míru, v níž lze kolísání vysvětlit kategorií katastrofy, typem katastrofy a zemí, v níž ke katastrofě došlo. Katastrofy byly rozděleny do tří kategorií: závažné katastrofy, katastrofy v sousedních zemích a regionální katastrofy, a dále klasifikovány podle typu jako: povodně, lesní požáry, bouře, zemětřesení, úniky roky, nepříznivé počasí, vulkanické erupce a výbuchy. Nebyl zjištěn žádný významný vztah mezi kategorií katastrofy a dobou nutnou pro získání pomoci z fondu. Totéž platí o typu katastrofy a zemí, kde k ní došlo. |
| --- | --- |

20.

Tato zpráva dosud uváděla průměrnou dobu nutnou pro každou z pěti fází procesu získání pomoci z fondu. Kolísání hodnot kolem průměrné doby bylo značné. Účetní dvůr se snažil určit faktory, které by mohly toto kolísání způsobovat. Zkoumal míru, v níž lze kolísání vysvětlit kategorií katastrofy, typem katastrofy a zemí, v níž ke katastrofě došlo. Katastrofy byly rozděleny do tří kategorií: závažné katastrofy, katastrofy v sousedních zemích a regionální katastrofy, a dále klasifikovány podle typu jako: povodně, lesní požáry, bouře, zemětřesení, úniky roky, nepříznivé počasí, vulkanické erupce a výbuchy. Nebyl zjištěn žádný významný vztah mezi kategorií katastrofy a dobou nutnou pro získání pomoci z fondu. Totéž platí o typu katastrofy a zemí, kde k ní došlo.

| 21. | Příklad analýzy kolísání doby nutné k získání pomoci z fondu je uveden v tabulce 6, která ukazuje vztah mezi typem katastrofy a délkou fáze žádosti. Jak je vidět, typ katastrofy se na kolísání doby, kterou žadatel potřebuje k předložení případu Komisi, nijak významně nepodílí.
  Tabulka 6
  Doba trvání fáze žádosti ve vztahu k typu katastrofy










  Typ katastrofy | Počet žádostí | Průměrný počet dní | Minimální počet dní | Maximální počet dní | Standardní odchylka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povodně | 19 | 67 | 12 | 106 | 17 |
| Lesní požáry | 11 | 58 | 24 | 70 | 17 |
| Bouře | 5 | 64 | 61 | 67 | 2 |
| Zemětřesení | 2 | 72 | 70 | 74 | 2 |
| Únik ropy | 1 | 55 | 55 | 55 | 0 |
| Nepříznivé počasí | 1 | 79 | 79 | 79 | 0 |
| Vulkanická erupce | 1 | 79 | 79 | 79 | 0 |
| Výbuch | 1 | 68 | 68 | 68 | 0 |
| Všechny katastrofy | 41 | 66 | 12 | 106 | 15 |
| Zdroj: záznamy o žádostech vedené generálním ředitelstvím pro regionální politiku. |

21.

Příklad analýzy kolísání doby nutné k získání pomoci z fondu je uveden v tabulce 6, která ukazuje vztah mezi typem katastrofy a délkou fáze žádosti. Jak je vidět, typ katastrofy se na kolísání doby, kterou žadatel potřebuje k předložení případu Komisi, nijak významně nepodílí.

Tabulka 6

Doba trvání fáze žádosti ve vztahu k typu katastrofy

Typ katastrofy

Počet žádostí

Průměrný počet dní

Minimální počet dní

Maximální počet dní

Standardní odchylka

Povodně

19

67

12

106

17

Lesní požáry

11

58

24

70

17

Bouře

5

64

61

67

2

Zemětřesení

2

72

70

74

2

Únik ropy

1

55

55

55

0

Nepříznivé počasí

1

79

79

79

0

Vulkanická erupce

1

79

79

79

0

Výbuch

1

68

68

68

0

Všechny katastrofy

41

66

12

106

15

Zdroj: záznamy o žádostech vedené generálním ředitelstvím pro regionální politiku.

| 22. | Analýza Účetního dvora napovídá, že doba nutná k uvolnění prostředků závisí především na:






  a) | použitých správních pravidlech; |
| --- | --- | --- |

22.

Analýza Účetního dvora napovídá, že doba nutná k uvolnění prostředků závisí především na:

a)

použitých správních pravidlech;

| b) | rychlosti Komise, včetně potřeby překladu; |
| --- | --- |

b)

rychlosti Komise, včetně potřeby překladu;

| c) | rychlé odpovědi vnitrostátních orgánů; |
| --- | --- |

c)

rychlé odpovědi vnitrostátních orgánů;

| d) | kvalitě informací poskytnutých žadatelem. |
| --- | --- |

d)

kvalitě informací poskytnutých žadatelem.

Je možné skutečně uplynulou dobu považovat za ukazatel rychlosti reakce fondu na žádosti žadatelů?

| 23. | Pokusili jsme se srovnat rychlost fondu s jinými fondy a činnostmi. Byly přezkoumány různé jiné fondy a činnosti. Jako nejbližší obdoba byla označena rezerva na mimořádnou pomoc generálního ředitelství Komise pro humanitární pomoc (ECHO). Přestože jistá podobnost mezi rezervou a fondem existuje, není natolik dostatečná, aby ji bylo možné využít jako srovnávací standard pro rychlost fondu solidarity. Rezerva na mimořádnou pomoc má zvláštní regulatorní a procesní rámec, jehož koncepce zaručuje okamžité poskytnutí pomoci (např. fáze posouzení kratší než týden a fixní rozpočtová položka). Fond solidarity takový regulatorní rámec nemá. |
| --- | --- |

23.

Pokusili jsme se srovnat rychlost fondu s jinými fondy a činnostmi. Byly přezkoumány různé jiné fondy a činnosti. Jako nejbližší obdoba byla označena rezerva na mimořádnou pomoc generálního ředitelství Komise pro humanitární pomoc (ECHO). Přestože jistá podobnost mezi rezervou a fondem existuje, není natolik dostatečná, aby ji bylo možné využít jako srovnávací standard pro rychlost fondu solidarity. Rezerva na mimořádnou pomoc má zvláštní regulatorní a procesní rámec, jehož koncepce zaručuje okamžité poskytnutí pomoci (např. fáze posouzení kratší než týden a fixní rozpočtová položka). Fond solidarity takový regulatorní rámec nemá.

| 24. | Při analýze údajů však Účetní dvůr zjistil, že prostředky na první čtyři žádosti byly vyplaceny v rozmezí 100 až 150 dní od data katastrofy, v průměru tedy za 131 dní. Komise začala vyřizovat první čtyři žádosti, ještě než byl fond zcela ustaven. Doba zpracování těchto čtyř žádostí je srovnávacím standardem, s nímž lze dobu zpracování následných žádostí porovnávat. Pokud u žádosti obdržené v roce 2003 nebo později, kdy byl fond již plně ustaven, přesáhne doba zpracování, tj. doba od data katastrofy do data obdržení pomoci z fondu, 150 dní, lze ji považovat za dlouhou. Průměrná doba zpracování u 19 úspěšných žádostí po prvních čtyřech úspěšných žádostech byla 415 dní. Pohybovala se tedy nad výše definovanou referenční hodnotou. Účetní dvůr má proto za to, že fond nebyl při poskytování pomoci po roce 2002 rychlý. Při vyřizování první čtyřech žádostí postupoval mnohem rychleji než při vyřizování žádostí následujících. |
| --- | --- |

24.

Při analýze údajů však Účetní dvůr zjistil, že prostředky na první čtyři žádosti byly vyplaceny v rozmezí 100 až 150 dní od data katastrofy, v průměru tedy za 131 dní. Komise začala vyřizovat první čtyři žádosti, ještě než byl fond zcela ustaven. Doba zpracování těchto čtyř žádostí je srovnávacím standardem, s nímž lze dobu zpracování následných žádostí porovnávat. Pokud u žádosti obdržené v roce 2003 nebo později, kdy byl fond již plně ustaven, přesáhne doba zpracování, tj. doba od data katastrofy do data obdržení pomoci z fondu, 150 dní, lze ji považovat za dlouhou. Průměrná doba zpracování u 19 úspěšných žádostí po prvních čtyřech úspěšných žádostech byla 415 dní. Pohybovala se tedy nad výše definovanou referenční hodnotou. Účetní dvůr má proto za to, že fond nebyl při poskytování pomoci po roce 2002 rychlý. Při vyřizování první čtyřech žádostí postupoval mnohem rychleji než při vyřizování žádostí následujících.

| 25. | Tyto čtyři referenční případy by mohly pomoci zjistit, jak u nových případů celý proces urychlit. V těchto čtyřech případech:






  a) | trvalo posuzování v průměru pouze devět dní, protože důležitá dokumentace byla Komisi poskytnuta již v předběžných fázích (před oficiální žádostí); |
| --- | --- | --- |

25.

Tyto čtyři referenční případy by mohly pomoci zjistit, jak u nových případů celý proces urychlit. V těchto čtyřech případech:

a)

trvalo posuzování v průměru pouze devět dní, protože důležitá dokumentace byla Komisi poskytnuta již v předběžných fázích (před oficiální žádostí);

| b) | trvala rozpočtová fáze v průměru pouze osm dní, protože Komise zaslala návrh Parlamentu týž den, kde bylo přijato zásadní rozhodnutí; |
| --- | --- |

b)

trvala rozpočtová fáze v průměru pouze osm dní, protože Komise zaslala návrh Parlamentu týž den, kde bylo přijato zásadní rozhodnutí;

| c) | se ve fázi rozhodnutí o grantu ušetřilo značné množství času tím, že obě strany podepsaly dohodu v týž den. |
| --- | --- |

c)

se ve fázi rozhodnutí o grantu ušetřilo značné množství času tím, že obě strany podepsaly dohodu v týž den.

| 26. | Účetní dvůr zkoumal, zda se žadatelé domnívají, že doba trvání procesu měla dopad na provádění nápravných opatření. Při průzkumu se zjistilo, že většina žadatelů má za to, že délka trvání procesu neměla na provádění nápravných opatření žádný dopad. Tento názor pravděpodobně vyplývá z toho, že fond se využívá především k úhradám malé části nákladů vzniklých v důsledku katastrofy (viz graf 1). |
| --- | --- |

26.

Účetní dvůr zkoumal, zda se žadatelé domnívají, že doba trvání procesu měla dopad na provádění nápravných opatření. Při průzkumu se zjistilo, že většina žadatelů má za to, že délka trvání procesu neměla na provádění nápravných opatření žádný dopad. Tento názor pravděpodobně vyplývá z toho, že fond se využívá především k úhradám malé části nákladů vzniklých v důsledku katastrofy (viz graf 1).

Image

Efektivnost

| 27. | Fond musí fungovat efektivně. Nařízení stanoví, že „správní postupy by měly být odpovídajícím způsobem upraveny a omezeny na zcela nezbytné minimum“, aniž by tento princip dále definovalo (5). |
| --- | --- |

27.

Fond musí fungovat efektivně. Nařízení stanoví, že „správní postupy by měly být odpovídajícím způsobem upraveny a omezeny na zcela nezbytné minimum“, aniž by tento princip dále definovalo (5).

| 28. | Účetní dvůr přezkoumal postupy, jež jsou přijímající státy povinny dodržovat, pokud jde o veřejné soutěže, udílení zakázek, provádění, výkaznictví a podávání zpráv a audit grantu. Dospěl k závěru, že požadavky na státy přijímající pomoc z EUSF jsou méně komplikované než požadavky pro obdržení pomoci z jiných fondů EU. Lze tedy mít za to, že správní postupy byly omezeny na úroveň, na níž je zajištěno, že tyto postupy jsou z hlediska přijímajících států efektivní. |
| --- | --- |

28.

Účetní dvůr přezkoumal postupy, jež jsou přijímající státy povinny dodržovat, pokud jde o veřejné soutěže, udílení zakázek, provádění, výkaznictví a podávání zpráv a audit grantu. Dospěl k závěru, že požadavky na státy přijímající pomoc z EUSF jsou méně komplikované než požadavky pro obdržení pomoci z jiných fondů EU. Lze tedy mít za to, že správní postupy byly omezeny na úroveň, na níž je zajištěno, že tyto postupy jsou z hlediska přijímajících států efektivní.

| 29. | Účetní dvůr přezkoumal správní postupy v Komisi s cílem posoudit, zda jsou omezeny na minimum. Zjistil, že v současném rámci fondu (jde o fond solidarity, nikoliv o rezervu na mimořádnou pomoc) je všech pět fází správního postupu nutných a žádná z nich není nadbytečná. |
| --- | --- |

29.

Účetní dvůr přezkoumal správní postupy v Komisi s cílem posoudit, zda jsou omezeny na minimum. Zjistil, že v současném rámci fondu (jde o fond solidarity, nikoliv o rezervu na mimořádnou pomoc) je všech pět fází správního postupu nutných a žádná z nich není nadbytečná.

| 30. | Přestože Komise nemá účetní systém, který by poskytoval údaje umožňující spočítat náklady fondu, lze průměrné přímé náklady na řízení fondu odhadnout na 0,06 % (nebo méně než 0,1 %) částky poskytnuté finanční pomoci, jak uvádí tabulka 7. Od zřízení fondu v roce 2002 byly na úkoly související s řízením služeb fondu přiděleny dvě osoby. Věnují se procesu od zahájení procesu žádosti až do ukončení poskytování pomoci. |
| --- | --- |

30.

Přestože Komise nemá účetní systém, který by poskytoval údaje umožňující spočítat náklady fondu, lze průměrné přímé náklady na řízení fondu odhadnout na 0,06 % (nebo méně než 0,1 %) částky poskytnuté finanční pomoci, jak uvádí tabulka 7. Od zřízení fondu v roce 2002 byly na úkoly související s řízením služeb fondu přiděleny dvě osoby. Věnují se procesu od zahájení procesu žádosti až do ukončení poskytování pomoci.

| 31. | Ve snaze vyčíslit celkové náklady na řízení fondu Komisí byla ředitelství s působností v oblasti lidských zdrojů a auditu požádána o dodatečné informace o ostatních zaměstnancích, kterým byly tyto úkoly svěřeny, četnosti kontrolních návštěv a nákladech podle provozních a auditních jednotek a o ostatních nákladech na správu, monitorování a kontroly na místě. K dispozici byly pouze omezené informace. Za účelem stanovení srovnávacího standardu pro účely hodnocení provedl Účetní dvůr odhad výše uvedených nákladů na ročním základě. V celkovém součtu jde o průměrnou roční částku 170 000 EUR. Z tabulky 7 je zřejmé, že správní náklady jsou v porovnání se spravovanou částkou minimální. Například v roce 2002, v němž se řídily pouze čtyři případy, představovaly správní náklady 0,02 % udělené pomoci. Ze zjištění Účetního dvora vyplývá, že Komise řídí fond efektivně.
  Tabulka 7
  Správní náklady a objem práce fondu podle roků | Rok 2002 | Rok 2003 | Rok 2004 | Rok 2005 | Rok 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Roční správní náklady GŘ REGIO
  (v milionech EUR) | 0,15 | 0,16 | 0,17 | 0,18 | 0,19 |
| Počet žádostí | 4 | 10 | 11 | 12 | 4 |
| Přidělená pomoc
  (v milionech EUR) | 728 | 107 | 20 | 205 | 24 |
| Zdroj: odhad nákladů provedený Účetním dvorem a generálním ředitelstvím pro regionální pomoc. |

31.

Ve snaze vyčíslit celkové náklady na řízení fondu Komisí byla ředitelství s působností v oblasti lidských zdrojů a auditu požádána o dodatečné informace o ostatních zaměstnancích, kterým byly tyto úkoly svěřeny, četnosti kontrolních návštěv a nákladech podle provozních a auditních jednotek a o ostatních nákladech na správu, monitorování a kontroly na místě. K dispozici byly pouze omezené informace. Za účelem stanovení srovnávacího standardu pro účely hodnocení provedl Účetní dvůr odhad výše uvedených nákladů na ročním základě. V celkovém součtu jde o průměrnou roční částku 170 000 EUR. Z tabulky 7 je zřejmé, že správní náklady jsou v porovnání se spravovanou částkou minimální. Například v roce 2002, v němž se řídily pouze čtyři případy, představovaly správní náklady 0,02 % udělené pomoci. Ze zjištění Účetního dvora vyplývá, že Komise řídí fond efektivně.

Tabulka 7

Správní náklady a objem práce fondu podle roků

Rok 2002

Rok 2003

Rok 2004

Rok 2005

Rok 2006

Roční správní náklady GŘ REGIO

(v milionech EUR)

0,15

0,16

0,17

0,18

0,19

Počet žádostí

4

10

11

12

4

Přidělená pomoc

(v milionech EUR)

728

107

20

205

24

Zdroj: odhad nákladů provedený Účetním dvorem a generálním ředitelstvím pro regionální pomoc.

Pružnost

| 32. | V kontextu této analýzy je pružnost definována jako snadnost, s níž lze systém upravit a použít u žádostí nebo v prostředí, které se od žádostí a prostředí, pro něž byl konkrétně vytvořen, liší. Fond byl navržen pro závažné katastrofy. Při vyřizování žádostí souvisejících s regionálním katastrofami tedy může vykazovat jistou pružnost. |
| --- | --- |

32.

V kontextu této analýzy je pružnost definována jako snadnost, s níž lze systém upravit a použít u žádostí nebo v prostředí, které se od žádostí a prostředí, pro něž byl konkrétně vytvořen, liší. Fond byl navržen pro závažné katastrofy. Při vyřizování žádostí souvisejících s regionálním katastrofami tedy může vykazovat jistou pružnost.

| 33. | Fond by měl Společenství umožňovat pružně reagovat na nouzové situace, výjimečné případy však musí být posuzovány co nejpečlivěji (6). Nesmí však být pružný na úkor zásady spravedlivého posuzování žádostí. |
| --- | --- |

33.

Fond by měl Společenství umožňovat pružně reagovat na nouzové situace, výjimečné případy však musí být posuzovány co nejpečlivěji (6). Nesmí však být pružný na úkor zásady spravedlivého posuzování žádostí.

Jak fond postupuje u regionálních katastrof?

| 34. | Účetní dvůr přezkoumal postup u regionálních a závažných katastrof. Analýza se zaměřila na „pružnost“ z hlediska spravedlivého posuzování žádostí. Tím se míní jednak spravedlivé posouzení žádostí podaných žadateli, jednak používání koherentních a konzistentních kritérií ze strany Komise při schvalování či zamítání žádostí. |
| --- | --- |

34.

Účetní dvůr přezkoumal postup u regionálních a závažných katastrof. Analýza se zaměřila na „pružnost“ z hlediska spravedlivého posuzování žádostí. Tím se míní jednak spravedlivé posouzení žádostí podaných žadateli, jednak používání koherentních a konzistentních kritérií ze strany Komise při schvalování či zamítání žádostí.

| 35. | Z 18 zamítnutých žádostí (7) se 15 (83 %) týkalo regionálních katastrof. Důvodem takto vysoké míry zamítnutých žádostí je skutečnost, že definice regionální katastrofy je poměrně vágní a posuzování způsobilosti žádostí je pro fond složitější. Každé zamítnutí Komise zdůvodňuje. Jako hlavní důvody zamítnutí Komise uváděla tyto skutečnosti:






  a) | žádosti byly podány pozdě a/nebo byly neúplné; |
| --- | --- | --- |

35.

Z 18 zamítnutých žádostí (7) se 15 (83 %) týkalo regionálních katastrof. Důvodem takto vysoké míry zamítnutých žádostí je skutečnost, že definice regionální katastrofy je poměrně vágní a posuzování způsobilosti žádostí je pro fond složitější. Každé zamítnutí Komise zdůvodňuje. Jako hlavní důvody zamítnutí Komise uváděla tyto skutečnosti:

a)

žádosti byly podány pozdě a/nebo byly neúplné;

| b) | škoda nahlášená v žádosti nezasáhla větší část populace a nebyla klasifikována jako regionální katastrofa; |
| --- | --- |

b)

škoda nahlášená v žádosti nezasáhla větší část populace a nebyla klasifikována jako regionální katastrofa;

| c) | členské státy poskytly nesprávné informace o datu katastrofy. |
| --- | --- |

c)

členské státy poskytly nesprávné informace o datu katastrofy.

| 36. | Účetní dvůr netvrdí, že žádosti, které byly zamítnuty, měly být přijaty, podotýká však, že ve dvou případech se vyskytují nejasnosti týkající se použitých kritérií nebo vysvětlení předloženého danému členskému státu (viz rámeček 3). V jednom případě nebyly podmínky způsobilosti týkající se podílu zasažené populace aplikovány stejně jako u analogických případů.

  Rámeček 3Některá kritéria způsobilosti uplatněná u regionálních katastrofU žádosti týkající se jednoho lesního požáru zamítnuté v roce 2005 Komise jako jeden z argumentů uvedla, že katastrofa nezasáhla velkou část obyvatelstva (viz podmínky v bodu 2). Tento argument však nepoužila k zamítnutí podobného případu z roku 2003. Naopak sama ve své výroční zprávě k EUSF za období 2002–2003 vysvětlila, proč tato podmínka nebyla v tomto konkrétním případě použita, a to přesto, že tato podmínka sama o sobě není ani u jedné ze zamítnutých žádostí týkajících se lesních požárů opodstatněná.Jedním z důvodů Komise pro zamítnutí žádosti související s povodní v roce 2004 byla skutečnost, že mechanismus civilní ochrany Společenství nebyl aktivován. Z toho se dalo usuzovat, že záplavy byly pouze omezené. Podle nařízení však není aktivování mechanismu povinné. Tento případ byl srovnán s jiným případem povodní z roku 2005, kdy Komise také odkázala na mechanismus civilní ochrany Společenství, ale v tomto konkrétním případě uvedla, že tento prvek nebyl relevantní. |
| --- | --- |

36.

Účetní dvůr netvrdí, že žádosti, které byly zamítnuty, měly být přijaty, podotýká však, že ve dvou případech se vyskytují nejasnosti týkající se použitých kritérií nebo vysvětlení předloženého danému členskému státu (viz rámeček 3). V jednom případě nebyly podmínky způsobilosti týkající se podílu zasažené populace aplikovány stejně jako u analogických případů.

Rámeček 3Některá kritéria způsobilosti uplatněná u regionálních katastrofU žádosti týkající se jednoho lesního požáru zamítnuté v roce 2005 Komise jako jeden z argumentů uvedla, že katastrofa nezasáhla velkou část obyvatelstva (viz podmínky v bodu 2). Tento argument však nepoužila k zamítnutí podobného případu z roku 2003. Naopak sama ve své výroční zprávě k EUSF za období 2002–2003 vysvětlila, proč tato podmínka nebyla v tomto konkrétním případě použita, a to přesto, že tato podmínka sama o sobě není ani u jedné ze zamítnutých žádostí týkajících se lesních požárů opodstatněná.Jedním z důvodů Komise pro zamítnutí žádosti související s povodní v roce 2004 byla skutečnost, že mechanismus civilní ochrany Společenství nebyl aktivován. Z toho se dalo usuzovat, že záplavy byly pouze omezené. Podle nařízení však není aktivování mechanismu povinné. Tento případ byl srovnán s jiným případem povodní z roku 2005, kdy Komise také odkázala na mechanismus civilní ochrany Společenství, ale v tomto konkrétním případě uvedla, že tento prvek nebyl relevantní.

Image

| 37. | Účetní dvůr zkoumal, zda žadatelé, jejichž žádosti byly v rámci všech kategorií katastrof zamítnuty, souhlasí s důvody zamítnutí, které Komise uvedla. Jejich názor lze považovat za měřítko, které určuje, nakolik jsou pravidla způsobilosti koherentní a správně chápána. Z údajů průzkumu vyplývá, že 45 % žadatelů s argumenty, které Komise k zamítnutí žádosti uvedla, souhlasí (viz graf 2). Odmítnutí žadatelé nesouhlasili s argumenty Komise z těchto důvodů:






  a) | příslušné regiony nebyly v nouzových situacích, kde jsou prioritou okamžité potřeby, schopné poskytnout údaje požadované Komisí s požadovanou mírou přesnosti a v tak krátké době, jaká byla stanovena; |
| --- | --- | --- |

37.

Účetní dvůr zkoumal, zda žadatelé, jejichž žádosti byly v rámci všech kategorií katastrof zamítnuty, souhlasí s důvody zamítnutí, které Komise uvedla. Jejich názor lze považovat za měřítko, které určuje, nakolik jsou pravidla způsobilosti koherentní a správně chápána. Z údajů průzkumu vyplývá, že 45 % žadatelů s argumenty, které Komise k zamítnutí žádosti uvedla, souhlasí (viz graf 2). Odmítnutí žadatelé nesouhlasili s argumenty Komise z těchto důvodů:

a)

příslušné regiony nebyly v nouzových situacích, kde jsou prioritou okamžité potřeby, schopné poskytnout údaje požadované Komisí s požadovanou mírou přesnosti a v tak krátké době, jaká byla stanovena;

| b) | někdy je obtížné kvantifikovat dopad škod na obyvatelstvo pouze z ekonomického hlediska. Například v malých venkovských komunitách se škody netýkají jen majetku, ale i způsobu života a celkových životních podmínek. Žadatelé v této souvislosti tvrdili, že všechny tyto méně významné faktory mohou ve svém souhrnu vést ke vzniku velkého problému; |
| --- | --- |

b)

někdy je obtížné kvantifikovat dopad škod na obyvatelstvo pouze z ekonomického hlediska. Například v malých venkovských komunitách se škody netýkají jen majetku, ale i způsobu života a celkových životních podmínek. Žadatelé v této souvislosti tvrdili, že všechny tyto méně významné faktory mohou ve svém souhrnu vést ke vzniku velkého problému;

| c) | v některých případech se orgány domnívaly, že Komise v minulosti podobné žádosti schválila a pomoc financovala. |
| --- | --- |

c)

v některých případech se orgány domnívaly, že Komise v minulosti podobné žádosti schválila a pomoc financovala.

| 38. | Ze zjištěných názorů vyplývá, že žadatelé mají potíže s dobou, kterou mají na přípravu žádosti, s posuzováním škod vzhledem k těm jejich složkám, které lze obtížně vyčíslit, i s kritérii, které Komise při posuzování žádostí používá. Poslední kritický bod naznačuje, že žadatelé mají jisté obavy ohledně spravedlnosti při posuzování některých případů. |
| --- | --- |

38.

Ze zjištěných názorů vyplývá, že žadatelé mají potíže s dobou, kterou mají na přípravu žádosti, s posuzováním škod vzhledem k těm jejich složkám, které lze obtížně vyčíslit, i s kritérii, které Komise při posuzování žádostí používá. Poslední kritický bod naznačuje, že žadatelé mají jisté obavy ohledně spravedlnosti při posuzování některých případů.

Zpronevěřuje se výpočet grantu spravedlivému zacházení s granty přidělovanými na regionální katastrofy?

| 39. | Podle metody používané Komisí (8) obdrží všechny regionální katastrofy stejné procento z celkových přímých škod, totiž paušální sazbu ve výši 2,5 % celkových přímých škod, aniž by byla jakkoliv zohledněna „prosperita“ žádajícího státu nebo regionu. Oproti tomu u závažných katastrof vychází výpočet grantu z hrubého národního důchodu žadatele; zemím se tedy dostává spravedlivějšího zacházení, které bere v úvahu jejich prosperitu. |
| --- | --- |

39.

Podle metody používané Komisí (8) obdrží všechny regionální katastrofy stejné procento z celkových přímých škod, totiž paušální sazbu ve výši 2,5 % celkových přímých škod, aniž by byla jakkoliv zohledněna „prosperita“ žádajícího státu nebo regionu. Oproti tomu u závažných katastrof vychází výpočet grantu z hrubého národního důchodu žadatele; zemím se tedy dostává spravedlivějšího zacházení, které bere v úvahu jejich prosperitu.

| 40. | Uvolnění prostředků fondu podle kritéria „výjimečných okolností“ (regionální katastrofy) je pravidlem, nikoliv výjimkou (58 % katastrof byly regionální katastrofy). Navíc podmínky úspěchu žádosti, na niž se vztahuje kritérium pro výjimečné regionální katastrofy, mají být zkoumány s největší obezřetností a je velice obtížné je splnit. Osmdesát tři procent žádostí týkajících se regionálních katastrof bylo po delším období posuzování zamítnuto. K zamítnutí však nedošlo z důvodu nedostupnosti peněžních prostředků, protože od svého vzniku v říjnu 2002 do konce roku 2006 fond poskytl pomoc ve výši, která příliš nepřesahuje výši jeho rozpočtu na jeden rok. |
| --- | --- |

40.

Uvolnění prostředků fondu podle kritéria „výjimečných okolností“ (regionální katastrofy) je pravidlem, nikoliv výjimkou (58 % katastrof byly regionální katastrofy). Navíc podmínky úspěchu žádosti, na niž se vztahuje kritérium pro výjimečné regionální katastrofy, mají být zkoumány s největší obezřetností a je velice obtížné je splnit. Osmdesát tři procent žádostí týkajících se regionálních katastrof bylo po delším období posuzování zamítnuto. K zamítnutí však nedošlo z důvodu nedostupnosti peněžních prostředků, protože od svého vzniku v říjnu 2002 do konce roku 2006 fond poskytl pomoc ve výši, která příliš nepřesahuje výši jeho rozpočtu na jeden rok.

Jsou žadatelé s fondem spokojeni?

| 41. | Všichni žadatelé, kteří se průzkumu účastnili, byli s fondem spokojeni. Fond je vnímán jako symbol solidarity s pozitivním dopadem na veřejné mínění, zejména v nových členských státech. Podle odpovědí poskytnutých v rámci průzkumu (viz graf 3) jsou hlavní důvody spokojenosti tyto:






  a) | vzhledem k rozsahu katastrof byl příspěvek z fondu projevem solidarity s obyvatelstvem zasaženého regionu; |
| --- | --- | --- |

41.

Všichni žadatelé, kteří se průzkumu účastnili, byli s fondem spokojeni. Fond je vnímán jako symbol solidarity s pozitivním dopadem na veřejné mínění, zejména v nových členských státech. Podle odpovědí poskytnutých v rámci průzkumu (viz graf 3) jsou hlavní důvody spokojenosti tyto:

a)

vzhledem k rozsahu katastrof byl příspěvek z fondu projevem solidarity s obyvatelstvem zasaženého regionu;

| b) | grant pomohl zmírnit obrovské náklady, které v souvislosti s katastrofami vznikly (rozšíření druhotných záchranných opatření, zrychlení procesu atd.); |
| --- | --- |

b)

grant pomohl zmírnit obrovské náklady, které v souvislosti s katastrofami vznikly (rozšíření druhotných záchranných opatření, zrychlení procesu atd.);

| c) | pomoc představovala snížení břemena spočívajícího na veřejných rozpočtech, i když toto snížení bylo ve srovnání s rozsahem katastrofy omezené; |
| --- | --- |

c)

pomoc představovala snížení břemena spočívajícího na veřejných rozpočtech, i když toto snížení bylo ve srovnání s rozsahem katastrofy omezené;

| d) | v kandidátských zemích měl příspěvek v souvislosti se vstupem do EU pozitivní dopad na veřejné mínění. |
| --- | --- |

d)

v kandidátských zemích měl příspěvek v souvislosti se vstupem do EU pozitivní dopad na veřejné mínění.

Image

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

| 42. | Zkoumání fungování fondu v letech 2002–2006, které provedl Účetní dvůr, ukazuje, že fond nereaguje rychle. Žadatelé museli na platbu pomoci čekat v průměru 12 měsíců od katastrofy. Tato zpoždění nesouvisejí s kategorií nebo povahou katastrofy ani s původem žádosti. Doba nutná k uvolnění prostředků z fondu závisí především na rozsahu platných správních pravidel, na rychlosti Komise, na rychlé odpovědi vnitrostátních orgánů a na kvalitě informací poskytovaných žadateli v konkrétních případech (viz body 10–26). |
| --- | --- |

42.

Zkoumání fungování fondu v letech 2002–2006, které provedl Účetní dvůr, ukazuje, že fond nereaguje rychle. Žadatelé museli na platbu pomoci čekat v průměru 12 měsíců od katastrofy. Tato zpoždění nesouvisejí s kategorií nebo povahou katastrofy ani s původem žádosti. Doba nutná k uvolnění prostředků z fondu závisí především na rozsahu platných správních pravidel, na rychlosti Komise, na rychlé odpovědi vnitrostátních orgánů a na kvalitě informací poskytovaných žadateli v konkrétních případech (viz body 10–26).

| 43. | Stávající počet pracovníků, kteří fond řídí na úrovni Komise, se ukázal být efektivní. Dále bylo zjištěno, že celkové náklady na řízení fondu jsou v poměru k poskytované pomoci velice nízké (viz body 27–31). |
| --- | --- |

43.

Stávající počet pracovníků, kteří fond řídí na úrovni Komise, se ukázal být efektivní. Dále bylo zjištěno, že celkové náklady na řízení fondu jsou v poměru k poskytované pomoci velice nízké (viz body 27–31).

| 44. | Neexistují případy, které by ukazovaly, že fond při zpracování žádostí o pomoc nepostupoval pružně. Je zde však řada případů, u nichž se vyskytují nejasnosti ve zdůvodnění zamítnutí žádostí u regionálních katastrof; zamítnutí žádosti se tím však nezpochybňuje. Metoda používaná pro výpočet výše grantu pro regionální katastrofy, na něž byla schválena pomoc, nebere v úvahu prosperitu daného státu, a tudíž nemusí respektovat zásadu spravedlnosti (viz body 32–40). |
| --- | --- |

44.

Neexistují případy, které by ukazovaly, že fond při zpracování žádostí o pomoc nepostupoval pružně. Je zde však řada případů, u nichž se vyskytují nejasnosti ve zdůvodnění zamítnutí žádostí u regionálních katastrof; zamítnutí žádosti se tím však nezpochybňuje. Metoda používaná pro výpočet výše grantu pro regionální katastrofy, na něž byla schválena pomoc, nebere v úvahu prosperitu daného státu, a tudíž nemusí respektovat zásadu spravedlnosti (viz body 32–40).

| 45. | Zároveň je třeba podotknout, že navzdory zde zmíněným problémům všichni žadatelé, kteří se průzkumu zúčastnili, byli s fondem spokojeni. Fond tedy splnil svůj hlavní cíl, kterým je demonstrovat solidaritu s členskými státy v době katastrofy (viz bod 41). |
| --- | --- |

45.

Zároveň je třeba podotknout, že navzdory zde zmíněným problémům všichni žadatelé, kteří se průzkumu zúčastnili, byli s fondem spokojeni. Fond tedy splnil svůj hlavní cíl, kterým je demonstrovat solidaritu s členskými státy v době katastrofy (viz bod 41).

| 46. | Do konce roku 2008 by Komise měla za účelem zrychlení výplaty pomoci zavést postupy, které zajistí, aby státy žádající o pomoc obdržely podrobné požadavky na žádosti co nejdříve, pokud možno do týdne poté, kdy stát nebo region Komisi informuje, že bude usilovat o získání pomoci z fondu. |
| --- | --- |

46.

Do konce roku 2008 by Komise měla za účelem zrychlení výplaty pomoci zavést postupy, které zajistí, aby státy žádající o pomoc obdržely podrobné požadavky na žádosti co nejdříve, pokud možno do týdne poté, kdy stát nebo region Komisi informuje, že bude usilovat o získání pomoci z fondu.

| 47. | Komise by dále měla navázat přímé kontakty s orgány, které v členských nebo přistupujících státech odpovídají za přípravu žádosti, aby je mohla upozorňovat na obecné nedostatky v obdržených žádostech a zdůrazňovat důležitost urychleného zpětného zasílání žádostí či veškerých dalších dokumentů požadovaných Komisí, včetně konečné dohody. |
| --- | --- |

47.

Komise by dále měla navázat přímé kontakty s orgány, které v členských nebo přistupujících státech odpovídají za přípravu žádosti, aby je mohla upozorňovat na obecné nedostatky v obdržených žádostech a zdůrazňovat důležitost urychleného zpětného zasílání žádostí či veškerých dalších dokumentů požadovaných Komisí, včetně konečné dohody.

Tuto zprávu přijal Evropský účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 13. března 2008.

Za Účetní dvůr

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

předseda

---

(1)  Nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie (Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3).

1

(2)  Článek 2 nařízení (ES) č. 2012/2002.

2

(3)  Včetně dvou případů, kdy byla žádost stažena, nikoliv zamítnuta.

3

Zdroj: záznamy o žádostech vedené generálním ředitelstvím pro regionální politiku.

Zdroj:

(4)  Čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 2012/2002.

4

(5)  8. bod odůvodnění nařízení Rady (ES) č. 2012/2002.

5

(6)  Čl. 2 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 2012/2002.

6

(7)  Včetně dvou stažených žádostí.

7

(8)  Výroční zpráva Komise k Fondu solidarity Evropské unie 2002–2003, s. 24.

8

---

PŘÍLOHA

ŽÁDOSTI O POMOC Z FONDU SOLIDARITY EU OD ROKU 2002 (NAPOSLEDY AKTUALIZOVÁNO 31.12.2007/GENERÁLNÍ ŘEDITELSTVÍ PRO REGIONÁLNÍ POLITIKU

| Rok | Stát | Povaha katastrofy | Škody


  (v milionech EUR) | Kategorie | Poskytnutá pomoc


  (v milionech EUR) | Přijetí pomoci z EUSF na vnitrostátní úrovni
   (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 1 | AT | Povodně | 2 900,0 | závažná | 134,0 | 27.12.2002 |
| 2 | CZ | Povodně | 2 300,0 | závažná | 129,0 | 13.1.2003 |
| 3 | FR | Povodně (Le Gard) | 835,0 | regionální | 21,0 | 27.12.2002 |
| 4 | DE | Povodně | 9 100,0 | závažná | 444,0 | 29.12.2002 |
| Celková pomoc v roce 2002 | 728,0 | |
| 2003 | 1 | ES | Únik ropy (Prestige) | 436,0 | regionální | 8,6 | 29.3.2004 |
| 2 | IT | Zemětřesení (Molise/Apulie) | 1 558,0 | regionální | 30,8 | 11.3.2004 |
| 3 | IT | Vulkanická erupce (Etna) | 849,0 | regionální | 16,8 | 11.3.2004 |
| 4 | IT | Povodně (severní Itálie) | 1 900,0 | regionální | zamítnuta | — |
| 5 | EL | Nepříznivé počasí v zimě | — | závažná | zamítnuta | — |
| 6 | PT | Lesní požáry | 1 227,9 | závažná | 48,5 | 2.12.2003 |
| 7 | FR | Lesní požáry (jižní Francie) | 531,1 | regionální | zamítnuta | — |
| 8 | ES | Lesní požáry (portugalské hranice) | 53,2 | sousední země | 1,3 | 6.9.2004 (datum platby) |
| 9 | MT | Povodně | 30,2 | závažná | 1,0 | 12.11.2004 (datum platby) |
| 10 | IT | Povodně (Friuli Venezia-Giulia) | 525,1 | regionální | zamítnuta | — |
| Celková pomoc v roce 2003 | 107,0 | |
| 2004 | 1 | FR | Povodně (delta Rhony) | 785,0 | regionální | 19,6 | 7.7.2004 |
| 2 | ES | Povodně (Malaga) | 72,9 | regionální | zamítnuta | — |
| 3–9 | ES | Lesní požáry (7 žádostí) | 479,8 | regionální | všech 7 zamítnuto | — |
| 10 | SK | Povodně | 29,1 | regionální | zamítnuta | — |
| 11 | SI | Zemětřesení | 12,5 | regionální | stažena | — |
| Celková pomoc v roce 2004 | 19,6 | |
| 2005 | 1 | SK | Bouře (Tatry) | 202,7 | závažná | 5,7 | 7.11.2005 |
| 2 | IT | Povodně (Sardinie) | 223,0 | regionální | zamítnuta | — |
| 3 | EE | Bouře | 47,9 | závažná | 1,3 | není k dispozici |
| 4 | LT | Bouře | 192,6 | závažná | 9,5 | není k dispozici |
| 5 | SE | Bouře | 2 297,3 | závažná | 81,7 | 18.4.2006 |
| 6 | LT | Bouře | 15,2 | sousední země | 0,4 | 12.4.2006 |
| 7 | EL | Povodně (Evros) | 135,0 | regionální | zamítnuta | — |
| 8 | RO | Jarní povodně | 489,5 | závažná | 18,8 | 17.8.2006 |
| 9 | BG | Jarní povodně | 222,3 | závažná | 9,7 | 7.7.2006 |
| 10 | BG | Letní povodně | 237,4 | závažná | 10,6 | 7.7.2006 |
| 11 | RO | Letní povodně | 1 049,7 | závažná | 52,4 | 17.8.2006 |
| 12 | AT | Povodně (Tyrolsko/Vorarlbersko) | 591,9 | regionální | 14,8 | 24.10.2006 |
| Celková pomoc v roce 2005 | 204,9 | |
| 2006 | 1 | UK | Výbuch | 730,0 | (regionální) | stažena | — |
| 2 | EL | Povodně | 372,3 | regionální | 9,3 | 17.12.2007 |
| 3 | HU | Povodně | 519,1 | závažná | 15,1 | 19.10.2007 |
| 4 | ES | Lesní požáry | 91,0 | regionální | zamítnuta | — |
| Celková pomoc v roce 2006 | 24,4 | |
| Celková výše pomoci přidělené od roku 2002 | 1 083,9 4 milionu EUR
   (2) |

Rok

Stát

Povaha katastrofy

Škody

(v milionech EUR)

Kategorie

Poskytnutá pomoc

(v milionech EUR)

Přijetí pomoci z EUSF na vnitrostátní úrovni
   (1)

2002

1

AT

Povodně

2 900,0

závažná

134,0

27.12.2002

2

CZ

Povodně

2 300,0

závažná

129,0

13.1.2003

3

FR

Povodně (Le Gard)

835,0

regionální

21,0

27.12.2002

4

DE

Povodně

9 100,0

závažná

444,0

29.12.2002

Celková pomoc v roce 2002

728,0

2003

1

ES

Únik ropy (Prestige)

436,0

regionální

8,6

29.3.2004

2

IT

Zemětřesení (Molise/Apulie)

1 558,0

regionální

30,8

11.3.2004

3

IT

Vulkanická erupce (Etna)

849,0

regionální

16,8

11.3.2004

4

IT

Povodně (severní Itálie)

1 900,0

regionální

zamítnuta

—

5

EL

Nepříznivé počasí v zimě

—

závažná

zamítnuta

—

6

PT

Lesní požáry

1 227,9

závažná

48,5

2.12.2003

7

FR

Lesní požáry (jižní Francie)

531,1

regionální

zamítnuta

—

8

ES

Lesní požáry (portugalské hranice)

53,2

sousední země

1,3

6.9.2004 (datum platby)

9

MT

Povodně

30,2

závažná

1,0

12.11.2004 (datum platby)

10

IT

Povodně (Friuli Venezia-Giulia)

525,1

regionální

zamítnuta

—

Celková pomoc v roce 2003

107,0

2004

1

FR

Povodně (delta Rhony)

785,0

regionální

19,6

7.7.2004

2

ES

Povodně (Malaga)

72,9

regionální

zamítnuta

—

3–9

ES

Lesní požáry (7 žádostí)

479,8

regionální

všech 7 zamítnuto

—

10

SK

Povodně

29,1

regionální

zamítnuta

—

11

SI

Zemětřesení

12,5

regionální

stažena

—

Celková pomoc v roce 2004

19,6

2005

1

SK

Bouře (Tatry)

202,7

závažná

5,7

7.11.2005

2

IT

Povodně (Sardinie)

223,0

regionální

zamítnuta

—

3

EE

Bouře

47,9

závažná

1,3

není k dispozici

4

LT

Bouře

192,6

závažná

9,5

není k dispozici

5

SE

Bouře

2 297,3

závažná

81,7

18.4.2006

6

LT

Bouře

15,2

sousední země

0,4

12.4.2006

7

EL

Povodně (Evros)

135,0

regionální

zamítnuta

—

8

RO

Jarní povodně

489,5

závažná

18,8

17.8.2006

9

BG

Jarní povodně

222,3

závažná

9,7

7.7.2006

10

BG

Letní povodně

237,4

závažná

10,6

7.7.2006

11

RO

Letní povodně

1 049,7

závažná

52,4

17.8.2006

12

AT

Povodně (Tyrolsko/Vorarlbersko)

591,9

regionální

14,8

24.10.2006

Celková pomoc v roce 2005

204,9

2006

1

UK

Výbuch

730,0

(regionální)

stažena

—

2

EL

Povodně

372,3

regionální

9,3

17.12.2007

3

HU

Povodně

519,1

závažná

15,1

19.10.2007

4

ES

Lesní požáry

91,0

regionální

zamítnuta

—

Celková pomoc v roce 2006

24,4

Celková výše pomoci přidělené od roku 2002

1 083,9 4 milionu EUR
   (2)

---

(1)  Finanční prostředky z EUSF musí být využity do jednoho roku od data jejich přijetí v přijímající zemi. Nejpozději šest měsíců po uplynutí jednoroční lhůty musí přijímající stát předložit zprávu o plnění s prohlášením o platnosti.

(2)  Včetně částek, které budou vyplaceny v roce 2006 na základě žádostí z roku 2005.

---

ODPOVĚDI KOMISE

SHRNUTÍ

| III. | Rychlost, jakou se finanční prostředky zpřístupňují příjemcům, je přímým odrazem postupu stanoveného v nařízení o Fondu solidarity Evropské unie (FSEU), což v praxi znamená, že se nejedná o nástroj rychlé reakce, ale nástroj pro refinancování nákladů, které již vnitrostátní orgány vynaložily. |
| --- | --- |

III.

Rychlost, jakou se finanční prostředky zpřístupňují příjemcům, je přímým odrazem postupu stanoveného v nařízení o Fondu solidarity Evropské unie (FSEU), což v praxi znamená, že se nejedná o nástroj rychlé reakce, ale nástroj pro refinancování nákladů, které již vnitrostátní orgány vynaložily.

| IV. | Komise souhlasí s tím, že je obtížnější splnit podmínky úspěšné žádosti v případě „regionálních katastrof“ než v případě „závažných katastrof“. To je úmyslem zákonodárce, který v článku 2 nařízení po Komisi vyžaduje, aby posuzovala všechny žádosti v případech regionálních katastrof „co nejpečlivěji“. |
| --- | --- |

IV.

Komise souhlasí s tím, že je obtížnější splnit podmínky úspěšné žádosti v případě „regionálních katastrof“ než v případě „závažných katastrof“. To je úmyslem zákonodárce, který v článku 2 nařízení po Komisi vyžaduje, aby posuzovala všechny žádosti v případech regionálních katastrof „co nejpečlivěji“.

| V. | Fond solidarity pomohl zmírnit finanční zátěž států postižených katastrofami a přispěl ke kladnému obrazu Evropské unie v očích jejích občanů tím, že nabídl pomoc a dodatečné finanční zdroje v případech zvlášť závažných problémů. |
| --- | --- |

V.

Fond solidarity pomohl zmírnit finanční zátěž států postižených katastrofami a přispěl ke kladnému obrazu Evropské unie v očích jejích občanů tím, že nabídl pomoc a dodatečné finanční zdroje v případech zvlášť závažných problémů.

| VI. | Komise souhlasí s doporučeními Účetního dvora. Krátce po přijetí nařízení byl vypracován standardní formulář žádosti a rovněž podrobné pokyny pro žadatele (oba dokumenty jsou dostupné na internetových stránkách „InfoRegio“). Komise hodlá navázat přímý kontakt s orgány připravujícími žádost za předpokladu, že s tím souhlasí žádající stát, a rozšířit pokyny pro žadatele, aby upozornila žádající orgány na možné příčiny zdržení. |
| --- | --- |

VI.

Komise souhlasí s doporučeními Účetního dvora. Krátce po přijetí nařízení byl vypracován standardní formulář žádosti a rovněž podrobné pokyny pro žadatele (oba dokumenty jsou dostupné na internetových stránkách „InfoRegio“). Komise hodlá navázat přímý kontakt s orgány připravujícími žádost za předpokladu, že s tím souhlasí žádající stát, a rozšířit pokyny pro žadatele, aby upozornila žádající orgány na možné příčiny zdržení.

PŘIPOMÍNKY

| 10.–13. | Některé z pěti fází, které Účetní dvůr identifikoval, se mohou překrývat. Například při prvním předložení žádosti v ní často chybí podstatné informace a Komise nemůže dokončit její posouzení, dokud chybějící informace neobdrží.
  Pro žádosti obdržené v roce 2005 (rok s nejvyšším počtem žádostí během období, které Účetní dvůr hodnotil) činila průměrná doba do okamžiku, než Komise obdržela chybějící informace, 93 dní.
  V případech, ve kterých byla žádost podána po desetitýdenní lhůtě určené nařízením, Komise takové žádosti zamítala. |
| --- | --- |

10.–13.

Některé z pěti fází, které Účetní dvůr identifikoval, se mohou překrývat. Například při prvním předložení žádosti v ní často chybí podstatné informace a Komise nemůže dokončit její posouzení, dokud chybějící informace neobdrží.

Pro žádosti obdržené v roce 2005 (rok s nejvyšším počtem žádostí během období, které Účetní dvůr hodnotil) činila průměrná doba do okamžiku, než Komise obdržela chybějící informace, 93 dní.

V případech, ve kterých byla žádost podána po desetitýdenní lhůtě určené nařízením, Komise takové žádosti zamítala.

| 16. | Komise žádá o dodatečné zdroje prostřednictvím předběžného návrhu opravného rozpočtu, o kterém rozhodnou dvě složky rozpočtového orgánu (Rada a Parlament) (1). |
| --- | --- |

16.

Komise žádá o dodatečné zdroje prostřednictvím předběžného návrhu opravného rozpočtu, o kterém rozhodnou dvě složky rozpočtového orgánu (Rada a Parlament) (1).

| 24.–25. | První čtyři žádosti předložené v rámci Fondu solidarity EU v roce 2002 by se měly posuzovat odděleně a nemohou být používány jako měřítko, protože se řešily za velmi neobvyklých okolností. Úplné žádosti v pracovních jazycích Komise byly doručeny a zpracovávány velmi brzy, zatímco se stále pracovalo na nařízení a měly se teprve vytvořit vnitřní postupy. Protože pravidla způsobilosti pro poskytnutí pomoci v nařízení byla vypracována v souvislosti s těmito prvními katastrofami, byla doba požadovaná pro posouzení žádostí výjimečně krátká. Velmi vysoká celková částka pomoci ve výši 728 milionů EUR, která nebyla od té doby překročena, umožnila předložení samostatného opravného rozpočtu v rámci rozpočtového postupu. Skutečnost, že prováděcí dohody byly podepsány při příležitosti zasedání Evropské rady v Kodani, také dokládá silnou politickou vůli a výjimečnou povahu těchto prvních případů.
  Současné nařízení o FSEU neposkytuje nástroj rychlé reakce, ale pouze nástroj pro refinancování mimořádných výdajů v naléhavých případech, které vnitrostátní orgány již vynaložily. |
| --- | --- |

24.–25.

První čtyři žádosti předložené v rámci Fondu solidarity EU v roce 2002 by se měly posuzovat odděleně a nemohou být používány jako měřítko, protože se řešily za velmi neobvyklých okolností. Úplné žádosti v pracovních jazycích Komise byly doručeny a zpracovávány velmi brzy, zatímco se stále pracovalo na nařízení a měly se teprve vytvořit vnitřní postupy. Protože pravidla způsobilosti pro poskytnutí pomoci v nařízení byla vypracována v souvislosti s těmito prvními katastrofami, byla doba požadovaná pro posouzení žádostí výjimečně krátká. Velmi vysoká celková částka pomoci ve výši 728 milionů EUR, která nebyla od té doby překročena, umožnila předložení samostatného opravného rozpočtu v rámci rozpočtového postupu. Skutečnost, že prováděcí dohody byly podepsány při příležitosti zasedání Evropské rady v Kodani, také dokládá silnou politickou vůli a výjimečnou povahu těchto prvních případů.

Současné nařízení o FSEU neposkytuje nástroj rychlé reakce, ale pouze nástroj pro refinancování mimořádných výdajů v naléhavých případech, které vnitrostátní orgány již vynaložily.

| 36. | Komise má za to, že kritéria stanovená v nařízení se uplatňovala co možná nejjasnějším způsobem (viz podrobný komentář v rámečku 3). Nicméně definice regionální katastrofy v nařízení je poměrně nejasná a podmínky úspěchu žádosti je obtížné splnit. Členské státy investují mnoho času a úsilí do přípravy a útvary Komise do posuzování žádostí týkajících se menších regionálních katastrof, přičemž tyto žádosti obvykle končí zamítnutím.
  Ve všech uvedených případech, kdy Komise doporučila uvolnění prostředků z FSEU, bylo toto rozhodnutí podpořeno Radou a Parlamentem.

  Rámeček 3. Jedním z důvodů zamítnutí žádostí týkajících se lesních požárů v roce 2005 byla skutečnost, že požáry nezasáhly větší část obyvatelstva. Dalším důvodem byla skutečnost, že nedošlo k „vážným a trvalým následkům pro životní podmínky a hospodářskou stabilitu regionu“.
  Případ úniku ropy z tankeru Prestige, na který Účetní dvůr poukazuje, není srovnatelný s žádnou jinou žádostí posuzovanou Komisí, protože havárie tankeru Prestige se stala na moři, kde nelze rozumně použít kritéria obyvatelstva.
  Jak Účetní dvůr uvádí, aktivace mechanismu civilní ochrany není požadavkem podle nařízení. Proto otázka, zda byl či nebyl použit mechanismus civilní ochrany, ani nemohla být pro rozhodnutí v obou případech relevantní. |
| --- | --- |

36.

Komise má za to, že kritéria stanovená v nařízení se uplatňovala co možná nejjasnějším způsobem (viz podrobný komentář v rámečku 3). Nicméně definice regionální katastrofy v nařízení je poměrně nejasná a podmínky úspěchu žádosti je obtížné splnit. Členské státy investují mnoho času a úsilí do přípravy a útvary Komise do posuzování žádostí týkajících se menších regionálních katastrof, přičemž tyto žádosti obvykle končí zamítnutím.

Ve všech uvedených případech, kdy Komise doporučila uvolnění prostředků z FSEU, bylo toto rozhodnutí podpořeno Radou a Parlamentem.

Rámeček 3. Jedním z důvodů zamítnutí žádostí týkajících se lesních požárů v roce 2005 byla skutečnost, že požáry nezasáhly větší část obyvatelstva. Dalším důvodem byla skutečnost, že nedošlo k „vážným a trvalým následkům pro životní podmínky a hospodářskou stabilitu regionu“.

Případ úniku ropy z tankeru Prestige, na který Účetní dvůr poukazuje, není srovnatelný s žádnou jinou žádostí posuzovanou Komisí, protože havárie tankeru Prestige se stala na moři, kde nelze rozumně použít kritéria obyvatelstva.

Jak Účetní dvůr uvádí, aktivace mechanismu civilní ochrany není požadavkem podle nařízení. Proto otázka, zda byl či nebyl použit mechanismus civilní ochrany, ani nemohla být pro rozhodnutí v obou případech relevantní.

| 39. | Metoda výpočtu příspěvku byla detailně projednávána s Radou a v žádném případě nebyla kritizována ze strany přijímajících zemí. |
| --- | --- |

39.

Metoda výpočtu příspěvku byla detailně projednávána s Radou a v žádném případě nebyla kritizována ze strany přijímajících zemí.

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

| 42. | Otázky týkající se rychlosti jsou v přímé souvislosti s podmínkami a postupy stanovenými nařízením o Fondu solidarity. Protože dosavadní zkušenosti ukazují, že je zde prostor a (podle názoru Komise i potřeba) pro zlepšení, předložila Komise v roce 2005 návrh revidovaného nařízení s jednoduššími a jasnějšími kritérii, aby bylo možno získat pomoc z Fondu v kratším čase. Návrh byl velmi příznivě přijat v Evropským parlamentem, ale v Radě zatím nebylo dosaženo pokroku. |
| --- | --- |

42.

Otázky týkající se rychlosti jsou v přímé souvislosti s podmínkami a postupy stanovenými nařízením o Fondu solidarity. Protože dosavadní zkušenosti ukazují, že je zde prostor a (podle názoru Komise i potřeba) pro zlepšení, předložila Komise v roce 2005 návrh revidovaného nařízení s jednoduššími a jasnějšími kritérii, aby bylo možno získat pomoc z Fondu v kratším čase. Návrh byl velmi příznivě přijat v Evropským parlamentem, ale v Radě zatím nebylo dosaženo pokroku.

| 44. | Komise má za to, že kritéria stanovená v nařízení se uplatňují co možná nejjasnějším způsobem (viz podrobný komentář v rámečku 3). Nicméně definice regionální katastrofy v nařízení je poměrně nejasná a podmínky úspěchu žádosti je obtížné splnit. Členské státy investují mnoho času a úsilí do přípravy a útvary Komise do posuzování žádostí týkajících se menších regionálních katastrof, přičemž tyto žádosti obvykle končí zamítnutím. Jednou z hlavních změn v navrhovaném novém nařízení o Fondu solidarity je proto vázání využití Fondu výhradně na kvantitativní práh výše škod, což by zlepšilo transparentnost Fondu. Díky navrhované revizi nařízení o Fondu solidarity by vnitrostátní orgány měly jasnější představu o tom, kdy jim Fond bude moci poskytnout pomoc při odstraňování následků katastrofy.
  Pokud jde o spravedlnost, prosperita země se bere v úvahu zejména v definici prahu v případě „závažných katastrof“. Metoda výpočtu příspěvku byla detailně projednávána s Radou a v žádném případě nebyla kritizována ze strany přijímajících zemí. |
| --- | --- |

44.

Komise má za to, že kritéria stanovená v nařízení se uplatňují co možná nejjasnějším způsobem (viz podrobný komentář v rámečku 3). Nicméně definice regionální katastrofy v nařízení je poměrně nejasná a podmínky úspěchu žádosti je obtížné splnit. Členské státy investují mnoho času a úsilí do přípravy a útvary Komise do posuzování žádostí týkajících se menších regionálních katastrof, přičemž tyto žádosti obvykle končí zamítnutím. Jednou z hlavních změn v navrhovaném novém nařízení o Fondu solidarity je proto vázání využití Fondu výhradně na kvantitativní práh výše škod, což by zlepšilo transparentnost Fondu. Díky navrhované revizi nařízení o Fondu solidarity by vnitrostátní orgány měly jasnější představu o tom, kdy jim Fond bude moci poskytnout pomoc při odstraňování následků katastrofy.

Pokud jde o spravedlnost, prosperita země se bere v úvahu zejména v definici prahu v případě „závažných katastrof“. Metoda výpočtu příspěvku byla detailně projednávána s Radou a v žádném případě nebyla kritizována ze strany přijímajících zemí.

| 46. | Komise souhlasí s doporučením Účetního dvora. Nicméně poznamenává, že krátce po přijetí nařízení zveřejnila pokyny pro žádající země a podrobně vysvětlila, jakým způsobem uplatňuje ustanovení nařízení. Aby se zjednodušil postup a nedocházelo ke zdržením při poskytování informací, vypracovala Komise standardní formulář žádosti a rovněž podrobné pokyny pro žadatele. Tyto dokumenty jsou také dostupné na internetových stránkách „InfoRegio“. V mnoha případech však byly žádosti podány ad hoc, aniž by žádající státy nejprve kontaktovaly Komisi. |
| --- | --- |

46.

Komise souhlasí s doporučením Účetního dvora. Nicméně poznamenává, že krátce po přijetí nařízení zveřejnila pokyny pro žádající země a podrobně vysvětlila, jakým způsobem uplatňuje ustanovení nařízení. Aby se zjednodušil postup a nedocházelo ke zdržením při poskytování informací, vypracovala Komise standardní formulář žádosti a rovněž podrobné pokyny pro žadatele. Tyto dokumenty jsou také dostupné na internetových stránkách „InfoRegio“. V mnoha případech však byly žádosti podány ad hoc, aniž by žádající státy nejprve kontaktovaly Komisi.

| 47. | Komise souhlasí s doporučením Účetního dvora navázat přímý kontakt s orgány, které jsou odpovědné za přípravu žádosti. Ve standardním formuláři žádosti Komise navrhuje, aby žádající stát uvedl orgán podávající žádost a kontakt. Dosud v některých případech žádající státy upřednostňovaly komunikaci s Komisí prostřednictvím Stálého zastoupení. Komise má v úmyslu rozšířit své pokyny pro žadatele, aby upozornila žádající orgány na možné příčiny zdržení postupu a aby zdůraznila, jak je důležité poslat zpět žádost nebo jakýkoliv jiný dokument vyžadovaný Komisí urychleně. |
| --- | --- |

47.

Komise souhlasí s doporučením Účetního dvora navázat přímý kontakt s orgány, které jsou odpovědné za přípravu žádosti. Ve standardním formuláři žádosti Komise navrhuje, aby žádající stát uvedl orgán podávající žádost a kontakt. Dosud v některých případech žádající státy upřednostňovaly komunikaci s Komisí prostřednictvím Stálého zastoupení. Komise má v úmyslu rozšířit své pokyny pro žadatele, aby upozornila žádající orgány na možné příčiny zdržení postupu a aby zdůraznila, jak je důležité poslat zpět žádost nebo jakýkoliv jiný dokument vyžadovaný Komisí urychleně.

---

(1)  Bod 26 Interinstitucionální dohody mezi Parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení.

---