# Den Europæiske Unions C 185/2008

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 185 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 51. årgang22. juli 2008 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 185

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

51. årgang22. juli 2008

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Revisionsretten |
| 2008/C 185/01 | Særberetning nr. 4/2008 om iværksættelse af mælkekvoteordningen i de medlemsstater, der tiltrådte Den Europæiske Union den 1. maj 2004, med Kommissionens svar | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Revisionsretten

2008/C 185/01

Særberetning nr. 4/2008 om iværksættelse af mælkekvoteordningen i de medlemsstater, der tiltrådte Den Europæiske Union den 1. maj 2004, med Kommissionens svar

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Revisionsretten

| 22.7.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 185/1

---

SÆRBERETNING Nr. 4/2008

om iværksættelse af mælkekvoteordningen i de medlemsstater, der tiltrådte Den Europæiske Union den 1. maj 2004, med Kommissionens svar

(artikel 248, stk. 4, andet afsnit, EF)

(2008/C 185/01)

INDHOLD

FORKORTELSER

| I-IX | RESUMÉ |
| --- | --- |

I-IX

| 1-7 | INDLEDNING |
| --- | --- |

1-7

| 1-4 | Generelt |
| --- | --- |

1-4

| 5-7 | Revisionens formål og metode |
| --- | --- |

5-7

| 8-14 | SÆRLIGE PRODUKTIONSSTRUKTURER |
| --- | --- |

8-14

| 8-9 | Et meget stort antal småbrug lige efter overgangen |
| --- | --- |

8-9

| 10-11 | Antallet af mælkeproducenter i EU tredoblet ved udvidelsen, men produktionen øget med under 20 % |
| --- | --- |

10-11

| 12-14 | Produktionsenhederne vokser, men strukturerne er stadig heterogene |
| --- | --- |

12-14

| 15-26 | FASTSÆTTELSEN AF NATIONALE REFERENCEMÆNGDER (NATIONALE KVOTER) |
| --- | --- |

15-26

| 15 | Kommissionen anvendte en harmoniseret metode |
| --- | --- |

15

| 16-17 | Godt statistisk grundlag for fastsættelse af de nationale referencemængder til leverancer |
| --- | --- |

16-17

| 18-19 | Dataene om direkte salg er vanskelige at vurdere |
| --- | --- |

18-19

| 20-22 | De mængder til direkte salg, producenterne har anmeldt, er systematisk lavere end alle statistiske overslag |
| --- | --- |

20-22

| 23-26 | Kommissionen har frigivet den særlige omstruktureringsreserve på grundlag af oplysninger, der er vanskelige at kontrollere |
| --- | --- |

23-26

| 27-34 | TILDELINGEN AF INDIVIDUELLE REFERENCEMÆNGDER (INDIVIDUELLE KVOTER) |
| --- | --- |

27-34

| 27 | Referenceperioderne varierer fra land til land i kraft af tiltrædelsesakterne |
| --- | --- |

27

| 28-30 | Den oprindelige tildeling af individuelle leverancekvoter |
| --- | --- |

28-30

| 31 | Den oprindelige tildeling af individuelle kvoter til direkte salg |
| --- | --- |

31

| 32-34 | De professionelle producenter, der har fået tildelt en kvote, udgør halvdelen af mælkeproducenterne |
| --- | --- |

32-34

| 35-52 | IVÆRKSÆTTELSE OG FORVALTNING AF ORDNINGEN |
| --- | --- |

35-52

| 35-39 | Gennemførelsen af den eksisterende EU-lovgivning |
| --- | --- |

35-39

| 40-43 | Medlemsstaterne har gennemført ordningerne inden for den fastsatte frist, men kvaliteten er uensartet og kan blive bedre |
| --- | --- |

40-43

| 44-46 | Tilvejebringelse af mængder til den nationale reserve: forskellige valgmuligheder i de forskellige medlemsstater |
| --- | --- |

44-46

| 47 | Udnyttelsen af den nationale reserve: forskellige tildelingskriterier |
| --- | --- |

47

| 48-49 | Referencemængder til direkte salg, der ikke er blevet udnyttet, er i stort omfang blevet omregnet |
| --- | --- |

48-49

| 50-52 | Leverancernes fedtindhold: en vigtig parameter, som der undertiden ikke tages hensyn til |
| --- | --- |

50-52

| 53-61 | KONTROL |
| --- | --- |

53-61

| 55-59 | Medlemsstaternes tilrettelæggelse af kontrollen: planlægningen sen og mangelfuld |
| --- | --- |

55-59

| 60-61 | Gennemførelsen af kontrollen: sen og mangelfuld dokumentation |
| --- | --- |

60-61

| 62-71 | STATUS OVER DE FØRSTE MEJERIÅR |
| --- | --- |

62-71

| 62-66 | De nationale referencemængder til leverancer er nået, og de nationale referencemængder til direkte salg underudnyttes |
| --- | --- |

62-66

| 67-69 | Omstruktureringen fortsætter i de nye medlemsstater |
| --- | --- |

67-69

| 70-71 | Udvidelsen har øget de grænseoverskridende transporter, men ikke destabiliseret den fælles markedsordning for mælk |
| --- | --- |

70-71

| 72-80 | KONKLUSION OG ANBEFALINGER |
| --- | --- |

72-80

| 73-74 | Har Kommissionens forberedelse og overvågning af udvidelsen af mælkekvoteordningen til også at omfatte de nye medlemsstater været effektiv? |
| --- | --- |

73-74

| 75-76 | Har de nye medlemsstater oprettet hensigtsmæssige strukturer til administration af mælkekvoterne? Er forvaltningen og kontrollen af ordningen i overensstemmelse med fællesskabsforordningerne? |
| --- | --- |

75-76

| 77 | Dækker mælkekvoteordningen al den mælk, der afsættes i de nye medlemsstater? |
| --- | --- |

77

| 78-80 | Hvordan har indførelsen af kvoterne samlet indvirket på den nationale mælkesektor? Hvordan har udvidelsen indvirket på den fælles markedsordning for mælk? |
| --- | --- |

78-80

Kommissionens svar

FORKORTELSER





  AIRBC (ŽŪIKBC)

| AIRBC (ŽŪIKBC) | The Agricultural Information and Rural Business Center (Litauen) |
| --- | --- |
| APA Slovakia | Agricultural Paying Agency, betalingsorgan for landbruget i Slovakiet |
| ARR | Agencja Rynku Rolnego (Agricultural Market Agency), betalingsorgan for landbruget i Polen |
| ARSKTRP | Agency of the Republic of Slovenia for Agricultural Markets and Rural development, betalingsorgan for landbrug og udvikling af landdistrikter i Slovenien |
| CV | Ciltsdarba valsts inspekcija (National Inspectorate of Pedigree Breeding), kontrolorgan i Letland |
| CY | Cypern |
| CZ | Den Tjekkiske Republik |
| CØEL | Central- og østeuropæiske lande |
| EE | Estland |
| GUS | Główny Urząd Statystyczny, det nationale statistiske kontor i Polen |
| HU | Ungarn |
| KSH | Központi Statisztikai Hivatal (Hungarian Central Statistical Office), det centrale statistiske kontor i Ungarn |
| LDC | Lauksaimniecības Datu Centrs (Agricultural Data Center), kvoteforvaltningsorgan i Letland |
| LV | Letland |
| LT | Litauen |
| mio. | million(er) |
| MT | Malta |
| MVH | Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (Agricultural and Rural Development Agency), betalingsorgan for landbrug og udvikling af landdistrikter i Ungarn |
| NMA | Nacionalinė Mokėjimo Agentūra (National Paying Agency), betalingsorgan for landbruget i Litauen |
| OCM | Den fælles markedsordning |
| PL | Polen |
| PRIA | Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (Estonsian Agricultural Registers and Information Board), betalings- og forvaltningsorgan for mælkekvoter i Estland |
| SI | Slovenien |
| SK | Slovakiet |
| SZIF | Státní zemědělský intervenční fond (State Agricultural Intervention Fund), betalingsorgan for landbruget i Den Tjekkiske Republik |
| ZMP | Zentrale Markt- und Preisberichtstelle für Erzeugnisse der Land-, Forst- und Ernährungswirtschaft |

The Agricultural Information and Rural Business Center (Litauen)

APA Slovakia

Agricultural Paying Agency, betalingsorgan for landbruget i Slovakiet

ARR

Agencja Rynku Rolnego (Agricultural Market Agency), betalingsorgan for landbruget i Polen

ARSKTRP

Agency of the Republic of Slovenia for Agricultural Markets and Rural development, betalingsorgan for landbrug og udvikling af landdistrikter i Slovenien

CV

Ciltsdarba valsts inspekcija (National Inspectorate of Pedigree Breeding), kontrolorgan i Letland

CY

Cypern

CZ

Den Tjekkiske Republik

CØEL

Central- og østeuropæiske lande

EE

Estland

GUS

Główny Urząd Statystyczny, det nationale statistiske kontor i Polen

HU

Ungarn

KSH

Központi Statisztikai Hivatal (Hungarian Central Statistical Office), det centrale statistiske kontor i Ungarn

LDC

Lauksaimniecības Datu Centrs (Agricultural Data Center), kvoteforvaltningsorgan i Letland

LV

Letland

LT

Litauen

mio.

million(er)

MT

Malta

MVH

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (Agricultural and Rural Development Agency), betalingsorgan for landbrug og udvikling af landdistrikter i Ungarn

NMA

Nacionalinė Mokėjimo Agentūra (National Paying Agency), betalingsorgan for landbruget i Litauen

OCM

Den fælles markedsordning

PL

Polen

PRIA

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (Estonsian Agricultural Registers and Information Board), betalings- og forvaltningsorgan for mælkekvoter i Estland

SI

Slovenien

SK

Slovakiet

SZIF

Státní zemědělský intervenční fond (State Agricultural Intervention Fund), betalingsorgan for landbruget i Den Tjekkiske Republik

ZMP

Zentrale Markt- und Preisberichtstelle für Erzeugnisse der Land-, Forst- und Ernährungswirtschaft

RESUMÉ

| I. | Ved den udvidelse, der trådte i kraft den 1. maj 2004, skrev de ti nye medlemsstater under på, at de forpligtede sig til at anvende mælkekvoteordningen. Denne ordning tvinger medlemsstaterne til at overholde de produktionslofter, de har fået tildelt for mælkeleverancer til mejerierne og for direkte salg til forbrugerne, og den fastsætter en finansiel sanktion i tilfælde af overskridelse. |
| --- | --- |

I.

Ved den udvidelse, der trådte i kraft den 1. maj 2004, skrev de ti nye medlemsstater under på, at de forpligtede sig til at anvende mælkekvoteordningen. Denne ordning tvinger medlemsstaterne til at overholde de produktionslofter, de har fået tildelt for mælkeleverancer til mejerierne og for direkte salg til forbrugerne, og den fastsætter en finansiel sanktion i tilfælde af overskridelse.

| II. | Retten reviderede iværksættelsen af mælkekvoteordningen i disse nye medlemsstater gennem kontrol på stedet i otte af dem og på grundlag af en dybtgående analyse af oplysninger fra Kommissionen. |
| --- | --- |

II.

Retten reviderede iværksættelsen af mælkekvoteordningen i disse nye medlemsstater gennem kontrol på stedet i otte af dem og på grundlag af en dybtgående analyse af oplysninger fra Kommissionen.

| III. | I de nye medlemsstater er mejerisektoren allerede blevet omlagt grundlæggende, og tendenserne har overalt været de samme: en reduktion i besætningerne, en vækst i bedrifternes størrelse, en fortsat stigning i mælkeydelserne og en forøgelse af leverancernes andele. Men den økonomiske udvikling, der er fulgt efter overgangsfasen, har ikke forhindret opretholdelsen af en stor sektor baseret på subsistens- eller semisubsistenslandbrug, som er med til at begrænse virkningerne af den strukturelle arbejdsløshed. |
| --- | --- |

III.

I de nye medlemsstater er mejerisektoren allerede blevet omlagt grundlæggende, og tendenserne har overalt været de samme: en reduktion i besætningerne, en vækst i bedrifternes størrelse, en fortsat stigning i mælkeydelserne og en forøgelse af leverancernes andele. Men den økonomiske udvikling, der er fulgt efter overgangsfasen, har ikke forhindret opretholdelsen af en stor sektor baseret på subsistens- eller semisubsistenslandbrug, som er med til at begrænse virkningerne af den strukturelle arbejdsløshed.

| IV. | Trods den meget specielle situation svarede overslaget over de nye medlemsstaters leverancekvoter ganske godt til de reelle behov, hvorimod kvoterne til direkte salg var stærkt overvurderet, da de byggede på meget omtrentlige statistiske data. |
| --- | --- |

IV.

Trods den meget specielle situation svarede overslaget over de nye medlemsstaters leverancekvoter ganske godt til de reelle behov, hvorimod kvoterne til direkte salg var stærkt overvurderet, da de byggede på meget omtrentlige statistiske data.

| V. | I to medlemsstater konstaterede Retten, at nogle producenter ved tildelingen af individuelle kvoter havde fået overtildelt for store leverancekvoter. Ved udgangen af de første to kontingentår må det konstateres, at ca. halvdelen af mælkebedrifterne ikke er blevet integreret i mælkekvoteordningen. Dette er ikke et tegn på, at man ikke er i stand til at iværksætte ordningen, men afspejler i højere grad semisubsistenslandbrugets betydning. |
| --- | --- |

V.

I to medlemsstater konstaterede Retten, at nogle producenter ved tildelingen af individuelle kvoter havde fået overtildelt for store leverancekvoter. Ved udgangen af de første to kontingentår må det konstateres, at ca. halvdelen af mælkebedrifterne ikke er blevet integreret i mælkekvoteordningen. Dette er ikke et tegn på, at man ikke er i stand til at iværksætte ordningen, men afspejler i højere grad semisubsistenslandbrugets betydning.

| VI. | I førtiltrædelsesfasen spillede Kommissionen en afgørende rolle i forhandlingerne om fastsættelsen af de nationale kvoter. For så vidt angår Kommissionens rolle i perioden 2004-2006 har Retten noteret sig visse mangler. |
| --- | --- |

VI.

I førtiltrædelsesfasen spillede Kommissionen en afgørende rolle i forhandlingerne om fastsættelsen af de nationale kvoter. For så vidt angår Kommissionens rolle i perioden 2004-2006 har Retten noteret sig visse mangler.

| VII. | Iværksættelsen af mælkekvoterne var en meget stor logistisk udfordring for de nye medlemsstater. Generelt satte de nye medlemsstater store kræfter ind på at gøre de administrative systemer og kontrolsystemerne operationelle i tide. Da revisionen fandt sted, var kvaliteten af disse systemer dog stadig uensartet og gav Retten anledning til bemærkninger om forvaltningen af den gældende fællesskabsret og af den nationale reserve, fremgangsmåden ved omregning af kvoter samt planlægningen og gennemførelsen af kontrollen. |
| --- | --- |

VII.

Iværksættelsen af mælkekvoterne var en meget stor logistisk udfordring for de nye medlemsstater. Generelt satte de nye medlemsstater store kræfter ind på at gøre de administrative systemer og kontrolsystemerne operationelle i tide. Da revisionen fandt sted, var kvaliteten af disse systemer dog stadig uensartet og gav Retten anledning til bemærkninger om forvaltningen af den gældende fællesskabsret og af den nationale reserve, fremgangsmåden ved omregning af kvoter samt planlægningen og gennemførelsen af kontrollen.

| VIII. | Hovedparten af de mangler, Retten konstaterede, kan tilskrives problemer forbundet med ordningens startfase. Kommissionen og medlemsstaterne bør fortsat sørge for, at der træffes egnede korrigerende foranstaltninger. For at kunne overvåge, om ordningen forvaltes forsvarligt, og udarbejde forslag til ordningens fremtid er det desuden af afgørende betydning, at Kommissionen får adgang til pålidelige og harmoniserede oplysninger, så den kan vurdere det reelle omfang af omstruktureringsprocessen og få bekræftet oplysningerne om direkte salg. |
| --- | --- |

VIII.

Hovedparten af de mangler, Retten konstaterede, kan tilskrives problemer forbundet med ordningens startfase. Kommissionen og medlemsstaterne bør fortsat sørge for, at der træffes egnede korrigerende foranstaltninger. For at kunne overvåge, om ordningen forvaltes forsvarligt, og udarbejde forslag til ordningens fremtid er det desuden af afgørende betydning, at Kommissionen får adgang til pålidelige og harmoniserede oplysninger, så den kan vurdere det reelle omfang af omstruktureringsprocessen og få bekræftet oplysningerne om direkte salg.

| IX. | Ved udgangen af de første to mejeriår fortsætter mejerisektoren i de nye medlemsstater sin omstrukturering. Leverancernes andel af den samlede mælkeproduktion stiger fortsat. De nationale leverancekvoter var næsten opbrugt eller overskredet i Den Tjekkiske Republik, Cypern og Polen. Underudnyttelsen af kvoterne til direkte salg er blevet mindre, efter at kvoter til direkte salg i stort omfang er blevet omregnet til leverancekvoter. Koncentrationen af produktionsenheder sker i en situation med stigende mælkepriser. Udvidelsen har muliggjort en stigning i samhandelen, uden at det her skabte ubalance på det europæiske marked, og uden budgetskred. |
| --- | --- |

IX.

Ved udgangen af de første to mejeriår fortsætter mejerisektoren i de nye medlemsstater sin omstrukturering. Leverancernes andel af den samlede mælkeproduktion stiger fortsat. De nationale leverancekvoter var næsten opbrugt eller overskredet i Den Tjekkiske Republik, Cypern og Polen. Underudnyttelsen af kvoterne til direkte salg er blevet mindre, efter at kvoter til direkte salg i stort omfang er blevet omregnet til leverancekvoter. Koncentrationen af produktionsenheder sker i en situation med stigende mælkepriser. Udvidelsen har muliggjort en stigning i samhandelen, uden at det her skabte ubalance på det europæiske marked, og uden budgetskred.

INDLEDNING

Generelt

| 1. | Mælkekvoteordningen har været anvendt i Den Europæiske Union siden mejeriåret 1984/1985 og vil, medmindre lovgivningen ændres, blive opretholdt mindst frem til mejeriåret 2014/2015 (1). Dens hovedformål er at »begrænse ubalancen mellem udbud af og efterspørgsel efter mælk og mejeriprodukter og de deraf følgende strukturelle overskud og således opnå en bedre balance på markedet« (2). |
| --- | --- |

1.

Mælkekvoteordningen har været anvendt i Den Europæiske Union siden mejeriåret 1984/1985 og vil, medmindre lovgivningen ændres, blive opretholdt mindst frem til mejeriåret 2014/2015 (1). Dens hovedformål er at »begrænse ubalancen mellem udbud af og efterspørgsel efter mælk og mejeriprodukter og de deraf følgende strukturelle overskud og således opnå en bedre balance på markedet« (2).

| 2. | Den 1. maj 2004 tiltrådte Den Tjekkiske Republik, Estland, Cypern, Letland, Litauen, Ungarn, Malta, Polen, Slovenien og Slovakiet Den Europæiske Union. Forinden havde Det Europæiske Råd i København i december 2002 fastsat de nationale referencemængder, der skulle gælde for mælkeproduktionen i de ti kandidatlande. Mælkekvoteordningen trådte således i kraft i fuldt omfang i de nye medlemsstater på datoen for udvidelsen, bortset fra i Polen og Slovenien, som på anmodning fik en ekstra frist til at iværksætte ordningen fuldt ud (3). |
| --- | --- |

2.

Den 1. maj 2004 tiltrådte Den Tjekkiske Republik, Estland, Cypern, Letland, Litauen, Ungarn, Malta, Polen, Slovenien og Slovakiet Den Europæiske Union. Forinden havde Det Europæiske Råd i København i december 2002 fastsat de nationale referencemængder, der skulle gælde for mælkeproduktionen i de ti kandidatlande. Mælkekvoteordningen trådte således i kraft i fuldt omfang i de nye medlemsstater på datoen for udvidelsen, bortset fra i Polen og Slovenien, som på anmodning fik en ekstra frist til at iværksætte ordningen fuldt ud (3).

| 3. | I tiltrædelsesvilkårene indgik også, at der for hver enkelt ny medlemsstat, med undtagelse af Cypern og Malta, skulle etableres en særlig omstruktureringsreserve (4). Denne reserve kunne frigives fra den 1. april 2006, så den kunne anvendes til støtte for omstruktureringen af den nationale mejerisektor, og navnlig »overgangen fra produktion til forbrug på bedriften til produktion til markedet« (5). |
| --- | --- |

3.

I tiltrædelsesvilkårene indgik også, at der for hver enkelt ny medlemsstat, med undtagelse af Cypern og Malta, skulle etableres en særlig omstruktureringsreserve (4). Denne reserve kunne frigives fra den 1. april 2006, så den kunne anvendes til støtte for omstruktureringen af den nationale mejerisektor, og navnlig »overgangen fra produktion til forbrug på bedriften til produktion til markedet« (5).

| 4. | Efter udvidelsen den 1. maj 2004 var de nationale referencemængder i de 25 medlemsstater på i alt 137,3 millioner tons. Tilsammen tegnede de ti nye medlemsstater sig for 18,3 millioner tons, eller 13,3 % af Fællesskabets samlede mængde (tabel 1).
  Tabel 1
  De nye medlemsstaters oprindelige mælkekvoter (1. maj 2004)









  (tons) |
| --- | --- |
| Medlemsstater | Leverancer | Direkte salg | I alt | Særlig reserve |
| Den Tjekkiske Republik | 2 613 239 | 68 904 | 2 682 143 | 55 788 |
| Estland | 537 188 | 87 365 | 624 483 | 21 885 |
| Cypern | 141 337 | 3 863 | 145 200 | 0 |
| Letland | 468 943 | 226 452 | 695 395 | 33 253 |
| Litauen | 1 256 440 | 390 499 | 1 646 939 | 57 900 |
| Ungarn | 1 782 650 | 164 630 | 1 947 280 | 42 780 |
| Malta | 48 698 | 0 | 48 698 | 0 |
| Polen | 8 500 000 | 464 017 | 8 964 017 | 416 126 |
| Slovenien | 467 063 | 93 361 | 560 424 | 16 214 |
| Slovakiet | 990 810 | 22 506 | 1 013 316 | 27 472 |
| EU-10 | 16 806 368 | 1 521 597 | 18 327 895 | 671 418 |
| EU-15 | 117 771 708 | 1 241 943 | 119 013 651 | |
| EU-25 | 134 578 076 | 2 763 450 | 137 341 616 | |
| EU-10: Bilag I til forordning (EF) nr. 1788/2003.
  EU-15: Bilag til Rådets forordning (EF) nr. 3950/92, ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 739/2004. |

4.

Efter udvidelsen den 1. maj 2004 var de nationale referencemængder i de 25 medlemsstater på i alt 137,3 millioner tons. Tilsammen tegnede de ti nye medlemsstater sig for 18,3 millioner tons, eller 13,3 % af Fællesskabets samlede mængde (tabel 1).

Tabel 1

De nye medlemsstaters oprindelige mælkekvoter (1. maj 2004)

(tons)

Medlemsstater

Leverancer

Direkte salg

I alt

Særlig reserve

Den Tjekkiske Republik

2 613 239

68 904

2 682 143

55 788

Estland

537 188

87 365

624 483

21 885

Cypern

141 337

3 863

145 200

0

Letland

468 943

226 452

695 395

33 253

Litauen

1 256 440

390 499

1 646 939

57 900

Ungarn

1 782 650

164 630

1 947 280

42 780

Malta

48 698

0

48 698

0

Polen

8 500 000

464 017

8 964 017

416 126

Slovenien

467 063

93 361

560 424

16 214

Slovakiet

990 810

22 506

1 013 316

27 472

EU-10

16 806 368

1 521 597

18 327 895

671 418

EU-15

117 771 708

1 241 943

119 013 651

EU-25

134 578 076

2 763 450

137 341 616

EU-10: Bilag I til forordning (EF) nr. 1788/2003.

EU-15: Bilag til Rådets forordning (EF) nr. 3950/92, ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 739/2004.

Tekstboks 1 — MælkekvoteordningenHver medlemsstat får tildelt en »national referencemængde«, dvs. en national produktionskvote, som igen opdeles i en national leverancekvote for mælk leveret til opkøbere (hovedsagelig mejerier) og en national kvote til direkte salg for den mælk, som producenterne sælger eller på anden måde overdrager direkte til forbrugerne, og de andre mejeriprodukter, som producenterne sælger eller på anden måde afhænder. Inden for de nationale lofter får producenterne tildelt individuelle referencemængder til leverancer og/eller direkte salg.Hvis en medlemsstat overskrider en af sine nationale kvoter, skal den betale Fællesskabet en »tillægsafgift«, der fastsættes på et niveau, hvor den anses for at have afskrækkende virkning (33,27 EUR pr. 100 kilo mælk for perioden 2004/2005), og beregnes separat for leverancer og direkte salg. Hvert år før den 1. september meddeler medlemsstaterne Kommissionen de data, der er nødvendige for beregning af afgiften. Den medlemsstat, der skal betale en afgift, skal efter omfordeling af de uudnyttede mængder fordele den på de producenter, der har bidraget til overskridelsen af den nationale referencemængde.Mælkekvoteordningen pålægger medlemsstaterne en generel ramme og en række obligatoriske retningslinjer for, hvordan afgiften beregnes. Men medlemsstaterne kan — navnlig igennem deres bestemmelser om kvoteoverførsler mellem producenter — forvalte de nationale referencemængder ud fra deres egne økonomiske og sociale målsætninger, f.eks. hvad angår spørgsmålet om, hvilken form for bedrift de finder hensigtsmæssig, eller bedrifternes geografiske fordeling. Der kan ikke ske kvoteudligning mellem medlemsstater med produktionsoverskud og medlemsstater med produktionsunderskud.

Revisionens formål og metode

| 5. | Formålet med revisionen var at kontrollere, hvordan mælkekvoteordningen var iværksat, og hvordan den fungerede i de nye medlemsstater ved udgangen af det første mejeriår efter ordningens ikrafttræden (1. maj 2004-31. marts 2005) (6). De vigtigste revisionsspørgsmål var følgende:






  — | Har Kommissionen forhandlet tildelingen af nationale referencemængder til de nye medlemsstater korrekt? Hvilken vejledning har den givet, og hvordan har den overvåget udvidelsen af ordningen til også at omfatte disse nye medlemsstater? |
| --- | --- | --- |

5.

Formålet med revisionen var at kontrollere, hvordan mælkekvoteordningen var iværksat, og hvordan den fungerede i de nye medlemsstater ved udgangen af det første mejeriår efter ordningens ikrafttræden (1. maj 2004-31. marts 2005) (6). De vigtigste revisionsspørgsmål var følgende:

—

Har Kommissionen forhandlet tildelingen af nationale referencemængder til de nye medlemsstater korrekt? Hvilken vejledning har den givet, og hvordan har den overvåget udvidelsen af ordningen til også at omfatte disse nye medlemsstater?

| — | Har medlemsstaterne oprettet hensigtsmæssige strukturer til administration af mælkekvoterne? Er forvaltningen og kontrollen af producenternes og opkøbernes aktiviteter i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne? Dækker mælkekvoteordningen al den mælk, der afsættes i de nye medlemsstater? Hvordan har indførelsen af kvoterne påvirket den nationale mejerisektor? Hvilken indflydelse har udvidelsen haft på den fælles markedsordning for mælk? |
| --- | --- |

—

Har medlemsstaterne oprettet hensigtsmæssige strukturer til administration af mælkekvoterne? Er forvaltningen og kontrollen af producenternes og opkøbernes aktiviteter i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne? Dækker mælkekvoteordningen al den mælk, der afsættes i de nye medlemsstater? Hvordan har indførelsen af kvoterne påvirket den nationale mejerisektor? Hvilken indflydelse har udvidelsen haft på den fælles markedsordning for mælk?

| 6. | For at kunne besvare disse spørgsmål undersøgte Retten en efter en de enkelte etaper i gennemførelsen af ordningen. Bemærkningerne vedrører:






  — | de nye medlemsstaters særlige produktionsstrukturer, som har indvirket direkte på gennemførelsen af mælkekvoteordningen (punkt 8-14) |
| --- | --- | --- |

6.

For at kunne besvare disse spørgsmål undersøgte Retten en efter en de enkelte etaper i gennemførelsen af ordningen. Bemærkningerne vedrører:

—

de nye medlemsstaters særlige produktionsstrukturer, som har indvirket direkte på gennemførelsen af mælkekvoteordningen (punkt 8-14)

| — | fastsættelsen af de nationale kvoter (punkt 15-26) |
| --- | --- |

—

fastsættelsen af de nationale kvoter (punkt 15-26)

| — | tildelingen af individuelle kvoter (punkt 27-34) |
| --- | --- |

—

tildelingen af individuelle kvoter (punkt 27-34)

| — | indførelsen og forvaltningen af ordningen (punkt 35-52) |
| --- | --- |

—

indførelsen og forvaltningen af ordningen (punkt 35-52)

| — | tilrettelæggelsen og gennemførelsen af kontrollen (punkt 53-61) |
| --- | --- |

—

tilrettelæggelsen og gennemførelsen af kontrollen (punkt 53-61)

| — | status over de første mejeriår (punkt 62-71). |
| --- | --- |

—

status over de første mejeriår (punkt 62-71).

| 7. | Retten besøgte otte medlemsstater i 2005 (Den Tjekkiske Republik, Estland, Letland, Litauen, Ungarn og Slovakiet) og 2006 (Polen og Slovenien). De medlemsstater, der blev revideret på stedet, var således central- og østeuropæiske lande (CØEL), som havde oplevet den postkommunistiske overgang til markedsøkonomi, og som tilsammen tegnede sig for ca. 99 % af de samlede referencemængder, de ti nye medlemsstater havde fået tildelt. |
| --- | --- |

7.

Retten besøgte otte medlemsstater i 2005 (Den Tjekkiske Republik, Estland, Letland, Litauen, Ungarn og Slovakiet) og 2006 (Polen og Slovenien). De medlemsstater, der blev revideret på stedet, var således central- og østeuropæiske lande (CØEL), som havde oplevet den postkommunistiske overgang til markedsøkonomi, og som tilsammen tegnede sig for ca. 99 % af de samlede referencemængder, de ti nye medlemsstater havde fået tildelt.

SÆRLIGE PRODUKTIONSSTRUKTURER

Et meget stort antal småbrug lige efter overgangen

| 8. | Landbrugsøkonomien i de central- og østeuropæiske kandidatlande oplevede en grundlæggende omstrukturering i 90'erne efter de kommunistiske regimers sammenbrud, men på tidspunktet for udvidelsen var der stadig store produktivitetsforskelle mellem kandidatlandene og EU-15. Det handicap, landbrugssektoren skulle overvinde, og som varierede i sværhedsgrad fra land til land, var hovedsagelig et resultat af underinvestering, lav produktivitet og udviklingsefterslæb i landbrugsfødevaresektoren (7). |
| --- | --- |

8.

Landbrugsøkonomien i de central- og østeuropæiske kandidatlande oplevede en grundlæggende omstrukturering i 90'erne efter de kommunistiske regimers sammenbrud, men på tidspunktet for udvidelsen var der stadig store produktivitetsforskelle mellem kandidatlandene og EU-15. Det handicap, landbrugssektoren skulle overvinde, og som varierede i sværhedsgrad fra land til land, var hovedsagelig et resultat af underinvestering, lav produktivitet og udviklingsefterslæb i landbrugsfødevaresektoren (7).

| 9. | Kombinationen af relativ lav effektivitet i landbrugssektoren og høj strukturel arbejdsløshed har haft den konsekvens, at der er opretholdt eller oprettet et meget stort antal små enkeltbedrifter, som driver subsistens- eller semisubsistenslandbrug.

  Tekstboks 2 — SemisubsistensbedrifterDer findes ikke nogen standarddefinition. Man bruger generelt betegnelsen semisubsistenslandbrug om bedrifter, der hovedsagelig producerer til eget forbrug, men også sælger en del af deres produktion. Det er den definition, der er brugt i fællesskabslovgivningen om overgangsforanstaltninger til støtte til udvikling af landdistrikterne i de nye medlemsstater (8).På en semisubsistensbedrift får landbrugeren en pengeindkomst fra sin landbrugsproduktion, men størstedelen af hans pengeindkomst er ofte en overførselsindkomst som f.eks. pension, eller løn og indkomst fra ikke-landbrugsmæssige aktiviteter. Naturalieindkomsterne har form af egetforbrug af fødevarer og egenproduktion af landbrugsinput, f.eks. foder og redskaber (9).Omstrukturering af mælkeproduktionen i Den Europæiske Unions forstand forudsætter udvikling af kommercielt levedygtige enheder. Undersøgelserne viser imidlertid, at de traditionelle bedrifter, der sigter mod semisubsistens, bidrager væsentligt til at nedbringe den strukturelle arbejdsløshed i en række medlemsstater i Central- og Østeuropa og vil derfor kunne opretholdes på længere sigt. |
| --- | --- |

9.

Kombinationen af relativ lav effektivitet i landbrugssektoren og høj strukturel arbejdsløshed har haft den konsekvens, at der er opretholdt eller oprettet et meget stort antal små enkeltbedrifter, som driver subsistens- eller semisubsistenslandbrug.

Tekstboks 2 — SemisubsistensbedrifterDer findes ikke nogen standarddefinition. Man bruger generelt betegnelsen semisubsistenslandbrug om bedrifter, der hovedsagelig producerer til eget forbrug, men også sælger en del af deres produktion. Det er den definition, der er brugt i fællesskabslovgivningen om overgangsforanstaltninger til støtte til udvikling af landdistrikterne i de nye medlemsstater (8).På en semisubsistensbedrift får landbrugeren en pengeindkomst fra sin landbrugsproduktion, men størstedelen af hans pengeindkomst er ofte en overførselsindkomst som f.eks. pension, eller løn og indkomst fra ikke-landbrugsmæssige aktiviteter. Naturalieindkomsterne har form af egetforbrug af fødevarer og egenproduktion af landbrugsinput, f.eks. foder og redskaber (9).Omstrukturering af mælkeproduktionen i Den Europæiske Unions forstand forudsætter udvikling af kommercielt levedygtige enheder. Undersøgelserne viser imidlertid, at de traditionelle bedrifter, der sigter mod semisubsistens, bidrager væsentligt til at nedbringe den strukturelle arbejdsløshed i en række medlemsstater i Central- og Østeuropa og vil derfor kunne opretholdes på længere sigt.

Antallet af mælkeproducenter i EU tredoblet ved udvidelsen, men produktionen øget med under 20 %

| 10. | På grund af antallet af små strukturer har de ti nye medlemsstaters tiltræden betydet, at EU-15's 500 000 aktive mælkeproducenter har fået følgeskab af lidt over én million nye producenter. |
| --- | --- |

10.

På grund af antallet af små strukturer har de ti nye medlemsstaters tiltræden betydet, at EU-15's 500 000 aktive mælkeproducenter har fået følgeskab af lidt over én million nye producenter.

| 11. | Denne million nye producenter i EU producerede imidlertid kun 21,7 millioner tons mælk i 2004, mens producenterne i EU-15 producerede 121,3 millioner tons (tabel 2). Disse tal illustrerer i første omgang forskellen mellem de »gamle« og de »nye« mælkeproducenters gennemsnitsproduktivitet på tiltrædelsestidspunktet. Desuden kan det bemærkes, at fire medlemsstater i 2004 tilsammen tegnede sig for 84 % af de 10 nye medlemsstaters produktion: Polen (54 %), Den Tjekkiske Republik (12 %), Litauen (9 %) og Ungarn (9 %).
  Tabel 2
  Mælkeproduktion i CØEL (1991-2005)
















  (1000 tons) |
| --- | --- |
| | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK | UE-10 | UE-15 | UE-25 |
| 1991 | 4 248 | 1 093 | 1 771 | 2 916 | 2 620 | 14 022 | 643 | 1 573 | 29 014 | 122 797 | 151 811 |
| 2000 | 2 708 | 630 | 823 | 1 725 | 2 080 | 11 900 | 649 | 1 099 | 21 807 | 121 197 | 143 005 |
| 2001 | 2 702 | 687 | 848 | 1 730 | 2 080 | 12 030 | 653 | 1 114 | 22 032 | 121 398 | 143 430 |
| 2002 | 2 801 | 612 | 814 | 1 771 | 2 068 | 11 776 | 728 | 1 163 | 21 921 | 122 188 | 144 108 |
| 2003 | 2 717 | 647 | 786 | 1 796 | 1 977 | 11 892 | 755 | 1 109 | 21 869 | 122 625 | 144 494 |
| 2004 | 2 673 | 640 | 786 | 1 850 | 1 939 | 11 810 | 815 | 1 047 | 21 745 | 121 307 | 143 052 |
| 2005 | 2 770 | 670 | 800 | 1 900 | 1 839 | 11 905 | 810 | 1 068 | 21 950 | 121 515 | 143 464 |
| Kilde: ZMP-Marktbilanz Milch 2006. |

11.

Denne million nye producenter i EU producerede imidlertid kun 21,7 millioner tons mælk i 2004, mens producenterne i EU-15 producerede 121,3 millioner tons (tabel 2). Disse tal illustrerer i første omgang forskellen mellem de »gamle« og de »nye« mælkeproducenters gennemsnitsproduktivitet på tiltrædelsestidspunktet. Desuden kan det bemærkes, at fire medlemsstater i 2004 tilsammen tegnede sig for 84 % af de 10 nye medlemsstaters produktion: Polen (54 %), Den Tjekkiske Republik (12 %), Litauen (9 %) og Ungarn (9 %).

Tabel 2

Mælkeproduktion i CØEL (1991-2005)

(1000 tons)

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

UE-10

UE-15

UE-25

1991

4 248

1 093

1 771

2 916

2 620

14 022

643

1 573

29 014

122 797

151 811

2000

2 708

630

823

1 725

2 080

11 900

649

1 099

21 807

121 197

143 005

2001

2 702

687

848

1 730

2 080

12 030

653

1 114

22 032

121 398

143 430

2002

2 801

612

814

1 771

2 068

11 776

728

1 163

21 921

122 188

144 108

2003

2 717

647

786

1 796

1 977

11 892

755

1 109

21 869

122 625

144 494

2004

2 673

640

786

1 850

1 939

11 810

815

1 047

21 745

121 307

143 052

2005

2 770

670

800

1 900

1 839

11 905

810

1 068

21 950

121 515

143 464

Kilde: ZMP-Marktbilanz Milch 2006.

Produktionsenhederne vokser, men strukturerne er stadig heterogene

| 12. | Ud over særtrækkene ved hver enkelt af de nye medlemsstater har udviklingen af mejerisektoren i perioden 2000-2005 været kendetegnet ved følgende fundamentale tendenser: færre malkekøer opvejet gennem større mælkeydelser og en stigning i bedrifternes gennemsnitlige størrelse samtidig med en konstant reduktion af deres antal (illustration 1). |
| --- | --- |

12.

Ud over særtrækkene ved hver enkelt af de nye medlemsstater har udviklingen af mejerisektoren i perioden 2000-2005 været kendetegnet ved følgende fundamentale tendenser: færre malkekøer opvejet gennem større mælkeydelser og en stigning i bedrifternes gennemsnitlige størrelse samtidig med en konstant reduktion af deres antal (illustration 1).

Image

| 13. | De central- og østeuropæiske lande kan klassificeres i to klart adskilte kategorier:






  — | I Den Tjekkiske Republik, Estland, Ungarn og Slovakiet tegner de store bedrifter (50 køer og derover), der generelt stammer fra de tidligere kollektivbrug, sig for en væsentlig del af mælkeproduktionen. I disse medlemsstater kan bedrifternes gennemsnitlige besætning sammenlignes med den gennemsnitlige besætning i en række regioner i EU-15, og i Den Tjekkiske Republik er den endog langt større end gennemsnittet for EU-15. Den del af produktionen, der leveres til mejerierne, anses for en samlet indikator for mejerisektorens industrialiseringsgrad, da der er fastsat strenge sundhedsmæssige regler for den leverede mælk (10). I de lande, hvor de store og mellemstore strukturer spiller en fremtrædende rolle, ligger andelen af leverede mængder meget tæt (Den Tjekkiske Republik, Ungarn, Slovakiet) eller ret tæt (Estland) på EU-15-gennemsnittet. Det er også i disse medlemsstater, man finder de højeste gennemsnitlige leverancekvoter og den højeste produktivitet. |
| --- | --- | --- |

13.

De central- og østeuropæiske lande kan klassificeres i to klart adskilte kategorier:

—

I Den Tjekkiske Republik, Estland, Ungarn og Slovakiet tegner de store bedrifter (50 køer og derover), der generelt stammer fra de tidligere kollektivbrug, sig for en væsentlig del af mælkeproduktionen. I disse medlemsstater kan bedrifternes gennemsnitlige besætning sammenlignes med den gennemsnitlige besætning i en række regioner i EU-15, og i Den Tjekkiske Republik er den endog langt større end gennemsnittet for EU-15. Den del af produktionen, der leveres til mejerierne, anses for en samlet indikator for mejerisektorens industrialiseringsgrad, da der er fastsat strenge sundhedsmæssige regler for den leverede mælk (10). I de lande, hvor de store og mellemstore strukturer spiller en fremtrædende rolle, ligger andelen af leverede mængder meget tæt (Den Tjekkiske Republik, Ungarn, Slovakiet) eller ret tæt (Estland) på EU-15-gennemsnittet. Det er også i disse medlemsstater, man finder de højeste gennemsnitlige leverancekvoter og den højeste produktivitet.

| — | I Polen, hvor landbruget ikke har været særlig kollektiviseret, samt i Letland og Litauen, hvor de store statsejede brug er blevet afviklet, er gennemsnitsbesætningen derimod på højst fire køer. Slovenien placerer sig midt imellem disse to yderpunkter. |
| --- | --- |

—

I Polen, hvor landbruget ikke har været særlig kollektiviseret, samt i Letland og Litauen, hvor de store statsejede brug er blevet afviklet, er gennemsnitsbesætningen derimod på højst fire køer. Slovenien placerer sig midt imellem disse to yderpunkter.

| 14. | Men trods forskellene mellem de nye medlemsstaters produktionsstrukturer, er det stadig de små og meget små enheder, som i mange tilfælde er subsistens- eller semisubsistenslandbrug, der dominerer det samlede antal mælkeproducenter. Kun producenter, der afsatte deres produktion i form af leverancer eller direkte salg, var forpligtede til at tilslutte sig mælkekvoteordningen. Det var en større udfordring for hver enkelt af de nye medlemsstater at identificere de pågældende producenter og få dem til at tilslutte sig ordningen. |
| --- | --- |

14.

Men trods forskellene mellem de nye medlemsstaters produktionsstrukturer, er det stadig de små og meget små enheder, som i mange tilfælde er subsistens- eller semisubsistenslandbrug, der dominerer det samlede antal mælkeproducenter. Kun producenter, der afsatte deres produktion i form af leverancer eller direkte salg, var forpligtede til at tilslutte sig mælkekvoteordningen. Det var en større udfordring for hver enkelt af de nye medlemsstater at identificere de pågældende producenter og få dem til at tilslutte sig ordningen.

FASTSÆTTELSEN AF NATIONALE REFERENCEMÆNGDER (NATIONALE KVOTER)

Kommissionen anvendte en harmoniseret metode

| 15. | Fastsættelsen af de nationale referencemængder var genstand for vanskelige forhandlinger. Bortset fra Slovenien kunne kandidatlandene i Central- og Østeuropa gøre gældende, at deres mælkeproduktion var faldet stærkt i overgangsfasen til markedsøkonomi. Produktionsstatistikkerne for perioden forud for overgangen forekom imidlertid ikke særlig pålidelige. Og hensyntagen til dem ville desuden betyde en fravigelse af det generelle princip om, at kvoterne skal baseres på data vedrørende de seneste produktionsperioder, som der foreligger data for. Bortset fra i undtagelsestilfælde (11) blev den gennemsnitlige mælkeproduktion i årene 1997-1999 valgt som forhandlingsgrundlag ved fastsættelsen af de nationale referencemængder i december 2002. |
| --- | --- |

15.

Fastsættelsen af de nationale referencemængder var genstand for vanskelige forhandlinger. Bortset fra Slovenien kunne kandidatlandene i Central- og Østeuropa gøre gældende, at deres mælkeproduktion var faldet stærkt i overgangsfasen til markedsøkonomi. Produktionsstatistikkerne for perioden forud for overgangen forekom imidlertid ikke særlig pålidelige. Og hensyntagen til dem ville desuden betyde en fravigelse af det generelle princip om, at kvoterne skal baseres på data vedrørende de seneste produktionsperioder, som der foreligger data for. Bortset fra i undtagelsestilfælde (11) blev den gennemsnitlige mælkeproduktion i årene 1997-1999 valgt som forhandlingsgrundlag ved fastsættelsen af de nationale referencemængder i december 2002.

Godt statistisk grundlag for fastsættelse af de nationale referencemængder til leverancer

| 16. | Kandidatlandene kunne fremlægge både statistiske data vedrørende den samlede nationale produktion beregnet på grundlag af besætninger og mælkeydelser, og præcise oplysninger om de leverancer til mejerierne, der var registreret i referenceperioden. Under udvidelsesforberedelsen koordinerede Kommissionen (GD for Udvidelse) peer review-evalueringer af iværksættelsen af mælkekvoteordningen. Der er ikke blevet rejst tvivl om rigtigheden af kandidatlandenes statistikker om leverancer af mælk til opkøberne. |
| --- | --- |

16.

Kandidatlandene kunne fremlægge både statistiske data vedrørende den samlede nationale produktion beregnet på grundlag af besætninger og mælkeydelser, og præcise oplysninger om de leverancer til mejerierne, der var registreret i referenceperioden. Under udvidelsesforberedelsen koordinerede Kommissionen (GD for Udvidelse) peer review-evalueringer af iværksættelsen af mælkekvoteordningen. Der er ikke blevet rejst tvivl om rigtigheden af kandidatlandenes statistikker om leverancer af mælk til opkøberne.

| 17. | Forhandlingerne endte generelt med, at de nationale referencemængder for leverancer blev fastsat på et niveau, som lå tæt på, hvad der var konstateret lige før tiltrædelsen. Ingen af de nye medlemsstater fik en oprindelig leverancekvote, der lød på mindre end de mængder, der var leveret i hvert af de seneste fem år forud for tiltrædelsen. Kun Polen og Litauen fik en leverancekvote, der var meget lavere end den, de oprindelig havde ansøgt om, eller henholdsvis 65 % og 75 % af den forventede kvote (illustration 2). |
| --- | --- |

17.

Forhandlingerne endte generelt med, at de nationale referencemængder for leverancer blev fastsat på et niveau, som lå tæt på, hvad der var konstateret lige før tiltrædelsen. Ingen af de nye medlemsstater fik en oprindelig leverancekvote, der lød på mindre end de mængder, der var leveret i hvert af de seneste fem år forud for tiltrædelsen. Kun Polen og Litauen fik en leverancekvote, der var meget lavere end den, de oprindelig havde ansøgt om, eller henholdsvis 65 % og 75 % af den forventede kvote (illustration 2).

Image

Dataene om direkte salg er vanskelige at vurdere

| 18. | For årene før 2000 var der ikke udarbejdet særlige statistikker over direkte salg og egetforbrug af mælk i kandidatlandene. Kommissionen tog ikke hensyn til de oplysninger om direkte salg, som kandidatlandene havde opgivet, fordi de var ufuldstændige (Letland, Litauen, Slovenien og Slovakiet) eller ikke nøjagtige nok (Ungarn og Polen). For disse landes vedkommende blev det statistiske omfang af de direkte salg beregnet ved, at man trak de leverede mængder og de anslåede egetforbrug fra den samlede produktion. Kun Den Tjekkiske Republiks og Estlands oprindelige ansøgninger blev af Kommissionen betragtet som et grundlag for forhandling. |
| --- | --- |

18.

For årene før 2000 var der ikke udarbejdet særlige statistikker over direkte salg og egetforbrug af mælk i kandidatlandene. Kommissionen tog ikke hensyn til de oplysninger om direkte salg, som kandidatlandene havde opgivet, fordi de var ufuldstændige (Letland, Litauen, Slovenien og Slovakiet) eller ikke nøjagtige nok (Ungarn og Polen). For disse landes vedkommende blev det statistiske omfang af de direkte salg beregnet ved, at man trak de leverede mængder og de anslåede egetforbrug fra den samlede produktion. Kun Den Tjekkiske Republiks og Estlands oprindelige ansøgninger blev af Kommissionen betragtet som et grundlag for forhandling.

| 19. | Dataene i tabel 3 viser, at med undtagelse af Polen havde kandidatlandene i Central- og Østeuropa i deres oprindelige ansøgning opgivet tal for direkte salg, der lå langt over Kommissionens overslag.
  Tabel 3
  Udviklingen i dataene vedrørende de direkte salg af mælk og mejeriprodukter














  (tons) |
| --- | --- |
| | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK | Total |
| Oprindelig anmodning (1) | 155 000 | 90 000 | 300 000 | 550 000 | 200 000 | 564 000 | 139 000 | 61 800 | 2 059 800 |
| 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kommissionens holdning (2) | 26 686 | 77 833 | 84 307 | 284 667 | 156 333 | 1 918 867 | 92 875 | 14 000 | 2 655 568 |
| 17 | 86 | 28 | 52 | 78 | 340 | 67 | 23 | 129 |
| Godkendt kvote (3) | 68 904 | 87 365 | 226 452 | 390 499 | 164 630 | 464 017 | 93 361 | 22 506 | 1 517 734 |
| 44 | 97 | 75 | 71 | 82 | 82 | 67 | 36 | 74 |
| Udnyttelse af kvoten for 2004/2005 (4) | 2 776 | 9 585 | 11 380 | 76 301 | 25 978 | 308 934 | 20 278 | 6 803 | 462 906 |
| 2 | 11 | 4 | 14 | 13 | 55 | 15 | 11 | 22 |
| Udnyttelse af kvoten for 2005/2006 (5) | 2 600 | 8 565 | 10 748 | 55 985 | 19 313 | 195 038 | 20 085 | 3 657 | 315 991 |
| 2 | 10 | 4 | 10 | 10 | 35 | 14 | 6 | 15 |
| (1) og (2) | Kommissionen, SEK(2002) 95 endelig af 30.1.2002 og dokumenterne CONF-H 21/02, CONF-PL 45/02 og CONF-SI 21/02 af 20.6.2002. |

19.

Dataene i tabel 3 viser, at med undtagelse af Polen havde kandidatlandene i Central- og Østeuropa i deres oprindelige ansøgning opgivet tal for direkte salg, der lå langt over Kommissionens overslag.

Tabel 3

Udviklingen i dataene vedrørende de direkte salg af mælk og mejeriprodukter

(tons)

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Total

Oprindelig anmodning (1)

155 000

90 000

300 000

550 000

200 000

564 000

139 000

61 800

2 059 800

100

100

100

100

100

100

100

100

100

Kommissionens holdning (2)

26 686

77 833

84 307

284 667

156 333

1 918 867

92 875

14 000

2 655 568

17

86

28

52

78

340

67

23

129

Godkendt kvote (3)

68 904

87 365

226 452

390 499

164 630

464 017

93 361

22 506

1 517 734

44

97

75

71

82

82

67

36

74

Udnyttelse af kvoten for 2004/2005 (4)

2 776

9 585

11 380

76 301

25 978

308 934

20 278

6 803

462 906

2

11

4

14

13

55

15

11

22

Udnyttelse af kvoten for 2005/2006 (5)

2 600

8 565

10 748

55 985

19 313

195 038

20 085

3 657

315 991

2

10

4

10

10

35

14

6

15

(1) og (2)

Kommissionen, SEK(2002) 95 endelig af 30.1.2002 og dokumenterne CONF-H 21/02, CONF-PL 45/02 og CONF-SI 21/02 af 20.6.2002.

| (3) | Bilag I til forordning (EF) nr. 1788/2003. |
| --- | --- |

(3)

Bilag I til forordning (EF) nr. 1788/2003.

| (4) | Medlemsstaternes svar i det spørgeskema, der er omhandlet i artikel 26 i forordning (EF) nr. 595/2004) (data for 11 måneder ekstrapoleret til 12 måneder, undtagen for Estland) og betalingsorganerne for PL (ARR) og SI (ARSKTRP). |
| --- | --- |

(4)

Medlemsstaternes svar i det spørgeskema, der er omhandlet i artikel 26 i forordning (EF) nr. 595/2004) (data for 11 måneder ekstrapoleret til 12 måneder, undtagen for Estland) og betalingsorganerne for PL (ARR) og SI (ARSKTRP).

| (5) | Medlemsstaternes svar i det spørgeskema, der er omhandlet i artikel 26 i forordning (EF) nr. 595/2004. |
| --- | --- |

(5)

Medlemsstaternes svar i det spørgeskema, der er omhandlet i artikel 26 i forordning (EF) nr. 595/2004.

De mængder til direkte salg, producenterne har anmeldt, er systematisk lavere end alle statistiske overslag

| 20. | Ifølge dataene i tabel 3 udgjorde de direkte salg, der blev anmeldt i de første to mejeriår, 2004/2005 og 2005/2006, kun en ringe procentuel andel af de tildelte kvoter. For de otte CØEL som helhed er der en difference på over 1 million ton mellem de mængder, der er registreret som direkte salg, og de tildelte referencemængder. En i det mindste medvirkende årsag hertil er, at den metode, der i mangel af statistiske data blev anvendt til at anslå omfanget af det direkte salg, har givet resultater, der ligger meget langt fra virkeligheden, og det har ført til en enorm overvurdering af de fremtidige medlemsstaters behov for kvoter til direkte salg. Denne overvurdering er siden blevet til fordel for de professionelle producenter, som kun foretager leverancer, men som fik tilladelse til at ansøge om kvoter til direkte salg for derefter at omregne dem til leverancekvoter. |
| --- | --- |

20.

Ifølge dataene i tabel 3 udgjorde de direkte salg, der blev anmeldt i de første to mejeriår, 2004/2005 og 2005/2006, kun en ringe procentuel andel af de tildelte kvoter. For de otte CØEL som helhed er der en difference på over 1 million ton mellem de mængder, der er registreret som direkte salg, og de tildelte referencemængder. En i det mindste medvirkende årsag hertil er, at den metode, der i mangel af statistiske data blev anvendt til at anslå omfanget af det direkte salg, har givet resultater, der ligger meget langt fra virkeligheden, og det har ført til en enorm overvurdering af de fremtidige medlemsstaters behov for kvoter til direkte salg. Denne overvurdering er siden blevet til fordel for de professionelle producenter, som kun foretager leverancer, men som fik tilladelse til at ansøge om kvoter til direkte salg for derefter at omregne dem til leverancekvoter.

| 21. | Sammenligningen mellem de nye statistiske data vedrørende direkte salg og de mængder, der er anmeldt for de første to mejeriår (tabel 4), viser, at en stor andel af de direkte salg foretages, uden at forvaltningsorganerne får kendskab til det, og derfor ikke trækkes fra den nationale referencemængde. Den del af de direkte salg, der ikke anmeldes, udgør over 80 % i Estland og Ungarn, 60-70 % i Slovenien, 60-65 % i Polen og lidt under 40 % i Litauen. Under Rettens revision erkendte de estiske, litauiske, ungarske og slovenske myndigheder, at de direkte salg ikke var blevet anmeldt fuldt ud.
  Tabel 4
  Statistiske direkte salg og anmeldte direkte salg













  (1000 tons) |
| --- | --- |
| Direkte salg | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK |
| Statistiske data for kalenderåret |
| 1997 | n.d. | 74 | 467 | n.d. | 146 | 1 663 | n.d. | 59 |
| 1998 | n.d. | 75 | 345 | n.d. | 150 | 1 953 | n.d. | 62 |
| 1999 | n.d. | 85 | 294 | n.d. | 148 | 2 141 | n.d. | 65 |
| 2000 | 22 | 97 | 309 | n.d. | 147 | 1 700 | 91 | n.d. |
| 2001 | 21 | 120 | 330 | 192 | 85 | 1 239 | 84 | n.d. |
| 2002 | 13 | 63 | n.d. | 142 | 77 | 1 141 | 119 | 31 |
| 2003 | 4 | 53 | n.d. | 124 | 168 | 1 318 | 78 | 32 |
| 2004 | 2 | 67 | n.d. | 76 | 116 | 869 | 65 | 13 |
| 2005 | 4 | 66 | n.d. | 91 | 159 | 484 | 58 | 7 |
| Anmeldte mængder for kontingentåret |
| 2004/2005 | 3 | 10 | 11 | 76 | 26 | 309 | 20 | 7 |
| 2005/2006 | 3 | 9 | 11 | 56 | 19 | 195 | 21 | 4 |
| CZ: Rapport til Kommissionen med henblik på frigivelse af omstruktureringsreserven.
  EE: Landbrugsministeriet (1997) og rapport til Kommissionen med henblik på frigivelse af omstruktureringsreserven (1998-2005). Ekstrapolering af 9 måneder til 12 måneder for året 2005.
  LV: Additional information to the position paper of the Republic of Latvia (CONF-LV 26/02).
  LT: Landbrugsministeriet (2001-2004) og rapport til Kommissionen med henblik på frigivelse af omstruktureringsreserven (2005).
  HU: Hungarial Central Statistical Office (KSH).
  PL: Central Statistical Office of Poland (1997-1999) og rapport til Kommissionen med henblik på frigivelse af omstruktureringsreserven (2000-2005).
  SI: Rapport til Kommissionen med henblik på frigivelse af omstruktureringsreserven.
  SK: Organisme payeur APA (1997-1999) og rapport til Kommissionen med henblik på frigivelse af omstruktureringsreserven (2002-2005).
  Svar i det spørgeskema, der er omhandlet i artikel 26 i forordning (EF) nr. 595/2004, og oplysninger fra betalingsorganerne (PL og SI). For kontingentåret 2004/2005 (11 måneder) ekstrapolering til 12 måneder (CZ, LV, LT, HU og SK). |

21.

Sammenligningen mellem de nye statistiske data vedrørende direkte salg og de mængder, der er anmeldt for de første to mejeriår (tabel 4), viser, at en stor andel af de direkte salg foretages, uden at forvaltningsorganerne får kendskab til det, og derfor ikke trækkes fra den nationale referencemængde. Den del af de direkte salg, der ikke anmeldes, udgør over 80 % i Estland og Ungarn, 60-70 % i Slovenien, 60-65 % i Polen og lidt under 40 % i Litauen. Under Rettens revision erkendte de estiske, litauiske, ungarske og slovenske myndigheder, at de direkte salg ikke var blevet anmeldt fuldt ud.

Tabel 4

Statistiske direkte salg og anmeldte direkte salg

(1000 tons)

Direkte salg

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Statistiske data for kalenderåret

1997

n.d.

74

467

n.d.

146

1 663

n.d.

59

1998

n.d.

75

345

n.d.

150

1 953

n.d.

62

1999

n.d.

85

294

n.d.

148

2 141

n.d.

65

2000

22

97

309

n.d.

147

1 700

91

n.d.

2001

21

120

330

192

85

1 239

84

n.d.

2002

13

63

n.d.

142

77

1 141

119

31

2003

4

53

n.d.

124

168

1 318

78

32

2004

2

67

n.d.

76

116

869

65

13

2005

4

66

n.d.

91

159

484

58

7

Anmeldte mængder for kontingentåret

2004/2005

3

10

11

76

26

309

20

7

2005/2006

3

9

11

56

19

195

21

4

CZ: Rapport til Kommissionen med henblik på frigivelse af omstruktureringsreserven.

EE: Landbrugsministeriet (1997) og rapport til Kommissionen med henblik på frigivelse af omstruktureringsreserven (1998-2005). Ekstrapolering af 9 måneder til 12 måneder for året 2005.

LV: Additional information to the position paper of the Republic of Latvia (CONF-LV 26/02).

LT: Landbrugsministeriet (2001-2004) og rapport til Kommissionen med henblik på frigivelse af omstruktureringsreserven (2005).

HU: Hungarial Central Statistical Office (KSH).

PL: Central Statistical Office of Poland (1997-1999) og rapport til Kommissionen med henblik på frigivelse af omstruktureringsreserven (2000-2005).

SI: Rapport til Kommissionen med henblik på frigivelse af omstruktureringsreserven.

SK: Organisme payeur APA (1997-1999) og rapport til Kommissionen med henblik på frigivelse af omstruktureringsreserven (2002-2005).

Svar i det spørgeskema, der er omhandlet i artikel 26 i forordning (EF) nr. 595/2004, og oplysninger fra betalingsorganerne (PL og SI). For kontingentåret 2004/2005 (11 måneder) ekstrapolering til 12 måneder (CZ, LV, LT, HU og SK).

| 22. | Kvoteordningen indebærer, at de kompetente myndigheder i medlemsstaterne kontrollerer, at kvoteindehaverne anmelder de direkte salg fuldt ud. De skal derfor have de oplysninger, der er nødvendige for omtrentligt at kunne fastslå, at mælkeproduktionen fra producenter uden kvote ikke sælges, at den med andre ord, fuldt ud går til egetforbrug. |
| --- | --- |

22.

Kvoteordningen indebærer, at de kompetente myndigheder i medlemsstaterne kontrollerer, at kvoteindehaverne anmelder de direkte salg fuldt ud. De skal derfor have de oplysninger, der er nødvendige for omtrentligt at kunne fastslå, at mælkeproduktionen fra producenter uden kvote ikke sælges, at den med andre ord, fuldt ud går til egetforbrug.

Kommissionen har frigivet den særlige omstruktureringsreserve på grundlag af oplysninger, der er vanskelige at kontrollere

| 23. | De nye medlemsstater i Central- og Østeuropa skulle senest den 31. december 2005 fremlægge en rapport for Kommissionen, der skulle indeholde en detaljeret redegørelse for den faktiske omstruktureringsproces' resultater og tendenser i landets mejerisektor (12). Den særlige omstruktureringsreserve kunne frigives fra den 1. april 2006, hvis forbruget på bedriften af mælk og mælkeprodukter var faldet siden 1998 for Estland og Letland og siden 2000 for Den Tjekkiske Republik, Litauen, Ungarn, Polen, Slovenien og Slovakiet. |
| --- | --- |

23.

De nye medlemsstater i Central- og Østeuropa skulle senest den 31. december 2005 fremlægge en rapport for Kommissionen, der skulle indeholde en detaljeret redegørelse for den faktiske omstruktureringsproces' resultater og tendenser i landets mejerisektor (12). Den særlige omstruktureringsreserve kunne frigives fra den 1. april 2006, hvis forbruget på bedriften af mælk og mælkeprodukter var faldet siden 1998 for Estland og Letland og siden 2000 for Den Tjekkiske Republik, Litauen, Ungarn, Polen, Slovenien og Slovakiet.

| 24. | På grundlag af de omtalte rapporter frigav Kommissionen de berørte medlemsstaters samlede særlige omstruktureringsreserve, eller i alt 671 418 tons, hvorefter de nationale referencemængder, disse medlemsstater havde fået tildelt, kunne forøges med 3,7 % (13). |
| --- | --- |

24.

På grundlag af de omtalte rapporter frigav Kommissionen de berørte medlemsstaters samlede særlige omstruktureringsreserve, eller i alt 671 418 tons, hvorefter de nationale referencemængder, disse medlemsstater havde fået tildelt, kunne forøges med 3,7 % (13).

| 25. | Selv om tallene for de direkte salg og egetforbruget ikke er særlig pålidelige, har Kommissionen på grund af problemer med at fordele mængderne af ikke leveret mælk på de to statistiske kategorier anvendt udviklingen i egetforbruget som indberettet af medlemsstaterne som primært vurderingskriterium og har ikke betvivlet nogen af oplysningerne fra de nationale myndigheder, ikke engang efter at have krydskontrolleret disse oplysninger med svarene i de årlige spørgeskemaer om gennemførelsen af mælkekvoteordningen. Bortset fra Litauen har alle de berørte medlemsstater meldt om faldende egetforbrug af mælk og mejeriprodukter på bedrifterne på deres område. |
| --- | --- |

25.

Selv om tallene for de direkte salg og egetforbruget ikke er særlig pålidelige, har Kommissionen på grund af problemer med at fordele mængderne af ikke leveret mælk på de to statistiske kategorier anvendt udviklingen i egetforbruget som indberettet af medlemsstaterne som primært vurderingskriterium og har ikke betvivlet nogen af oplysningerne fra de nationale myndigheder, ikke engang efter at have krydskontrolleret disse oplysninger med svarene i de årlige spørgeskemaer om gennemførelsen af mælkekvoteordningen. Bortset fra Litauen har alle de berørte medlemsstater meldt om faldende egetforbrug af mælk og mejeriprodukter på bedrifterne på deres område.

| 26. | Man kan dog tvivle på, hvor pålidelige de oplysninger er, som Kommissionen har fået tilsendt. I Den Tjekkiske Republik skyldes det store fald i egetforbruget mellem 2000 og 2004 således navnlig faldet i mælkeproduktionen; produktionen til markedet er kun steget med 0,8 %. De lettiske og slovakiske myndigheder har indsendt statistikker over egetforbrug, som adskiller sig meget væsentligt fra de oplysninger om de samme perioder, som var blevet brugt under tiltrædelsesforhandlingerne. Den særlige reserve, der var afsat til Litauen, blev frigivet fuldt ud, selv om de statistiske oplysninger, de nationale myndigheder fremlagde, ikke viste noget væsentligt fald i egetforbruget. For så vidt angår Estland, Ungarn, Polen og Slovenien, viser statistikkerne (tabel 5), at egetforbruget var ansat for lavt i de rapporter, disse medlemsstater fremlagde, og/eller at tallene for de direkte salg var for lave.
  Tabel 5
  Sammenligning mellem mælkemængder til egetforbrug og ikke afsatte mængder















  (1000 tons) |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Approach (1)
  Egetforbrug ifølge rapporterne fra medlemsstaterne | Approach (2)
  Anslået egetforbrug (producerede, ikke anmeldte mængder) |
| 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2004/2005 | 2005/2006 |
| CZ | | | 199 | 174 | 197 | 114 | 70 | 70 | 63 | 72 |
| EE | 108 | 122 | 111 | 122 | 43 | 66 | 63 | 37 | 123 | 93 |
| LV | 381 | 349 | 357 | 343 | 350 | 302 | 268 | 251 | 271 | 232 |
| LT | n.d. | n.d. | n.d. | 554 | 663 | 629 | 632 | 614 | 563 | 615 |
| HU | 68 | 63 | 53 | 65 | 28 | 26 | 22 | 20 | 284 | 344 |
| PL | | | 3 408 | 3 409 | 3 296 | 3 039 | 2 802 | 2 625 | 3 167 | 2 814 |
| SI | | | 99 | 96 | 119 | 85 | 82 | 79 | 131 | 120 |
| SK | 234 | 176 | 169 | 167 | 163 | 134 | 128 | 102 | 123 | 87 |
| Approach (1): Rapporter til Kommissionen med henblik på frigivelse af omstruktureringsreserven. Værdien i referenceåret er understreget.
  Approach (2): Difference mellem produktionen i kalenderåret (ifølge rapporterne til Kommissionen med henblik på frigivelse af omstruktureringsreserven) og de mængder, der er anmeldt til betalingsorganerne (svar i det spørgeskema, der er omhandlet i artikel 26 i forordning (EF) nr. 595/2004). |

26.

Man kan dog tvivle på, hvor pålidelige de oplysninger er, som Kommissionen har fået tilsendt. I Den Tjekkiske Republik skyldes det store fald i egetforbruget mellem 2000 og 2004 således navnlig faldet i mælkeproduktionen; produktionen til markedet er kun steget med 0,8 %. De lettiske og slovakiske myndigheder har indsendt statistikker over egetforbrug, som adskiller sig meget væsentligt fra de oplysninger om de samme perioder, som var blevet brugt under tiltrædelsesforhandlingerne. Den særlige reserve, der var afsat til Litauen, blev frigivet fuldt ud, selv om de statistiske oplysninger, de nationale myndigheder fremlagde, ikke viste noget væsentligt fald i egetforbruget. For så vidt angår Estland, Ungarn, Polen og Slovenien, viser statistikkerne (tabel 5), at egetforbruget var ansat for lavt i de rapporter, disse medlemsstater fremlagde, og/eller at tallene for de direkte salg var for lave.

Tabel 5

Sammenligning mellem mælkemængder til egetforbrug og ikke afsatte mængder

(1000 tons)

Medlemsstat

Approach (1)

Egetforbrug ifølge rapporterne fra medlemsstaterne

Approach (2)

Anslået egetforbrug (producerede, ikke anmeldte mængder)

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2004/2005

2005/2006

CZ

199

174

197

114

70

70

63

72

EE

108

122

111

122

43

66

63

37

123

93

LV

381

349

357

343

350

302

268

251

271

232

LT

n.d.

n.d.

n.d.

554

663

629

632

614

563

615

HU

68

63

53

65

28

26

22

20

284

344

PL

3 408

3 409

3 296

3 039

2 802

2 625

3 167

2 814

SI

99

96

119

85

82

79

131

120

SK

234

176

169

167

163

134

128

102

123

87

Approach (1): Rapporter til Kommissionen med henblik på frigivelse af omstruktureringsreserven. Værdien i referenceåret er understreget.

Approach (2): Difference mellem produktionen i kalenderåret (ifølge rapporterne til Kommissionen med henblik på frigivelse af omstruktureringsreserven) og de mængder, der er anmeldt til betalingsorganerne (svar i det spørgeskema, der er omhandlet i artikel 26 i forordning (EF) nr. 595/2004).

TILDELINGEN AF INDIVIDUELLE REFERENCEMÆNGDER (INDIVIDUELLE KVOTER)

Referenceperioderne varierer fra land til land i kraft af tiltrædelsesakterne

| 27. | De nationale myndigheder meddelte producenterne de individuelle referencemængder inden starten på det første kontingentår. Polen og Slovenien, hvis forpligtelse til at anvende individuelle referencemængder var udskudt til den 1. april 2005, kunne dog tildele individuelle kvoter for mejeriåret 2004/2005 og forlængede dem til mejeriåret 2005/2006. |
| --- | --- |

27.

De nationale myndigheder meddelte producenterne de individuelle referencemængder inden starten på det første kontingentår. Polen og Slovenien, hvis forpligtelse til at anvende individuelle referencemængder var udskudt til den 1. april 2005, kunne dog tildele individuelle kvoter for mejeriåret 2004/2005 og forlængede dem til mejeriåret 2005/2006.

Den oprindelige tildeling af individuelle leverancekvoter

| 28. | Ved tildelingen af de individuelle referencemængder til leverancer tog Ungarn og Slovakiet ikke hensyn til det loft, der er nævnt i fællesskabslovgivningen (14); begge stater tildelte leverancekvoter svarende til en samlet mængde, der oversteg dette loft (15). Tildelingen af for store kvoter gav risiko for, at den disponible nationale referencemængde hurtigere blev opbrugt, idet den tilskyndede producenterne til at producere mere. |
| --- | --- |

28.

Ved tildelingen af de individuelle referencemængder til leverancer tog Ungarn og Slovakiet ikke hensyn til det loft, der er nævnt i fællesskabslovgivningen (14); begge stater tildelte leverancekvoter svarende til en samlet mængde, der oversteg dette loft (15). Tildelingen af for store kvoter gav risiko for, at den disponible nationale referencemængde hurtigere blev opbrugt, idet den tilskyndede producenterne til at producere mere.

| 29. | For Ungarns vedkommende blev der først fundet en løsning på problemet med for store kvoter i mejeriåret 2006/2007, hvor Rådet tillod, at Kommissionen, når medlemsstaterne anmodede herom, tog mængder til direkte salg fra den nationale reserve for mejeriåret 2005/2006 og omregnede den til leverancekvoter (16). |
| --- | --- |

29.

For Ungarns vedkommende blev der først fundet en løsning på problemet med for store kvoter i mejeriåret 2006/2007, hvor Rådet tillod, at Kommissionen, når medlemsstaterne anmodede herom, tog mængder til direkte salg fra den nationale reserve for mejeriåret 2005/2006 og omregnede den til leverancekvoter (16).

| 30. | De slovakiske myndigheder sørgede for, at de individuelle leverancekvoter ikke mere oversteg den nationale referencemængde ved udgangen af mejeriåret 2004/2005. Men den metode, de brugte for at opnå balance, var ikke i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen (17). Kommissionen accepterede de slovakiske myndigheders forslag om endelig fordeling af de nationale referencemængder på leverancer og direkte salg for mejeriåret 2004/2005, selv om de supplerende mængder, der ifølge dette forslag var afsat til leverancer, oversteg de mængder, producenterne havde omregnet. |
| --- | --- |

30.

De slovakiske myndigheder sørgede for, at de individuelle leverancekvoter ikke mere oversteg den nationale referencemængde ved udgangen af mejeriåret 2004/2005. Men den metode, de brugte for at opnå balance, var ikke i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen (17). Kommissionen accepterede de slovakiske myndigheders forslag om endelig fordeling af de nationale referencemængder på leverancer og direkte salg for mejeriåret 2004/2005, selv om de supplerende mængder, der ifølge dette forslag var afsat til leverancer, oversteg de mængder, producenterne havde omregnet.

Den oprindelige tildeling af individuelle kvoter til direkte salg

| 31. | De individuelle kvoter, medlemsstaterne har tildelt til direkte salg, ligger generelt langt under den nationale referencemængde (tabel 6). Polen danner en undtagelse. Den nationale referencemængde til direkte salg, eller 464 017 tons, som Polen fik tildelt, var meget mindre, end hvad producenterne havde ansøgt om (715 921 tons). De polske myndigheder fastlagde derfor et loft, så producenterne højst kunne få tildelt 64 % af de mængder, de havde ansøgt om.
  Tabel 6
  Tildeling af de individuelle kvoter til direkte salg (mejeriår 2004/2005)













  (tons) |
| --- | --- |
| Mængder | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK |
| Loft over direkte salg
  (1) | 68 904 | 87 365 | 226 452 | 390 499 | 164 630 | 464 017 | 93 361 | 22 506 |
| Samlede, oprindelig tildelte mængder
  (2) | 4 360 | 11 585 | 96 580 | 115 698 | 20 018 | 458 190 | 69 446 | 11 250 |
| (2)/(1) | 6 % | 13 % | 43 % | 30 % | 12 % | 99 % | 74 % | 50 % |
| (1): Forordning (EF) nr. 1788/2003.
  (2): Individuelle referencemængder, som betalingsorganerne har tildelt producenter ved begyndelsen af mejeriåret 2004/2005. |

31.

De individuelle kvoter, medlemsstaterne har tildelt til direkte salg, ligger generelt langt under den nationale referencemængde (tabel 6). Polen danner en undtagelse. Den nationale referencemængde til direkte salg, eller 464 017 tons, som Polen fik tildelt, var meget mindre, end hvad producenterne havde ansøgt om (715 921 tons). De polske myndigheder fastlagde derfor et loft, så producenterne højst kunne få tildelt 64 % af de mængder, de havde ansøgt om.

Tabel 6

Tildeling af de individuelle kvoter til direkte salg (mejeriår 2004/2005)

(tons)

Mængder

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Loft over direkte salg

(1)

68 904

87 365

226 452

390 499

164 630

464 017

93 361

22 506

Samlede, oprindelig tildelte mængder

(2)

4 360

11 585

96 580

115 698

20 018

458 190

69 446

11 250

(2)/(1)

6 %

13 %

43 %

30 %

12 %

99 %

74 %

50 %

(1): Forordning (EF) nr. 1788/2003.

(2): Individuelle referencemængder, som betalingsorganerne har tildelt producenter ved begyndelsen af mejeriåret 2004/2005.

De professionelle producenter, der har fået tildelt en kvote, udgør halvdelen af mælkeproducenterne

| 32. | Mælkeproducenterne tilslutter sig kvoteordningen på eget initiativ. De får tildelt referencemængder efter ansøgning og på de betingelser, de nationale myndigheder har fastsat. I hovedparten af de nye medlemsstater i Central- og Østeuropa er ca. halvdelen af mælkeproducenterne blevet stående uden for kvoteordningen (jf. tabel 7 og tekstboks 3). Det anslås, at den procentuelle andel af producenter tilsluttet ordningen er særlig lav for Slovakiet (6 %), Estland (under 20 %) og Ungarn (30-40 %). Retten anslår, at en mælkeproduktion på ca. 3,6 mio. tons (18) i de otte nye medlemsstater i Central- og Østeuropa eller 17 % af den samlede produktion ikke er omfattet af kvoteordningen.
  Tabel 7
  Antal mælkebedrifter og antal kvoteholdere (mejeriårene 2004/2005 og 2005/2006)














  2004/2005 | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK | I alt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005/2006 |
| (1)
  Bedrifter | 8 450 | 12 400 | 61 239 | 195 231 | 22 000 | 734 112 | 17 190 | 14 230 | 1 064 852 |
| 6 780 | 9 210 | 50 900 | 170 790 | 16 250 | 727 100 | 19 710 | 13 460 | 1 014 199 |
| (2)
  Leverancer (producenter) | 2 950 | 1 585 | 24 409 | 99 384 | 5 194 | 310 460 | 10 148 | 800 | 454 930 |
| 2 871 | 1 525 | 22 919 | 86 601 | 4 821 | 284 475 | 9 509 | 740 | 413 461 |
| (3)
  Direkte salg (producenter) | 252 | 443 | 2 253 | 22 516 | 1 284 | 76 014 | 2 624 | 99 | 105 485 |
| 264 | 437 | 1 808 | 16 027 | 1 561 | 52 837 | 2 509 | 100 | 75 543 |
| (4)
  I alt | 2 991 | 1 859 | 25 457 | 112 073 | 6 076 | 374 000 | 10 575 | 814 | 533 845 |
| 2 903 | 1 752 | 24 039 | 98 387 | 5 980 | 330 019 | 9 956 | 766 | 473 802 |
| (5)
  Bedrifter uden for ordningen | 5 459 | 10 541 | 35 782 | 83 158 | 15 924 | 360 112 | 6 615 | 13 416 | 531 007 |
| 65 % | 85 % | 58 % | 43 % | 72 % | 49 % | 39 % | 94 % | 50 % |
| 3 877 | 7 458 | 26 861 | 72 403 | 10 270 | 397 081 | 9 754 | 12 694 | 540 397 |
| 57 % | 81 % | 53 % | 42 % | 63 % | 55 % | 50 % | 94 % | 53 % |
| (1) Mejeriåret 2004/2005: Eurostat 2003-data for alle medlemsstater, undtagen LV (2004-data fra det centrale statistiske kontor), LT (2004-data fra AIRBC) og PL (2004-data fra ARR); mejeriåret 2005/2006: Eurostat 2005-data.
  (2), (3) og (4) Svar i det spørgeskema, der er omhandlet i artikel 26 i forordning (EF) nr. 595/2004 og oplysninger fra betalingsorganerne (PL og SI for 2004/2005). |

32.

Mælkeproducenterne tilslutter sig kvoteordningen på eget initiativ. De får tildelt referencemængder efter ansøgning og på de betingelser, de nationale myndigheder har fastsat. I hovedparten af de nye medlemsstater i Central- og Østeuropa er ca. halvdelen af mælkeproducenterne blevet stående uden for kvoteordningen (jf. tabel 7 og tekstboks 3). Det anslås, at den procentuelle andel af producenter tilsluttet ordningen er særlig lav for Slovakiet (6 %), Estland (under 20 %) og Ungarn (30-40 %). Retten anslår, at en mælkeproduktion på ca. 3,6 mio. tons (18) i de otte nye medlemsstater i Central- og Østeuropa eller 17 % af den samlede produktion ikke er omfattet af kvoteordningen.

Tabel 7

Antal mælkebedrifter og antal kvoteholdere (mejeriårene 2004/2005 og 2005/2006)

2004/2005

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

I alt

2005/2006

(1)

Bedrifter

8 450

12 400

61 239

195 231

22 000

734 112

17 190

14 230

1 064 852

6 780

9 210

50 900

170 790

16 250

727 100

19 710

13 460

1 014 199

(2)

Leverancer (producenter)

2 950

1 585

24 409

99 384

5 194

310 460

10 148

800

454 930

2 871

1 525

22 919

86 601

4 821

284 475

9 509

740

413 461

(3)

Direkte salg (producenter)

252

443

2 253

22 516

1 284

76 014

2 624

99

105 485

264

437

1 808

16 027

1 561

52 837

2 509

100

75 543

(4)

I alt

2 991

1 859

25 457

112 073

6 076

374 000

10 575

814

533 845

2 903

1 752

24 039

98 387

5 980

330 019

9 956

766

473 802

(5)

Bedrifter uden for ordningen

5 459

10 541

35 782

83 158

15 924

360 112

6 615

13 416

531 007

65 %

85 %

58 %

43 %

72 %

49 %

39 %

94 %

50 %

3 877

7 458

26 861

72 403

10 270

397 081

9 754

12 694

540 397

57 %

81 %

53 %

42 %

63 %

55 %

50 %

94 %

53 %

(1) Mejeriåret 2004/2005: Eurostat 2003-data for alle medlemsstater, undtagen LV (2004-data fra det centrale statistiske kontor), LT (2004-data fra AIRBC) og PL (2004-data fra ARR); mejeriåret 2005/2006: Eurostat 2005-data.

(2), (3) og (4) Svar i det spørgeskema, der er omhandlet i artikel 26 i forordning (EF) nr. 595/2004 og oplysninger fra betalingsorganerne (PL og SI for 2004/2005).

| 33. | Den lave deltagelsesgrad er imidlertid ikke en tilstrækkelig stærk indikator til at skabe tvivl om de nye medlemsstaters administrative kapacitet til at iværksætte mælkekvoteordningen. Det må ikke glemmes, at 70 % af mælkebedrifterne i de nye medlemsstater i Central- og Østeuropa samlet ikke har over to køer og dermed formodentlig er subsistens- eller semisubsistenslandbrug. Eftersom antallet af disse småbrug tilsammen (680 000) er 25 % højere end det samlede antal bedrifter uden kvote, kan man slutte, at hovedparten af bedrifterne uden kvote faktisk ikke er professionelle eller kun semiprofessionnelle landbrug. |
| --- | --- |

33.

Den lave deltagelsesgrad er imidlertid ikke en tilstrækkelig stærk indikator til at skabe tvivl om de nye medlemsstaters administrative kapacitet til at iværksætte mælkekvoteordningen. Det må ikke glemmes, at 70 % af mælkebedrifterne i de nye medlemsstater i Central- og Østeuropa samlet ikke har over to køer og dermed formodentlig er subsistens- eller semisubsistenslandbrug. Eftersom antallet af disse småbrug tilsammen (680 000) er 25 % højere end det samlede antal bedrifter uden kvote, kan man slutte, at hovedparten af bedrifterne uden kvote faktisk ikke er professionelle eller kun semiprofessionnelle landbrug.

| 34. | Det varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat, hvor mange producenter, der deltager i ordningen. En række medlemsstater har tilladt og tilskyndet til, at der tildeles små og meget små kvoter. Producenter, der havde fået referencemængder på under 1 000 kg (leverancer og/eller direkte salg) for det første mejeriår, udgjorde således 12 % af kvoteindehaverne i Letland og 6 % i Litauen. Til gengæld udgjorde producenter med kvoter på under 1 000 kg under 2 % af kvoteindehaverne i Polen, Estland, Ungarn, Slovenien og Den Tjekkiske Republik. I Slovakiet har ingen producent fået en referencemængde på under 1 000 kg. I Den Tjekkiske Republik og Slovakiet har politikken for tildeling af kvoter været rettet klart mod de store professionelle producenter. I disse medlemsstater har ca. 75 % af indehaverne af en kvote til leverancer en besætning på over 50 køer.

  Tekstboks 3 — Producenter uden mælkekvote — Litauen og SlovakietI Litauen har 43 % af mælkeproducenterne ikke fået tildelt nogen kvote.Ved tiltrædelsen var mælkeproduktionen stadig spredt ud på et stort antal producenter (195 231), som stort set alle (95 %) højst havde fem køer. Koncentrationen af strukturerne går langsomt, men er synlig, hvis man f.eks. betragter stigningen i antallet af bedrifter med mindst 6 køer mellem 2001 og 2005 (fra 4 501 bedrifter eller 2 % af bedrifterne i 2001 til 11 242 bedrifter eller 6,2 % af bedrifterne i 2005). De meget små strukturer, der opstod ved privatiseringen af jorderne, forsvinder samtidig lidt efter lidt, men er stadig talrige.Revisionen viste, at der var ført en seriøs oplysningskampagne om mælkekvoteordningen med sigte mod alle producenter. På grund af særtrækkene ved mejerisektoren i Litauen kan en deltagelsesgrad på 57 %, som de litauiske myndigheder nåede op på i det første kontingentår, anses for rimelig.For mejeriåret 2004/2005 fik 77 484 producenter med kun én eller to køer tildelt kvoter, mens deres samlede antal er på 138 591 (19). Differencen, dvs. 61 107 producenter, udgør hovedparten af populationen af producenter uden kvote (63 723). Det er sandsynligt, at disse producenter uden kvote med én eller to køer driver subsistens- eller semisubsistenslandbrug. Det er forvaltningsorganernes opgave at efterprøve, om disse producenter foretager direkte salg, der ikke anmeldes.I Slovakiet har 94 % af mælkeproducenterne ikke fået nogen kvote.Landbrugsøkonomien i Slovakiet er meget klart tostrenget. Der findes en mængde familiebrug (15 586 i 2001, 9 853 i 2005) og samtidig et begrænset antal bedrifter oprettet som kommercielle enheder (2 087 i 2001, 1 696 i 2005). I 2005 havde 89 % af familiebrugene kun én ko; 10 % havde to eller tre. 38 % af de kommercielle bedrifter havde over 50 køer. Kun 6 % af malkekobestanden tilhørte familiebrugene, 94 % de kommercielle bedrifter.Før tiltrædelsen havde man en mælkekvoteordning i Slovakiet, men man opererede ikke med kvoter til direkte salg, og kun producenter, der leverede over 20 000 liter årlig, fik tildelt leverancekvoter. I 2002 havde 950 producenter en kvote, og ca. 1 000 små producenter (20) foretog direkte salg eller leverancer på under 20 000 liter årlig.Det første kontingentår 2004/2005 tildelte de slovakiske myndigheder kun 814 kvoter til leverance og direkte salg tilsammen, og derved indlemmede de først og fremmest de professionelle enheder i ordningen. Efter revisorernes skøn havde 78 % af indehaverne af en leverancekvote mindst 50 køer, og 21 % havde mellem to og 49 køer. De meget små kvoter, svarende til under to køer, udgjorde 1 % af den samlede kvote. |
| --- | --- |

34.

Det varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat, hvor mange producenter, der deltager i ordningen. En række medlemsstater har tilladt og tilskyndet til, at der tildeles små og meget små kvoter. Producenter, der havde fået referencemængder på under 1 000 kg (leverancer og/eller direkte salg) for det første mejeriår, udgjorde således 12 % af kvoteindehaverne i Letland og 6 % i Litauen. Til gengæld udgjorde producenter med kvoter på under 1 000 kg under 2 % af kvoteindehaverne i Polen, Estland, Ungarn, Slovenien og Den Tjekkiske Republik. I Slovakiet har ingen producent fået en referencemængde på under 1 000 kg. I Den Tjekkiske Republik og Slovakiet har politikken for tildeling af kvoter været rettet klart mod de store professionelle producenter. I disse medlemsstater har ca. 75 % af indehaverne af en kvote til leverancer en besætning på over 50 køer.

Tekstboks 3 — Producenter uden mælkekvote — Litauen og SlovakietI Litauen har 43 % af mælkeproducenterne ikke fået tildelt nogen kvote.Ved tiltrædelsen var mælkeproduktionen stadig spredt ud på et stort antal producenter (195 231), som stort set alle (95 %) højst havde fem køer. Koncentrationen af strukturerne går langsomt, men er synlig, hvis man f.eks. betragter stigningen i antallet af bedrifter med mindst 6 køer mellem 2001 og 2005 (fra 4 501 bedrifter eller 2 % af bedrifterne i 2001 til 11 242 bedrifter eller 6,2 % af bedrifterne i 2005). De meget små strukturer, der opstod ved privatiseringen af jorderne, forsvinder samtidig lidt efter lidt, men er stadig talrige.Revisionen viste, at der var ført en seriøs oplysningskampagne om mælkekvoteordningen med sigte mod alle producenter. På grund af særtrækkene ved mejerisektoren i Litauen kan en deltagelsesgrad på 57 %, som de litauiske myndigheder nåede op på i det første kontingentår, anses for rimelig.For mejeriåret 2004/2005 fik 77 484 producenter med kun én eller to køer tildelt kvoter, mens deres samlede antal er på 138 591 (19). Differencen, dvs. 61 107 producenter, udgør hovedparten af populationen af producenter uden kvote (63 723). Det er sandsynligt, at disse producenter uden kvote med én eller to køer driver subsistens- eller semisubsistenslandbrug. Det er forvaltningsorganernes opgave at efterprøve, om disse producenter foretager direkte salg, der ikke anmeldes.I Slovakiet har 94 % af mælkeproducenterne ikke fået nogen kvote.Landbrugsøkonomien i Slovakiet er meget klart tostrenget. Der findes en mængde familiebrug (15 586 i 2001, 9 853 i 2005) og samtidig et begrænset antal bedrifter oprettet som kommercielle enheder (2 087 i 2001, 1 696 i 2005). I 2005 havde 89 % af familiebrugene kun én ko; 10 % havde to eller tre. 38 % af de kommercielle bedrifter havde over 50 køer. Kun 6 % af malkekobestanden tilhørte familiebrugene, 94 % de kommercielle bedrifter.Før tiltrædelsen havde man en mælkekvoteordning i Slovakiet, men man opererede ikke med kvoter til direkte salg, og kun producenter, der leverede over 20 000 liter årlig, fik tildelt leverancekvoter. I 2002 havde 950 producenter en kvote, og ca. 1 000 små producenter (20) foretog direkte salg eller leverancer på under 20 000 liter årlig.Det første kontingentår 2004/2005 tildelte de slovakiske myndigheder kun 814 kvoter til leverance og direkte salg tilsammen, og derved indlemmede de først og fremmest de professionelle enheder i ordningen. Efter revisorernes skøn havde 78 % af indehaverne af en leverancekvote mindst 50 køer, og 21 % havde mellem to og 49 køer. De meget små kvoter, svarende til under to køer, udgjorde 1 % af den samlede kvote.

IVÆRKSÆTTELSE OG FORVALTNING AF ORDNINGEN

Gennemførelsen af den eksisterende EU-lovgivning

| 35. | Den fælles landbrugspolitik forvaltes ved delt forvaltning, og i henhold hertil træffer medlemsstaterne egnede foranstaltninger til gennemførelse af bestemmelserne om indførelse af en afgift på mælk og mejeriprodukter (tekstboks 1). Medlemsstaterne skal give Kommissionen et begrænset antal oplysninger. Inden den 1. september hvert år skal medlemsstaterne sende Kommissionen et spørgeskema i behøring udfyldt stand, så den kan beregne afgiften (21). Inden den 1. september 2004 (22) skulle medlemsstaterne desuden sende Kommissionen en kort rapport om, hvordan de forvalter de nationale referencemængder (23). Efter en rykker fra Kommissionen fremsendte de maltesiske og slovenske myndigheder den korte rapport i februar 2007, de polske myndigheder i marts 2007. |
| --- | --- |

35.

Den fælles landbrugspolitik forvaltes ved delt forvaltning, og i henhold hertil træffer medlemsstaterne egnede foranstaltninger til gennemførelse af bestemmelserne om indførelse af en afgift på mælk og mejeriprodukter (tekstboks 1). Medlemsstaterne skal give Kommissionen et begrænset antal oplysninger. Inden den 1. september hvert år skal medlemsstaterne sende Kommissionen et spørgeskema i behøring udfyldt stand, så den kan beregne afgiften (21). Inden den 1. september 2004 (22) skulle medlemsstaterne desuden sende Kommissionen en kort rapport om, hvordan de forvalter de nationale referencemængder (23). Efter en rykker fra Kommissionen fremsendte de maltesiske og slovenske myndigheder den korte rapport i februar 2007, de polske myndigheder i marts 2007.

| 36. | Selv om fællesskabslovgivningen finder direkte anvendelse, har alle de nye medlemsstater indført fællesskabsretten om mælkekvoter i nationale lovtekster eller administrative tekster. De regelsæt, de nationale myndigheder indførte i Litauen, Slovakiet og Ungarn, giver anledning til nedenstående bemærkninger. |
| --- | --- |

36.

Selv om fællesskabslovgivningen finder direkte anvendelse, har alle de nye medlemsstater indført fællesskabsretten om mælkekvoter i nationale lovtekster eller administrative tekster. De regelsæt, de nationale myndigheder indførte i Litauen, Slovakiet og Ungarn, giver anledning til nedenstående bemærkninger.

| 37. | Da forordning (EF) nr. 1788/2003 ikke indeholder en operationel definition af leverancer, har de litauiske myndigheder vedtaget, at leverancer dækker mælk, »der kan sælges til en opkøber«. Under disse betingelser skal en producents lejlighedsvise gratis overdragelse ikke registreres som en leverance. Der består en risiko for, at en producent, der har overskredet sin kvote, afhænder sin mælk gratis for at undgå at betale afgiften. I henhold til fællesskabslovgivningen skal medlemsstaterne sikre sig, at al — også gratis — leveret mælk anmeldes. |
| --- | --- |

37.

Da forordning (EF) nr. 1788/2003 ikke indeholder en operationel definition af leverancer, har de litauiske myndigheder vedtaget, at leverancer dækker mælk, »der kan sælges til en opkøber«. Under disse betingelser skal en producents lejlighedsvise gratis overdragelse ikke registreres som en leverance. Der består en risiko for, at en producent, der har overskredet sin kvote, afhænder sin mælk gratis for at undgå at betale afgiften. I henhold til fællesskabslovgivningen skal medlemsstaterne sikre sig, at al — også gratis — leveret mælk anmeldes.

| 38. | I Ungarn kan summen af individuelle referencemængder til producenter, der indgår i et mejerikooperativ, behandles, som om der var tale om én samlet kvote. Hvis producenter i kooperativet overskrider deres individuelle kvote, kompenseres der på kooperativplan. Hvis der på nationalt plan skal betales en afgift, skal kooperativet ikke betale, så længe summen af de tilsluttede producenters kvoter ikke er overskredet. I henhold til fællesskabslovgivningen kan de individuelle referencemængder kun puljes, hvis kooperativet er en godkendt opkøber. Under revisionen erkendte de ungarske myndigheder, at det er nødvendigt at ændre den nationale lovgivning, for så vidt angår de mejerikooperativer, som ikke er godkendte opkøbere. |
| --- | --- |

38.

I Ungarn kan summen af individuelle referencemængder til producenter, der indgår i et mejerikooperativ, behandles, som om der var tale om én samlet kvote. Hvis producenter i kooperativet overskrider deres individuelle kvote, kompenseres der på kooperativplan. Hvis der på nationalt plan skal betales en afgift, skal kooperativet ikke betale, så længe summen af de tilsluttede producenters kvoter ikke er overskredet. I henhold til fællesskabslovgivningen kan de individuelle referencemængder kun puljes, hvis kooperativet er en godkendt opkøber. Under revisionen erkendte de ungarske myndigheder, at det er nødvendigt at ændre den nationale lovgivning, for så vidt angår de mejerikooperativer, som ikke er godkendte opkøbere.

| 39. | Ungarn og Slovakiet har gjort det muligt for aktører at være både godkendt opkøber og producent. Kumuleringen af funktionen som opkøber og producent indebærer særlige risici, som der skal tages hensyn til, når risikoanalysen udføres, og når der iværksættes stedlige kontroller. Når én og samme aktør forvalter hele dokumentationskæden (registre, anmeldelser, bilag og analyseresultater), vokser risikoen for, at data manipuleres, hvis den nationale referencemængde er overskredet, og der skal betales en afgift. I dette tilfælde vil det nemlig være producenterne/opkøberne, der skal fremlægge de data, der skal bruges ved beregningen af den afgift, de selv skal betale. |
| --- | --- |

39.

Ungarn og Slovakiet har gjort det muligt for aktører at være både godkendt opkøber og producent. Kumuleringen af funktionen som opkøber og producent indebærer særlige risici, som der skal tages hensyn til, når risikoanalysen udføres, og når der iværksættes stedlige kontroller. Når én og samme aktør forvalter hele dokumentationskæden (registre, anmeldelser, bilag og analyseresultater), vokser risikoen for, at data manipuleres, hvis den nationale referencemængde er overskredet, og der skal betales en afgift. I dette tilfælde vil det nemlig være producenterne/opkøberne, der skal fremlægge de data, der skal bruges ved beregningen af den afgift, de selv skal betale.

Medlemsstaterne har gennemført ordningerne inden for den fastsatte frist, men kvaliteten er uensartet og kan blive bedre

| 40. | De nye medlemsstater, Retten besøgte, inklusive Polen og Slovenien, havde oprettet de grundlæggende strukturer, som gjorde det muligt at starte ordningen og den løbende forvaltning af mælkekvoterne fra den 1. maj 2004. Administratorerne fik i tide etableret operative funktioner, så de kunne forvalte registrene over indehaverne af referencemængder og opkøbere, trække de anmeldte mængder fra referencemængderne og varetage udnyttelsen af den nationale reserve, forvaltningen af transaktioner i forbindelse med kvoterne (køb, bortforpagtning, overdragelse, arv og produktionsophør) og justeringen af de leverede mængder på grundlag af deres fedtindhold. |
| --- | --- |

40.

De nye medlemsstater, Retten besøgte, inklusive Polen og Slovenien, havde oprettet de grundlæggende strukturer, som gjorde det muligt at starte ordningen og den løbende forvaltning af mælkekvoterne fra den 1. maj 2004. Administratorerne fik i tide etableret operative funktioner, så de kunne forvalte registrene over indehaverne af referencemængder og opkøbere, trække de anmeldte mængder fra referencemængderne og varetage udnyttelsen af den nationale reserve, forvaltningen af transaktioner i forbindelse med kvoterne (køb, bortforpagtning, overdragelse, arv og produktionsophør) og justeringen af de leverede mængder på grundlag af deres fedtindhold.

| 41. | Der er god grund til at fremhæve dette samlede resultat, da det står i modsætning til den lange, usikre periode, som fra 1984 fulgte oven på indførelsen af mælkekvoter i en række gamle medlemsstater på grund af forsømmelighed i forvaltningen af ordningen og på grund af mange og lange retssager (24). |
| --- | --- |

41.

Der er god grund til at fremhæve dette samlede resultat, da det står i modsætning til den lange, usikre periode, som fra 1984 fulgte oven på indførelsen af mælkekvoter i en række gamle medlemsstater på grund af forsømmelighed i forvaltningen af ordningen og på grund af mange og lange retssager (24).

| 42. | De systemer, Retten så i de nye medlemsstater, var imidlertid af uensartet kvalitet, for så vidt angår intern kontrol. Revisionen viste, at transaktionernes sporbarhed var utilstrækkelig, og at opdateringen af databasen over kvoter var forsinket i Den Tjekkiske Republik, Estland, Litauen, Ungarn, Polen og Slovenien. I Slovakiet var det it-system, der oprindelig var blevet indført, mangelfuldt; da der ikke var nogen integreret database, oprettede betalingsorganet APA's administratorer ved mejeriårets start et regneark med de tildelte individuelle kvoter og ved mejeriårets udgang en anden datafil med de enkelte leverancer og direkte salg, der var foretaget. I den mellemliggende tid har APA ikke haft oplysninger om udviklingen i producenternes forhold. |
| --- | --- |

42.

De systemer, Retten så i de nye medlemsstater, var imidlertid af uensartet kvalitet, for så vidt angår intern kontrol. Revisionen viste, at transaktionernes sporbarhed var utilstrækkelig, og at opdateringen af databasen over kvoter var forsinket i Den Tjekkiske Republik, Estland, Litauen, Ungarn, Polen og Slovenien. I Slovakiet var det it-system, der oprindelig var blevet indført, mangelfuldt; da der ikke var nogen integreret database, oprettede betalingsorganet APA's administratorer ved mejeriårets start et regneark med de tildelte individuelle kvoter og ved mejeriårets udgang en anden datafil med de enkelte leverancer og direkte salg, der var foretaget. I den mellemliggende tid har APA ikke haft oplysninger om udviklingen i producenternes forhold.

| 43. | Da Rettens revision fandt sted, havde Kommissionen endnu ikke foretaget dybtgående stedlig kontrol i de nye medlemsstater med henblik på at efterprøve, om ordningen fungerer godt, og om den kontrol, der er fastsat i bestemmelserne, bliver udført, og med henblik på at sikre sig, at de svagheder, der var konstateret i »peer review«-evalueringerne, var blevet korrigeret. De besøg, den i 2005 aflagde i de nye stater inden for rammerne af regnskabsafslutningen, har ikke givet anledning til særlige bemærkninger om mælkekvoterne. |
| --- | --- |

43.

Da Rettens revision fandt sted, havde Kommissionen endnu ikke foretaget dybtgående stedlig kontrol i de nye medlemsstater med henblik på at efterprøve, om ordningen fungerer godt, og om den kontrol, der er fastsat i bestemmelserne, bliver udført, og med henblik på at sikre sig, at de svagheder, der var konstateret i »peer review«-evalueringerne, var blevet korrigeret. De besøg, den i 2005 aflagde i de nye stater inden for rammerne af regnskabsafslutningen, har ikke givet anledning til særlige bemærkninger om mælkekvoterne.

Tilvejebringelse af mængder til den nationale reserve: forskellige valgmuligheder i de forskellige medlemsstater

| 44. | Efter mælkekvoteordningen skal der oprettes en national reserve fordelt på leverancer og direkte salg. Medlemsstaterne kan supplere den nationale reserve ved inddragelse af uudnyttede referencemængder, ved tilbageholdelse af en del af overførslerne, eller ved lineær nedskæring af samtlige kvoter. |
| --- | --- |

44.

Efter mælkekvoteordningen skal der oprettes en national reserve fordelt på leverancer og direkte salg. Medlemsstaterne kan supplere den nationale reserve ved inddragelse af uudnyttede referencemængder, ved tilbageholdelse af en del af overførslerne, eller ved lineær nedskæring af samtlige kvoter.

| 45. | Medlemsstaterne har således ret til at inddrage en del af eller alle de uudnyttede mængder, når en producent ikke sælger mindst 70 % af sin individuelle referencemængde i løbet af en 12-måneders-periode (25). De nye medlemsstater har vedtaget forskellige praksis. I Letland, Litauen, Ungarn og Den Tjekkiske Republik blev der ikke skredet ind over for producenter, som underudnyttede deres kvote i det første kontingentår, fordi mejeriåret kun var på 11 måneder i stedet for 12. De estiske myndigheder tog ikke hensyn til dette, men nedsatte kvoterne. De slovakiske myndigheder anvendte det første mejeriår, 2004/2005, et sanktionssystem, som allerede var blevet brugt før tiltrædelsen (26), og som var strengere end det, der er fastsat i fællesskabslovgivningen. |
| --- | --- |

45.

Medlemsstaterne har således ret til at inddrage en del af eller alle de uudnyttede mængder, når en producent ikke sælger mindst 70 % af sin individuelle referencemængde i løbet af en 12-måneders-periode (25). De nye medlemsstater har vedtaget forskellige praksis. I Letland, Litauen, Ungarn og Den Tjekkiske Republik blev der ikke skredet ind over for producenter, som underudnyttede deres kvote i det første kontingentår, fordi mejeriåret kun var på 11 måneder i stedet for 12. De estiske myndigheder tog ikke hensyn til dette, men nedsatte kvoterne. De slovakiske myndigheder anvendte det første mejeriår, 2004/2005, et sanktionssystem, som allerede var blevet brugt før tiltrædelsen (26), og som var strengere end det, der er fastsat i fællesskabslovgivningen.

| 46. | I tilfælde af force majeure eller i behørigt begrundede tilfælde anvendes bestemmelserne om inddragelse af delvis eller helt inaktive producenters mængder ikke (27). I Polen besluttedes det i 2005 og 2006 at inddrage mængder fra producenter, der var helt inaktive eller havde udnyttet under 70 % af deres referencemængde. Ca. 3 900 producenter eller 1 % af producenterne var fuldstændig inaktive i 2004/2005. Alligevel beholdt de hele deres kvote for mejeriåret 2005/2006 efter at have indgivet klage til betalingsorganet. Klagerne vurderes af de regionale direktører for betalingsorganet (ARR), som afgiver udtalelse, selv om der ikke er vedtaget nationale bestemmelser, som sikrer, at klagerne bliver behandlet ens. |
| --- | --- |

46.

I tilfælde af force majeure eller i behørigt begrundede tilfælde anvendes bestemmelserne om inddragelse af delvis eller helt inaktive producenters mængder ikke (27). I Polen besluttedes det i 2005 og 2006 at inddrage mængder fra producenter, der var helt inaktive eller havde udnyttet under 70 % af deres referencemængde. Ca. 3 900 producenter eller 1 % af producenterne var fuldstændig inaktive i 2004/2005. Alligevel beholdt de hele deres kvote for mejeriåret 2005/2006 efter at have indgivet klage til betalingsorganet. Klagerne vurderes af de regionale direktører for betalingsorganet (ARR), som afgiver udtalelse, selv om der ikke er vedtaget nationale bestemmelser, som sikrer, at klagerne bliver behandlet ens.

Udnyttelsen af den nationale reserve: forskellige tildelingskriterier

| 47. | Den nationale reserve bruges til at tildele kvoter til nye producenter eller supplerende mængder til eksisterende producenter på grundlag af objektive kriterier vedtaget af de nationale myndigheder. De tildelingskriterier, der anvendes i en række nye medlemsstater, har bevidst udelukket bestemte ansøgere. En række medlemsstater har ligeledes anvendt den nationale reserve til i stort omfang at omregne de disponible mængder beregnet til direkte salg til leverancekvoter (jf. tekstboks 4).

  Tekstboks 4 — Tildeling af mængder fra den nationale reserveI Polen gav den nationale lovgivning ikke de nye producenter mulighed for at få tildelt kvoter fra den nationale reserve. Til gengæld kunne de kvoter, de eksisterende producenter fik tildelt, godt være større end de mængder, de havde ansøgt om. Nogle producenter fik således tildelt referencemængder, der oversteg deres behov, hvorved den nationale reserve til leverancer hurtigt blev opbrugt.I Litauen kunne de producenter, der havde under fem køer, ikke få tildelt referencemængder fra den nationale reserve i mejeriåret 2004/2005.I Estland og Ungarn fik producenter, som ikke foretog direkte salg og heller ikke agtede at gøre det, systematisk tildelt kvoter til direkte salg fra den nationale reserve i de første to kontingentår. De tildelingskriterier, der blev anvendt i Estland (udnyttelsesgrad for den samlede kvote) og i Ungarn (utilstrækkelig leverancekvote), gjorde en sådan praksis mulig.Ungarn og Slovakiet fortsatte med at tildele supplerende leverancekvoter for mejeriåret 2004/2005, selv om den nationale reserve til leverancer var blevet negativ. |
| --- | --- |

47.

Den nationale reserve bruges til at tildele kvoter til nye producenter eller supplerende mængder til eksisterende producenter på grundlag af objektive kriterier vedtaget af de nationale myndigheder. De tildelingskriterier, der anvendes i en række nye medlemsstater, har bevidst udelukket bestemte ansøgere. En række medlemsstater har ligeledes anvendt den nationale reserve til i stort omfang at omregne de disponible mængder beregnet til direkte salg til leverancekvoter (jf. tekstboks 4).

Tekstboks 4 — Tildeling af mængder fra den nationale reserveI Polen gav den nationale lovgivning ikke de nye producenter mulighed for at få tildelt kvoter fra den nationale reserve. Til gengæld kunne de kvoter, de eksisterende producenter fik tildelt, godt være større end de mængder, de havde ansøgt om. Nogle producenter fik således tildelt referencemængder, der oversteg deres behov, hvorved den nationale reserve til leverancer hurtigt blev opbrugt.I Litauen kunne de producenter, der havde under fem køer, ikke få tildelt referencemængder fra den nationale reserve i mejeriåret 2004/2005.I Estland og Ungarn fik producenter, som ikke foretog direkte salg og heller ikke agtede at gøre det, systematisk tildelt kvoter til direkte salg fra den nationale reserve i de første to kontingentår. De tildelingskriterier, der blev anvendt i Estland (udnyttelsesgrad for den samlede kvote) og i Ungarn (utilstrækkelig leverancekvote), gjorde en sådan praksis mulig.Ungarn og Slovakiet fortsatte med at tildele supplerende leverancekvoter for mejeriåret 2004/2005, selv om den nationale reserve til leverancer var blevet negativ.

Referencemængder til direkte salg, der ikke er blevet udnyttet, er i stort omfang blevet omregnet

| 48. | I de nye medlemsstater var de første to mejeriår præget af mangel på referencemængder i den nationale reserve til leverancer, mens der stadig var store uudnyttede mængder til direkte salg. Det dobbelte problem med overvurdering af de nye medlemsstaters behov for kvoter til direkte salg og underanmeldelse af direkte salg er omtalt ovenfor (jf. punkt 20 ff.). |
| --- | --- |

48.

I de nye medlemsstater var de første to mejeriår præget af mangel på referencemængder i den nationale reserve til leverancer, mens der stadig var store uudnyttede mængder til direkte salg. Det dobbelte problem med overvurdering af de nye medlemsstaters behov for kvoter til direkte salg og underanmeldelse af direkte salg er omtalt ovenfor (jf. punkt 20 ff.).

| 49. | For at tilvejebringe flere disponible leverancemængder kunne de nye medlemsstater godkende, at referencemængder til direkte salg blev omregnet til referencemængder til levering og omvendt efter behørigt begrundet anmodning fra producenten (28). I alle de nye medlemsstater er disse bestemmelser blevet anvendt intensivt. Kvoter til direkte salg er i særlig stort omfang blevet omregnet til leverancekvoter i Den Tjekkiske Republik og i Baltikum (illustration 3). |
| --- | --- |

49.

For at tilvejebringe flere disponible leverancemængder kunne de nye medlemsstater godkende, at referencemængder til direkte salg blev omregnet til referencemængder til levering og omvendt efter behørigt begrundet anmodning fra producenten (28). I alle de nye medlemsstater er disse bestemmelser blevet anvendt intensivt. Kvoter til direkte salg er i særlig stort omfang blevet omregnet til leverancekvoter i Den Tjekkiske Republik og i Baltikum (illustration 3).

Image

Leverancernes fedtindhold: en vigtig parameter, som der undertiden ikke tages hensyn til

| 50. | Mælkekvoterne begrænser ikke blot de mælkemængder, der må afsættes, men for leverancernes vedkommende også fedtproduktionen. Med hver leverancekvote tildeles der således et referencefedtindhold, eller et individuelt referencefedtindhold, som er fastsat på grundlag af fedtindholdet i producentens produkter i tidligere år. De leverede mængder op- eller nedjusteres for hver enkelt producent i forhold til differencen mellem det reelle fedtindhold og det individuelle referencefedtindhold. Det individuelle referencefedtindhold er således en vigtig parameter i den endelige opgørelse af de leverede mængder. |
| --- | --- |

50.

Mælkekvoterne begrænser ikke blot de mælkemængder, der må afsættes, men for leverancernes vedkommende også fedtproduktionen. Med hver leverancekvote tildeles der således et referencefedtindhold, eller et individuelt referencefedtindhold, som er fastsat på grundlag af fedtindholdet i producentens produkter i tidligere år. De leverede mængder op- eller nedjusteres for hver enkelt producent i forhold til differencen mellem det reelle fedtindhold og det individuelle referencefedtindhold. Det individuelle referencefedtindhold er således en vigtig parameter i den endelige opgørelse af de leverede mængder.

| 51. | I Estland, Litauen, Ungarn og Slovakiet har nogle producenter foretaget leverancer i mejeriåret 2004/2005 uden at have fået tildelt en kvote og et referencefedtindhold. I Polen afslører systemet ikke producenter, der har fået tildelt et urealistisk referencefedtindhold, dvs. et referencefedtindhold, som ikke ligger mellem 30 og 50 g/kg. For mejeriåret 2004/2005 identificerede Retten producenter, som havde fået tildelt unormalt lave eller unormalt høje referencefedtindhold. |
| --- | --- |

51.

I Estland, Litauen, Ungarn og Slovakiet har nogle producenter foretaget leverancer i mejeriåret 2004/2005 uden at have fået tildelt en kvote og et referencefedtindhold. I Polen afslører systemet ikke producenter, der har fået tildelt et urealistisk referencefedtindhold, dvs. et referencefedtindhold, som ikke ligger mellem 30 og 50 g/kg. For mejeriåret 2004/2005 identificerede Retten producenter, som havde fået tildelt unormalt lave eller unormalt høje referencefedtindhold.

| 52. | Når mængderne til direkte salg omregnes til leverancemængder, fastsættes referencefedtindholdet for den omregnede kvote til 38 g/kg (29). Referencefedtindholdet for leverancer kan kun forblive uændret, hvis producenten fremlægger en begrundelse herfor, som den kompetente myndighed vurderer er tilfredsstillende. De tjekkiske, litauiske og slovakiske myndigheder tager ikke hensyn til denne begrænsning, men lader systematisk producenter, der har foretaget en omregning, beholde et uændret referencefedtindhold. |
| --- | --- |

52.

Når mængderne til direkte salg omregnes til leverancemængder, fastsættes referencefedtindholdet for den omregnede kvote til 38 g/kg (29). Referencefedtindholdet for leverancer kan kun forblive uændret, hvis producenten fremlægger en begrundelse herfor, som den kompetente myndighed vurderer er tilfredsstillende. De tjekkiske, litauiske og slovakiske myndigheder tager ikke hensyn til denne begrænsning, men lader systematisk producenter, der har foretaget en omregning, beholde et uændret referencefedtindhold.

KONTROL

| 53. | Fællesskabslovgivningen foreskriver et bestemt antal kontrolforanstaltninger (30). Medlemsstaterne skal efterprøve, om producenternes og opkøbernes erklæringer er korrekte, og om fornødent sørge for, at afgiften faktisk pålægges de producenter, der har medvirket til overskridelse af de nationale referencemængder. |
| --- | --- |

53.

Fællesskabslovgivningen foreskriver et bestemt antal kontrolforanstaltninger (30). Medlemsstaterne skal efterprøve, om producenternes og opkøbernes erklæringer er korrekte, og om fornødent sørge for, at afgiften faktisk pålægges de producenter, der har medvirket til overskridelse af de nationale referencemængder.

| 54. | Revisionen viste, at programmeringen og gennemførelsen af kontrollerne godt kan forbedres meget. |
| --- | --- |

54.

Revisionen viste, at programmeringen og gennemførelsen af kontrollerne godt kan forbedres meget.

Medlemsstaternes tilrettelæggelse af kontrollen: planlægningen sen og mangelfuld

| 55. | De kompetente nationale myndigheder skal udarbejde en kontrolplan for hver 12-måneders-periode på grundlag af en risikoanalyse. Kontrollen (på bedriften, under transporten af mælken og hos opkøberen) skal udføres i og efter kontingentåret, men senest 18 måneder efter udgangen af det pågældende mejeriår. |
| --- | --- |

55.

De kompetente nationale myndigheder skal udarbejde en kontrolplan for hver 12-måneders-periode på grundlag af en risikoanalyse. Kontrollen (på bedriften, under transporten af mælken og hos opkøberen) skal udføres i og efter kontingentåret, men senest 18 måneder efter udgangen af det pågældende mejeriår.

| 56. | I en række medlemsstater som f.eks. Letland, Litauen og Polen blev kontrolplanerne offentliggjort sent. Kontrolplanen skal i øvrigt indeholde oplysninger om de opkøbere og producenter, der er udvalgt, men Ungarns og Slovakiets kontrolplaner for mejeriåret 2004/2005 opfyldte ikke dette krav. |
| --- | --- |

56.

I en række medlemsstater som f.eks. Letland, Litauen og Polen blev kontrolplanerne offentliggjort sent. Kontrolplanen skal i øvrigt indeholde oplysninger om de opkøbere og producenter, der er udvalgt, men Ungarns og Slovakiets kontrolplaner for mejeriåret 2004/2005 opfyldte ikke dette krav.

| 57. | Risikoanalysen vedrørende den kontrol, der skulle udføres i mejeriåret 2004/2005, var i Ungarn og Slovakiet summarisk. I Den Tjekkiske Republik og Letland forelå risikoanalysen først i marts 2005, dvs. ved mejeriårets udløb. I Polen var kontrollen i mejeriåret 2005/2006 ikke udført på grundlag af en risikoanalyse. Risikoanalysen blev foretaget efter mejeriårets udgang. |
| --- | --- |

57.

Risikoanalysen vedrørende den kontrol, der skulle udføres i mejeriåret 2004/2005, var i Ungarn og Slovakiet summarisk. I Den Tjekkiske Republik og Letland forelå risikoanalysen først i marts 2005, dvs. ved mejeriårets udløb. I Polen var kontrollen i mejeriåret 2005/2006 ikke udført på grundlag af en risikoanalyse. Risikoanalysen blev foretaget efter mejeriårets udgang.

| 58. | Det skal her bemærkes, at ca. 17 % af mælkeproduktionen i de nye medlemsstater kommer fra producenter, som ikke har fået tildelt en kvote, og som for hovedpartens vedkommende er små producenter med besætninger på højst fire køer. Alligevel viser statistikkerne, at en vis andel af disse producenter uden kvote sælger mælk, især ved direkte salg. Generelt tager de nye medlemsstaters risikoanalyse ikke hensyn til producenter uden kvote. Eftersom disse producenter praktisk taget ikke kontrolleres, har de nationale myndigheder ikke rimelig sikkerhed for, at alle producenter anmelder de afsatte mælkemængder korrekt. Men risikoen for underanmeldelse af leverancer er mindre end risikoen for underanmeldelse af direkte salg. Det er nemlig meget vanskeligt at efterprøve, om direkte salg uden om kvoterne er blevet anmeldt. Til gengæld kan leverancerne fra producenter uden kvote kontrolleres ved hjælp af opkøbernes regnskaber. Primært i Estland, Litauen, Ungarn og Slovakiet identificerede Retten producenter, der havde leveret mælk, selv om de ikke havde fået tildelt en leverancekvote, og der ikke var fastsat et individuelt referencefedtindhold for dem (31). |
| --- | --- |

58.

Det skal her bemærkes, at ca. 17 % af mælkeproduktionen i de nye medlemsstater kommer fra producenter, som ikke har fået tildelt en kvote, og som for hovedpartens vedkommende er små producenter med besætninger på højst fire køer. Alligevel viser statistikkerne, at en vis andel af disse producenter uden kvote sælger mælk, især ved direkte salg. Generelt tager de nye medlemsstaters risikoanalyse ikke hensyn til producenter uden kvote. Eftersom disse producenter praktisk taget ikke kontrolleres, har de nationale myndigheder ikke rimelig sikkerhed for, at alle producenter anmelder de afsatte mælkemængder korrekt. Men risikoen for underanmeldelse af leverancer er mindre end risikoen for underanmeldelse af direkte salg. Det er nemlig meget vanskeligt at efterprøve, om direkte salg uden om kvoterne er blevet anmeldt. Til gengæld kan leverancerne fra producenter uden kvote kontrolleres ved hjælp af opkøbernes regnskaber. Primært i Estland, Litauen, Ungarn og Slovakiet identificerede Retten producenter, der havde leveret mælk, selv om de ikke havde fået tildelt en leverancekvote, og der ikke var fastsat et individuelt referencefedtindhold for dem (31).

| 59. | Ingen af de besøgte nye medlemsstater, bortset fra Litauen, udførte systematisk krydskontrol med dataene i basen med dyrenes identifikationsnumre. Sådanne sammenholdelser gør det imidlertid muligt at indkredse de indlysende risici ved ordningen: kvoteindehavere uden malkekøer, malkekoproducenter uden kvoter, tildelte kvoter og anmeldte mængder uden forbindelse med besætningens størrelse og sammensætning. En række medlemsstater har meddelt Retten, at de efter revisionen er gået i gang med at indføre krydskontrol. |
| --- | --- |

59.

Ingen af de besøgte nye medlemsstater, bortset fra Litauen, udførte systematisk krydskontrol med dataene i basen med dyrenes identifikationsnumre. Sådanne sammenholdelser gør det imidlertid muligt at indkredse de indlysende risici ved ordningen: kvoteindehavere uden malkekøer, malkekoproducenter uden kvoter, tildelte kvoter og anmeldte mængder uden forbindelse med besætningens størrelse og sammensætning. En række medlemsstater har meddelt Retten, at de efter revisionen er gået i gang med at indføre krydskontrol.

Gennemførelsen af kontrollen: sen og mangelfuld dokumentation

| 60. | I Litauen var princippet om, at en del af kontrollerne skal udføres i mejeriåret (32), formelt fulgt, eftersom fire producenter blev kontrolleret den 31. marts 2005. Stort set hele kontrollen blev således udført efter mejeriårets udgang. I Ungarn blev ingen producent kontrolleret i kontingentåret 2004/2005, men først i september 2006. |
| --- | --- |

60.

I Litauen var princippet om, at en del af kontrollerne skal udføres i mejeriåret (32), formelt fulgt, eftersom fire producenter blev kontrolleret den 31. marts 2005. Stort set hele kontrollen blev således udført efter mejeriårets udgang. I Ungarn blev ingen producent kontrolleret i kontingentåret 2004/2005, men først i september 2006.

| 61. | Rettens revision afslørede en række svagheder ved kontrollen på stedet:






  — | I Den Tjekkiske Republik (mejeriåret 2004/2005) og Slovenien (mejeriåret 2005/2006) var kontrolprocedurerne ikke præcise nok og gav ikke garanti for, at kontrollen var ensartet. Begge disse medlemsstater har meddelt Retten, at de havde udsendt væsentlig forbedrede kontrolinstrukser for det andet kontingentår. |
| --- | --- | --- |

61.

Rettens revision afslørede en række svagheder ved kontrollen på stedet:

—

I Den Tjekkiske Republik (mejeriåret 2004/2005) og Slovenien (mejeriåret 2005/2006) var kontrolprocedurerne ikke præcise nok og gav ikke garanti for, at kontrollen var ensartet. Begge disse medlemsstater har meddelt Retten, at de havde udsendt væsentlig forbedrede kontrolinstrukser for det andet kontingentår.

| — | I Estland blev kontrollen af overensstemmelse mellem de afsatte mængder og produktionskapaciteten (33) udført ved hjælp af besætningslisten, men det blev ikke efterprøvet, om listen var ajour, for procedurerne omfattede ikke fysisk kontrol af dyrene. Siden 2006 har et nyt it-system gjort det muligt at krydskontrollere dyredatabasen med kvotedatabasen. |
| --- | --- |

—

I Estland blev kontrollen af overensstemmelse mellem de afsatte mængder og produktionskapaciteten (33) udført ved hjælp af besætningslisten, men det blev ikke efterprøvet, om listen var ajour, for procedurerne omfattede ikke fysisk kontrol af dyrene. Siden 2006 har et nyt it-system gjort det muligt at krydskontrollere dyredatabasen med kvotedatabasen.

| — | I Polen var bilagene til rapporterne om den kontrol, der var udført hos producenterne i mejeriåret 2005/2006, ikke blevet gemt, så der kunne ikke følges op på kontrollerne. På et mejeri, Retten besøgte, havde et autoriseret laboratorium målt reelle fedtindhold, som afveg fra gennemsnittet, og som varierede unormalt over tid. Kontrollørerne havde ikke bedt om supplerende undersøgelser, selv om de nationale bestemmelser indeholder bestemmelser herom. Inspektørerne fejlvurderede systematisk produktionskapaciteten, for vurderingen var baseret på for lave, ikke repræsentative mælkeydelser; det bevirkede, at Retten konstaterede et alt for stort antal uregelmæssigheder (34). |
| --- | --- |

—

I Polen var bilagene til rapporterne om den kontrol, der var udført hos producenterne i mejeriåret 2005/2006, ikke blevet gemt, så der kunne ikke følges op på kontrollerne. På et mejeri, Retten besøgte, havde et autoriseret laboratorium målt reelle fedtindhold, som afveg fra gennemsnittet, og som varierede unormalt over tid. Kontrollørerne havde ikke bedt om supplerende undersøgelser, selv om de nationale bestemmelser indeholder bestemmelser herom. Inspektørerne fejlvurderede systematisk produktionskapaciteten, for vurderingen var baseret på for lave, ikke repræsentative mælkeydelser; det bevirkede, at Retten konstaterede et alt for stort antal uregelmæssigheder (34).

| — | I Slovakiet kunne de ansvarlige myndigheder oplyse om det samlede relative antal overtrædelser for mejeriåret 2004/2005 (44 % af kontrollerne), men der fandtes ikke nogen statistik om arten af de konstaterede uregelmæssigheder og om hyppigheden af dem. |
| --- | --- |

—

I Slovakiet kunne de ansvarlige myndigheder oplyse om det samlede relative antal overtrædelser for mejeriåret 2004/2005 (44 % af kontrollerne), men der fandtes ikke nogen statistik om arten af de konstaterede uregelmæssigheder og om hyppigheden af dem.

STATUS OVER DE FØRSTE MEJERIÅR

De nationale referencemængder til leverancer er nået, og de nationale referencemængder til direkte salg underudnyttes

| 62. | I det første mejeriår 2004/2005 i de nye medlemsstater (tabel 8 og 9) blev de nationale referencemængder ikke overskredet. Men kvoten til leverancer var allerede næsten opbrugt, mens kvoten til direkte salg langtfra var udnyttet. |
| --- | --- |

62.

I det første mejeriår 2004/2005 i de nye medlemsstater (tabel 8 og 9) blev de nationale referencemængder ikke overskredet. Men kvoten til leverancer var allerede næsten opbrugt, mens kvoten til direkte salg langtfra var udnyttet.

| 63. | I det andet mejeriår 2005/2006 (tabel 8 og 9) steg leverancerne i alle de nye medlemsstater, bortset fra Ungarn og Malta, hvor de forblev stabile. Den Tjekkiske Republik, Cypern og Polen skal betale en afgift på i alt 67,7 millioner EUR, fordi de har overskredet deres nationale referencemængde for leverancer (35). |
| --- | --- |

63.

I det andet mejeriår 2005/2006 (tabel 8 og 9) steg leverancerne i alle de nye medlemsstater, bortset fra Ungarn og Malta, hvor de forblev stabile. Den Tjekkiske Republik, Cypern og Polen skal betale en afgift på i alt 67,7 millioner EUR, fordi de har overskredet deres nationale referencemængde for leverancer (35).

| 64. | Den mængde, der afsættes ved direkte salg, har stabiliseret sig eller er faldet, navnlig i Polen. Den generelle stigning i udnyttelsen af kvoterne til direkte salg skyldes, at de nationale mængder, der er til rådighed, er mindsket meget på grund af omregninger. |
| --- | --- |

64.

Den mængde, der afsættes ved direkte salg, har stabiliseret sig eller er faldet, navnlig i Polen. Den generelle stigning i udnyttelsen af kvoterne til direkte salg skyldes, at de nationale mængder, der er til rådighed, er mindsket meget på grund af omregninger.

| 65. | I Cypern blev den nationale referencemængde til direkte salg stort set nået, idet der kun resterede ét kilo (36). |
| --- | --- |

65.

I Cypern blev den nationale referencemængde til direkte salg stort set nået, idet der kun resterede ét kilo (36).

| 66. | For mejeriåret 2006/2007 har de mængder fra den særlige omstruktureringsreserve, der blev frigivet fra den 1. april 2006, nedbragt risikoen for, at Den Tjekkiske Republiks og Polens leverancekvote blev overskredet. I Cypern er den nationale referencemængde både til leverancer og til direkte salg overskredet; der skal opkræves en afgift på ca. 180 000 EUR for leverancer og på 16 000 EUR for direkte salg.
  Tabel 8
  Udnyttelsen af de nationale referencemængder til »leverancer« i de nye medlemsstater (mejeriårene 2004/2005 og 2005/2006)
















  (1000 tons) |
| --- | --- |
| Mejeriår | Mængder (1 000 tons) | CZ | EE | CY | LV | LT | HU | MT | PL | SI | SK |
| 2004/2005 | Leverancer
  (1) | 2 608 | 520 | 141 | 502 | 1 209 | 1 589 | 46 | 8 347 | 499 | 949 |
| Disponibel kvote
  (2) | 2 616 | 554 | 141 | 632 | 1 280 | 1 783 | 49 | 8 500 | 516 | 1 003 |
| Udnyttelse af leverancekvoten
  (1)/(2) | 99,7 % | 93,9 % | 99,9 % | 79,3 % | 94,5 % | 89,1 % | 93,8 % | 98,2 % | 96,7 % | 94,6 % |
| 2005/2006 | Leverancer
  (1) | 2 696 | 569 | 144 | 568 | 1 250 | 1 581 | 41 | 8 931 | 509 | 981 |
| Disponibel kvote
  (2) | 2 679 | 605 | 142 | 678 | 1 520 | 1 835 | 49 | 8 730 | 536 | 1 005 |
| Udnyttelse af leverancekvoten
  (1)/(2) | 100,6 % | 94,1 % | 100,9 % | 83,7 % | 82,2 % | 86,1 % | 84,6 % | 102,3 % | 95,0 % | 97,6 % |
| Mejeriåret 2004/2005: Svar i det spørgeskema, der er omhandlet i artikel 26 i forordning (EF) nr. 595/2004 (data for 11 måneder ekstrapoleret til 12 måneder undtagen for Estland) og betalingsorganer for PL (ARR) og SI (ARSKTRP).
  Mejeriåret 2005/2006: Svar i det spørgeskema, der er omhandlet i artikel 26 i forordning (EF) nr. 595/2004.
  Kvoterne er efter (midlertidige og endelige) omregninger. |

66.

For mejeriåret 2006/2007 har de mængder fra den særlige omstruktureringsreserve, der blev frigivet fra den 1. april 2006, nedbragt risikoen for, at Den Tjekkiske Republiks og Polens leverancekvote blev overskredet. I Cypern er den nationale referencemængde både til leverancer og til direkte salg overskredet; der skal opkræves en afgift på ca. 180 000 EUR for leverancer og på 16 000 EUR for direkte salg.

Tabel 8

Udnyttelsen af de nationale referencemængder til »leverancer« i de nye medlemsstater (mejeriårene 2004/2005 og 2005/2006)

(1000 tons)

Mejeriår

Mængder (1 000 tons)

CZ

EE

CY

LV

LT

HU

MT

PL

SI

SK

2004/2005

Leverancer

(1)

2 608

520

141

502

1 209

1 589

46

8 347

499

949

Disponibel kvote

(2)

2 616

554

141

632

1 280

1 783

49

8 500

516

1 003

Udnyttelse af leverancekvoten

(1)/(2)

99,7 %

93,9 %

99,9 %

79,3 %

94,5 %

89,1 %

93,8 %

98,2 %

96,7 %

94,6 %

2005/2006

Leverancer

(1)

2 696

569

144

568

1 250

1 581

41

8 931

509

981

Disponibel kvote

(2)

2 679

605

142

678

1 520

1 835

49

8 730

536

1 005

Udnyttelse af leverancekvoten

(1)/(2)

100,6 %

94,1 %

100,9 %

83,7 %

82,2 %

86,1 %

84,6 %

102,3 %

95,0 %

97,6 %

Mejeriåret 2004/2005: Svar i det spørgeskema, der er omhandlet i artikel 26 i forordning (EF) nr. 595/2004 (data for 11 måneder ekstrapoleret til 12 måneder undtagen for Estland) og betalingsorganer for PL (ARR) og SI (ARSKTRP).

Mejeriåret 2005/2006: Svar i det spørgeskema, der er omhandlet i artikel 26 i forordning (EF) nr. 595/2004.

Kvoterne er efter (midlertidige og endelige) omregninger.

Tabel 9

Udnyttelse af de nationale referencemængder til »direkte salg« i de nye medlemsstater (mejeriårene 2004/2005 og 2005/2006)

| (1000 tons) |
| --- |
| Mejeriår | Mængder | CZ | EE | CY | LV | LT | HU | MT | PL | SI | SK |
| 2004/2005 | Direkte salg
  (1) | 3 | 10 | 2 | 11 | 76 | 26 | 0 | 309 | 20 | 7 |
| Disponibel kvote
  (2) | 67 | 70 | 4 | 63 | 367 | 165 | 0 | 464 | 45 | 10 |
| Udnyttelse af kvoten til direkte salg
  (1)/(2) | 4,2 % | 13,6 % | 61,7 % | 18 % | 20,8 % | 15,8 % | | 66,6 % | 45,4 % | 66,3 % |
| 2005/2006 | Direkte salg
  (1) | 3 | 9 | 3 | 11 | 56 | 19 | 0 | 195 | 21 | 4 |
| Disponibel kvote
  (2) | 3 | 19 | 3 | 17 | 127 | 112 | 0 | 234 | 25 | 8 |
| Udnyttelse af kvoten til direkte salg
  (1)/(2) | 81 % | 44,3 % | 100 % | 63,3 % | 44,2 % | 17,2 % | | 83,2 % | 83,5 % | 44,6 % |
| Mejeriåret 2004/2005: Svar i det spørgeskema, der er omhandlet i artikel 26 i forordning (EF) nr. 595/2004 (data for 11 måneder ekstrapoleret til 12 måneder, undtagen for Estland) og betalingsorganer for PL (ARR) og SI (ARSKTRP).
  Mejeriåret 2005/2006: Svar i det spørgeskema, der er omhandlet i artikel 26 i forordning (EF) nr. 595/2004.
  Kvoterne er efter (midlertidige og endelige) omregninger. |

(1000 tons)

Mejeriår

Mængder

CZ

EE

CY

LV

LT

HU

MT

PL

SI

SK

2004/2005

Direkte salg

(1)

3

10

2

11

76

26

0

309

20

7

Disponibel kvote

(2)

67

70

4

63

367

165

0

464

45

10

Udnyttelse af kvoten til direkte salg

(1)/(2)

4,2 %

13,6 %

61,7 %

18 %

20,8 %

15,8 %

66,6 %

45,4 %

66,3 %

2005/2006

Direkte salg

(1)

3

9

3

11

56

19

0

195

21

4

Disponibel kvote

(2)

3

19

3

17

127

112

0

234

25

8

Udnyttelse af kvoten til direkte salg

(1)/(2)

81 %

44,3 %

100 %

63,3 %

44,2 %

17,2 %

83,2 %

83,5 %

44,6 %

Mejeriåret 2004/2005: Svar i det spørgeskema, der er omhandlet i artikel 26 i forordning (EF) nr. 595/2004 (data for 11 måneder ekstrapoleret til 12 måneder, undtagen for Estland) og betalingsorganer for PL (ARR) og SI (ARSKTRP).

Mejeriåret 2005/2006: Svar i det spørgeskema, der er omhandlet i artikel 26 i forordning (EF) nr. 595/2004.

Kvoterne er efter (midlertidige og endelige) omregninger.

Omstruktureringen fortsætter i de nye medlemsstater

| 67. | Den grundlæggende omlægning af den professionelle mælkesektor i de nye medlemsstater var begyndt længe før udvidelsen (jf. punkt 8 ff.). Indførelsen af mælkekvoter har således ikke forstyrret produktionsapparatet, som fortsætter med gradvist at nærme sig de gamle medlemsstaters tekniske og økonomiske standarder. |
| --- | --- |

67.

Den grundlæggende omlægning af den professionelle mælkesektor i de nye medlemsstater var begyndt længe før udvidelsen (jf. punkt 8 ff.). Indførelsen af mælkekvoter har således ikke forstyrret produktionsapparatet, som fortsætter med gradvist at nærme sig de gamle medlemsstaters tekniske og økonomiske standarder.

| 68. | De nyeste fuldstændige oplysninger om malkekvæg i de nye medlemsstater vedrører 2005. Ifølge foreløbige oplysninger er antallet af malkekøer i de nye medlemsstater faldet med yderligere ca. 366 000 dyr, eller 8 % (37), mellem 2005 og 2007. I mejerisektoren afspejler omstruktureringen sig også i reduktionen af antallet af godkendte opkøbere, som er faldet fra 935 i mejeriåret 2004/2005 til 895 i mejeriåret 2006/2007. Mejerisektoren i de nye medlemsstater har ændret sine afsætningsmuligheder. Den fremstiller mere ost og færre mejeriprodukter med lav værditilvækst (skummetmælk, mælkepulver og smør). |
| --- | --- |

68.

De nyeste fuldstændige oplysninger om malkekvæg i de nye medlemsstater vedrører 2005. Ifølge foreløbige oplysninger er antallet af malkekøer i de nye medlemsstater faldet med yderligere ca. 366 000 dyr, eller 8 % (37), mellem 2005 og 2007. I mejerisektoren afspejler omstruktureringen sig også i reduktionen af antallet af godkendte opkøbere, som er faldet fra 935 i mejeriåret 2004/2005 til 895 i mejeriåret 2006/2007. Mejerisektoren i de nye medlemsstater har ændret sine afsætningsmuligheder. Den fremstiller mere ost og færre mejeriprodukter med lav værditilvækst (skummetmælk, mælkepulver og smør).

| 69. | Samtidig med indførelsen af mælkekvoterne startede der en generel udvikling med stigende mælkepriser. Producenterne i de nye medlemsstater får stadig en lavere pris end producenterne i EU-15, men forskellen bliver gradvist mindre. Prisudviklingen har kunnet tilskynde mælkeproducenterne til at øge deres leverancer på bekostning af det direkte salg. Leverancerne tenderer således mod at udgøre samme andel i de nye medlemsstater som i de andre medlemsstater, men der er stadig stor forskel mellem lande med en meget koncentreret mælkeproduktion (Den Tjekkiske Republik, Ungarn, Slovakiet) og lande, hvor produktionen er meget spredt (Litauen, Polen). |
| --- | --- |

69.

Samtidig med indførelsen af mælkekvoterne startede der en generel udvikling med stigende mælkepriser. Producenterne i de nye medlemsstater får stadig en lavere pris end producenterne i EU-15, men forskellen bliver gradvist mindre. Prisudviklingen har kunnet tilskynde mælkeproducenterne til at øge deres leverancer på bekostning af det direkte salg. Leverancerne tenderer således mod at udgøre samme andel i de nye medlemsstater som i de andre medlemsstater, men der er stadig stor forskel mellem lande med en meget koncentreret mælkeproduktion (Den Tjekkiske Republik, Ungarn, Slovakiet) og lande, hvor produktionen er meget spredt (Litauen, Polen).

Udvidelsen har øget de grænseoverskridende transporter, men ikke destabiliseret den fælles markedsordning for mælk

| 70. | Siden tiltrædelsen har de ti nye medlemsstater øget deres samhandel med mælk og mejeriprodukter inden for Fællesskabet (tabel 10). I nogle grænseregioner er den lokale eksport af rå mælk fra de nye medlemsstater, hvor mælkeprisen er lavere, til nabomedlemsstaterne, hvor prisen er højere, nu øget. Dette forhold vedrører navnlig Slovenien (jf. tekstboks 5).
  Tabel 10
  Mælk og mælkeprodukter — CØEL's udlandshandel











  (1000 tons) |
| --- | --- |
| Mængder | EU-intern eksport | EU-intern import |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Mælk og fløde, ikke koncentreret og ikke tilsat sukker eller andre sødemidler | 334 | 978 | 1 470 | 127 | 322 | 514 |
| hvoraf rå mælk | 144 | 570 | 905 | 38 | 147 | 292 |
| Mælk og fløde, koncentreret eller tilsat sukker eller andre sødemidler | 144 | 165 | 160 | 19 | 30 | 33 |
| Kærnemælk, koaguleret mælk og fløde, yoghurt, kefir og anden fermenteret eller syrnet mælk og fløde | 62 | 124 | 163 | 79 | 106 | 121 |
| Valle, varer bestående af naturlige mælkebestanddele | 68 | 102 | 197 | 38 | 48 | 69 |
| Smør og andre smørfedtprodukter | 53 | 49 | 36 | 15 | 18 | 25 |
| Ost | 120 | 170 | 184 | 75 | 114 | 144 |
| Kilde: Kommissionen, Eurostat (COMEXT). |

70.

Siden tiltrædelsen har de ti nye medlemsstater øget deres samhandel med mælk og mejeriprodukter inden for Fællesskabet (tabel 10). I nogle grænseregioner er den lokale eksport af rå mælk fra de nye medlemsstater, hvor mælkeprisen er lavere, til nabomedlemsstaterne, hvor prisen er højere, nu øget. Dette forhold vedrører navnlig Slovenien (jf. tekstboks 5).

Tabel 10

Mælk og mælkeprodukter — CØEL's udlandshandel

(1000 tons)

Mængder

EU-intern eksport

EU-intern import

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Mælk og fløde, ikke koncentreret og ikke tilsat sukker eller andre sødemidler

334

978

1 470

127

322

514

hvoraf rå mælk

144

570

905

38

147

292

Mælk og fløde, koncentreret eller tilsat sukker eller andre sødemidler

144

165

160

19

30

33

Kærnemælk, koaguleret mælk og fløde, yoghurt, kefir og anden fermenteret eller syrnet mælk og fløde

62

124

163

79

106

121

Valle, varer bestående af naturlige mælkebestanddele

68

102

197

38

48

69

Smør og andre smørfedtprodukter

53

49

36

15

18

25

Ost

120

170

184

75

114

144

Kilde: Kommissionen, Eurostat (COMEXT).

Tekstboks 5 — Den massive overførsel af rå slovensk mælk til ItalienSlovenien er den nye medlemsstat, hvis lokale mælkemarked tiltrædelsen har ændret mest. På grund af prisdifferencen mellem Slovenien og Italien er udførslerne af rå slovensk mælk til Italien vokset siden 2005. I 2006 var mælkeprisen ca. 18 % lavere i Slovenien end i Italien. I 2006 blev ca. 28 % af den slovenske mælkeproduktion eksporteret til Italien og forarbejdet der. Det har ført til en nedskæring af fremstillingen af mejeriprodukter i Slovenien –22 % for smør i 2006,–13 % for konsummælk, –11 % for fløde, og –7% for ost), og har virket som en tilskyndelse til import af disse produkter.

| 71. | Men forestillingen om, at udvidelsen af EU skulle give yderligere store overskud af mejeriprodukter til eksport fra 2005 (38), har vist sig ikke at holde stik. Den Europæiske Union har siden 2004 kun støttet meget begrænsede mængder af mejeriprodukter i de nye medlemsstater. Budgetudgiften til mælk i de nye medlemsstater tegnede sig i 2005 og 2006 for henholdsvis 3,7 og 4,8 % af de samlede mælkerelaterede udgifter til intervention, restitutioner og afsætningsforanstaltninger. |
| --- | --- |

71.

Men forestillingen om, at udvidelsen af EU skulle give yderligere store overskud af mejeriprodukter til eksport fra 2005 (38), har vist sig ikke at holde stik. Den Europæiske Union har siden 2004 kun støttet meget begrænsede mængder af mejeriprodukter i de nye medlemsstater. Budgetudgiften til mælk i de nye medlemsstater tegnede sig i 2005 og 2006 for henholdsvis 3,7 og 4,8 % af de samlede mælkerelaterede udgifter til intervention, restitutioner og afsætningsforanstaltninger.

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

| 72. | Kvoteordningen til begrænsning af mælkeproduktionen blev udvidet til også at omfatte de medlemsstater, der tiltrådte Den Europæiske Union den 1. maj 2004. Siden da er der sket en omfattende ændring af mælkemarkedet præget af stigning i verdenspriserne og gradvis afvikling af de strukturelle overskud, hvilket netop havde været kvoternes eksistensberettigelse. Selv om det er så godt som sikkert, at mælkekvoteordningen afskaffes i 2015, skal der indtil da alligevel føres omhyggelig kontrol med, hvordan den anvendes. |
| --- | --- |

72.

Kvoteordningen til begrænsning af mælkeproduktionen blev udvidet til også at omfatte de medlemsstater, der tiltrådte Den Europæiske Union den 1. maj 2004. Siden da er der sket en omfattende ændring af mælkemarkedet præget af stigning i verdenspriserne og gradvis afvikling af de strukturelle overskud, hvilket netop havde været kvoternes eksistensberettigelse. Selv om det er så godt som sikkert, at mælkekvoteordningen afskaffes i 2015, skal der indtil da alligevel føres omhyggelig kontrol med, hvordan den anvendes.

Har Kommissionens forberedelse og overvågning af udvidelsen af mælkekvoteordningen til også at omfatte de nye medlemsstater været effektiv?

| 73. | I førtiltrædelsesfasen støttede Kommissionen iværksættelsen af ordningen, især med koordinering af peer review-evalueringer og gennem forhandlinger med kandidatlandene om de nationale referencemængder. Disse mængder blev for leverancekvoternes vedkommende fastsat til niveauer, der lå tæt på de mængder, der faktisk var blevet leveret i referenceperioden. Men for så vidt angår kvoterne til direkte salg, endte forhandlingerne derimod med, at der blev tildelt referencemængder, der langt oversteg behovene (jf. punkt 15-21). |
| --- | --- |

73.

I førtiltrædelsesfasen støttede Kommissionen iværksættelsen af ordningen, især med koordinering af peer review-evalueringer og gennem forhandlinger med kandidatlandene om de nationale referencemængder. Disse mængder blev for leverancekvoternes vedkommende fastsat til niveauer, der lå tæt på de mængder, der faktisk var blevet leveret i referenceperioden. Men for så vidt angår kvoterne til direkte salg, endte forhandlingerne derimod med, at der blev tildelt referencemængder, der langt oversteg behovene (jf. punkt 15-21).

| 74. | Retten har noteret sig følgende mangler ved Kommissionens aktion i perioden 2004-2006:






  — | Kommissionen frigav den særlige omstruktureringsreserve for alle de nye medlemsstater i Central- og Østeuropa, selv om der manglede data om en række aspekter ved omstruktureringsprocessen. Det primære kriterium for dens skøn var den udvikling i egetforbruget, som medlemsstaterne havde indberettet, og den betvivlede ikke nogen af oplysningerne fra de nationale myndigheder (jf. punkt 23-26) |
| --- | --- | --- |

74.

Retten har noteret sig følgende mangler ved Kommissionens aktion i perioden 2004-2006:

—

Kommissionen frigav den særlige omstruktureringsreserve for alle de nye medlemsstater i Central- og Østeuropa, selv om der manglede data om en række aspekter ved omstruktureringsprocessen. Det primære kriterium for dens skøn var den udvikling i egetforbruget, som medlemsstaterne havde indberettet, og den betvivlede ikke nogen af oplysningerne fra de nationale myndigheder (jf. punkt 23-26)

| — | Da revisionen fandt sted, havde den endnu ikke foretaget nogen dybtgående stedlig kontrol for at efterprøve, om ordningen fungerede efter hensigten, for at sikre sig, at de svagheder, der var konstateret under peer review-evalueringerne, var blevet udbedret, og for at overvåge, at den kontrol, der skulle udføres i henhold til bestemmelserne, virkelig var udført (jf. punkt 40-43). |
| --- | --- |

—

Da revisionen fandt sted, havde den endnu ikke foretaget nogen dybtgående stedlig kontrol for at efterprøve, om ordningen fungerede efter hensigten, for at sikre sig, at de svagheder, der var konstateret under peer review-evalueringerne, var blevet udbedret, og for at overvåge, at den kontrol, der skulle udføres i henhold til bestemmelserne, virkelig var udført (jf. punkt 40-43).

Anbefaling 1Inden for rammerne af den delte forvaltning bør Kommissionen fortsat tage alle de initiativer, der er nødvendige for at sikre en effektiv overvågning af gennemførelsen af mælkekvoteordningen og af, at den forvaltes forsvarligt.Det er af afgørende betydning, at Kommissionen råder over pålidelige og harmoniserede oplysninger, så den kan vurdere det reelle omfang af omstruktureringsprocessen og sammenholde oplysningerne om det direkte salg.

Har de nye medlemsstater oprettet hensigtsmæssige strukturer til administration af mælkekvoterne? Er forvaltningen og kontrollen af ordningen i overensstemmelse med fællesskabsforordningerne?

| 75. | Iværksættelsen af mælkekvoteordningen var en meget stor logistisk udfordring for de nye medlemsstater. Generelt satte de nye medlemsstater store kræfter ind på at gøre de administrative systemer og kontrolsystemerne operationelle i tide, og de skabte faktisk nogle strukturer, der først kunne anvendes til forvaltning af mælkekvoterne (jf. punkt 35-61). Nedenstående oversigtstabel (illustration 4) viser for hver enkelt etape i processen og for hver enkelt af de besøgte medlemsstater en evaluering af kvaliteten af denne iværksættelse på grundlag af de væsentligste revisionsresultater. |
| --- | --- |

75.

Iværksættelsen af mælkekvoteordningen var en meget stor logistisk udfordring for de nye medlemsstater. Generelt satte de nye medlemsstater store kræfter ind på at gøre de administrative systemer og kontrolsystemerne operationelle i tide, og de skabte faktisk nogle strukturer, der først kunne anvendes til forvaltning af mælkekvoterne (jf. punkt 35-61). Nedenstående oversigtstabel (illustration 4) viser for hver enkelt etape i processen og for hver enkelt af de besøgte medlemsstater en evaluering af kvaliteten af denne iværksættelse på grundlag af de væsentligste revisionsresultater.

Illustration 4

Evaluering af iværksættelsen af mælkekvoteordningen i landene i Central- og Østeuropa (på grundlag af situationen på det tidspunkt, hvor revisionen fandt sted)

| | Mejeriåret 2004/2005 | Mejeriåret 2004/2005 og/eller 2005/2006 |
| --- | --- | --- |
| Leverancer | Direkte salg | Overtagelse af Fællesskabets regelværk | Forvaltning af den nationale reserve | Udformning og ajourføring af databaserne | Kontrol |
| Anslåede behov | Udnyttelse af kvoterne | Anslåede behov | Udnyttelse af kvoterne | Risiko-analyse | Kontrolplan | Kontrol på stedet |
| CZ | | | (2) | (4) | | | (10) | (12) | | (16) |
| EE | | | (2) | (4) | | (9) | (10) | (12) | | (16) |
| LV | | | (3) | (5) | | | | (12) | (13) | |
| LT | | | (3) | (5) | (6) | (9) | (10) | (12) | (13) | (14) |
| HU | (1) | | (2) | (5) | (7) | (9) | (10) | (12) | (13) | (15) |
| PL | | | | | | (9) | (10) | (12) | (13) | (16) |
| SI | | | | (5) | | | (10) | (12) | | (16) |
| SK | (1) | | (3) | | (8) | (9) | (11) | (12) | (13) | |
| God (ingen problemer identificeret) | Middel (forbedringer mulige) | Svag (alvorlige mangler) |

Mejeriåret 2004/2005

Mejeriåret 2004/2005 og/eller 2005/2006

Leverancer

Direkte salg

Overtagelse af Fællesskabets regelværk

Forvaltning af den nationale reserve

Udformning og ajourføring af databaserne

Kontrol

Anslåede behov

Udnyttelse af kvoterne

Anslåede behov

Udnyttelse af kvoterne

Risiko-analyse

Kontrolplan

Kontrol på stedet

CZ

(2)

(4)

(10)

(12)

(16)

EE

(2)

(4)

(9)

(10)

(12)

(16)

LV

(3)

(5)

(12)

(13)

LT

(3)

(5)

(6)

(9)

(10)

(12)

(13)

(14)

HU

(1)

(2)

(5)

(7)

(9)

(10)

(12)

(13)

(15)

PL

(9)

(10)

(12)

(13)

(16)

SI

(5)

(10)

(12)

(16)

SK

(1)

(3)

(8)

(9)

(11)

(12)

(13)

God (ingen problemer identificeret)

Middel (forbedringer mulige)

Svag (alvorlige mangler)

| 76. | Hovedparten af de problemer og mangler, Rettens revision afslørede, kan med rimelighed tilskrives ordningens startfase. Til sammenligning skal det bemærkes, at indførelsen af mælkekvoterne i nogle af EU-15's medlemsstater blev fulgt af en lang usikker periode, hvor det på grund af forsømmelighed i forvaltningen af ordningen og på grund af mange og lange retssager ikke var sikret, at afgiften blev opkrævet korrekt.

  Anbefaling 2Kommissionen bør fortsat sørge for, at de nye medlemsstater træffer korrigerende foranstaltninger til afhjælpning af de væsentligste svagheder, som Rettens revision har afsløret, og som fremgår af oversigtstabellen over evalueringen af ordningen (illustration 4).Kommissionen bør opfordre de nye medlemsstater til som første prioritet at forbedre ajourføringen af databaserne (identifikation af kvæg, leverancer og anmeldte direkte salg, kontrolresultater) og til at optimere krydskontrollen.Bestemmelsen om, at kontrollen af de direkte salg skal dække mindst 5 % af producenterne, synes dårligt tilpasset til mejerisektorens meget spredte struktur i hovedparten af de nye medlemsstater. Dette krav bevirker, at de nationale myndigheder skal gennemføre et meget stort antal inspektioner, som risikerer at blive overfladiske og i sidste ende ikke gør det muligt at få verificeret de anmeldte direkte salg. Med udsigt til en reform af mælkemarkedet og med henblik på en forenkling bør Kommissionen således undersøge muligheden for at tillade medlemsstaterne at afpasse intensiteten af kontrollen på stedet til bedrifternes størrelse.Kommissionen bør også opfordre medlemsstaterne til at udføre kontrollen hos mælkeproducenterne samtidig med andre kontroller under den fælles landbrugspolitik (identifikation af kvæg, miljøvenligt landbrug, direkte betalinger). |
| --- | --- |

76.

Hovedparten af de problemer og mangler, Rettens revision afslørede, kan med rimelighed tilskrives ordningens startfase. Til sammenligning skal det bemærkes, at indførelsen af mælkekvoterne i nogle af EU-15's medlemsstater blev fulgt af en lang usikker periode, hvor det på grund af forsømmelighed i forvaltningen af ordningen og på grund af mange og lange retssager ikke var sikret, at afgiften blev opkrævet korrekt.

Anbefaling 2Kommissionen bør fortsat sørge for, at de nye medlemsstater træffer korrigerende foranstaltninger til afhjælpning af de væsentligste svagheder, som Rettens revision har afsløret, og som fremgår af oversigtstabellen over evalueringen af ordningen (illustration 4).Kommissionen bør opfordre de nye medlemsstater til som første prioritet at forbedre ajourføringen af databaserne (identifikation af kvæg, leverancer og anmeldte direkte salg, kontrolresultater) og til at optimere krydskontrollen.Bestemmelsen om, at kontrollen af de direkte salg skal dække mindst 5 % af producenterne, synes dårligt tilpasset til mejerisektorens meget spredte struktur i hovedparten af de nye medlemsstater. Dette krav bevirker, at de nationale myndigheder skal gennemføre et meget stort antal inspektioner, som risikerer at blive overfladiske og i sidste ende ikke gør det muligt at få verificeret de anmeldte direkte salg. Med udsigt til en reform af mælkemarkedet og med henblik på en forenkling bør Kommissionen således undersøge muligheden for at tillade medlemsstaterne at afpasse intensiteten af kontrollen på stedet til bedrifternes størrelse.Kommissionen bør også opfordre medlemsstaterne til at udføre kontrollen hos mælkeproducenterne samtidig med andre kontroller under den fælles landbrugspolitik (identifikation af kvæg, miljøvenligt landbrug, direkte betalinger).

Dækker mælkekvoteordningen al den mælk, der afsættes i de nye medlemsstater?

| 77. | Samlet set har iværksættelsen af mælkekvoteordningen kun berørt halvdelen af mælkeproducenterne. Hovedparten af mælkeproducenter uden kvote driver subsistens- eller semisubsistenslandbrug. Nogle af disse producenter uden kvote afsætter imidlertid mælk, især gennem direkte salg (jf. punkt 14, 21, 22 og 32-34).

  Anbefaling 3Kommissionen bør opfordre de nye medlemsstater til at sikre, at det generelle princip om, at al mælk, der afsættes, skal registreres, bliver efterlevet. Så længe mælkekvoteordningen er i kraft, bør det gøres klart for alle producenter, som foretager leverancer eller direkte salg, som de ikke anmelder, at de er forpligtet til at tilslutte sig ordningen. |
| --- | --- |

77.

Samlet set har iværksættelsen af mælkekvoteordningen kun berørt halvdelen af mælkeproducenterne. Hovedparten af mælkeproducenter uden kvote driver subsistens- eller semisubsistenslandbrug. Nogle af disse producenter uden kvote afsætter imidlertid mælk, især gennem direkte salg (jf. punkt 14, 21, 22 og 32-34).

Anbefaling 3Kommissionen bør opfordre de nye medlemsstater til at sikre, at det generelle princip om, at al mælk, der afsættes, skal registreres, bliver efterlevet. Så længe mælkekvoteordningen er i kraft, bør det gøres klart for alle producenter, som foretager leverancer eller direkte salg, som de ikke anmelder, at de er forpligtet til at tilslutte sig ordningen.

Hvordan har indførelsen af kvoterne samlet indvirket på den nationale mælkesektor? Hvordan har udvidelsen indvirket på den fælles markedsordning for mælk?

| 78. | I hovedparten af de nye medlemsstater har indførelsen af mælkekvoterne hverken skadet selvforsyningsgraden eller lagt hindringer i vejen for dynamikken i mejerisektoren. Mælkekvoterne er generelt blevet indført på et tidspunkt, hvor mælkepriserne steg, og de professionelle producenter, der foretager leverancer, var de første til at nyde fordel heraf (jf. punkt 62-69). |
| --- | --- |

78.

I hovedparten af de nye medlemsstater har indførelsen af mælkekvoterne hverken skadet selvforsyningsgraden eller lagt hindringer i vejen for dynamikken i mejerisektoren. Mælkekvoterne er generelt blevet indført på et tidspunkt, hvor mælkepriserne steg, og de professionelle producenter, der foretager leverancer, var de første til at nyde fordel heraf (jf. punkt 62-69).

| 79. | Semisubsistensbrugene tynger stadig landbrugsproduktiviteten i de nye medlemsstater, men bidrager også til social stabilitet, da de er med til at dæmme op for afvandringen fra landet (jf. punkt 8-14). Heroverfor har de nye medlemsstater reageret forskelligt på spørgsmålet om, hvorvidt mælkekvoterne først og fremmest skal ses som et redskab til omstrukturering for store professionelle producenter, eller om de også kunne bruges til at integrere eller opretholde en række små producenter i det økonomiske kredsløb (jf. punkt 20, 33 og 34). |
| --- | --- |

79.

Semisubsistensbrugene tynger stadig landbrugsproduktiviteten i de nye medlemsstater, men bidrager også til social stabilitet, da de er med til at dæmme op for afvandringen fra landet (jf. punkt 8-14). Heroverfor har de nye medlemsstater reageret forskelligt på spørgsmålet om, hvorvidt mælkekvoterne først og fremmest skal ses som et redskab til omstrukturering for store professionelle producenter, eller om de også kunne bruges til at integrere eller opretholde en række små producenter i det økonomiske kredsløb (jf. punkt 20, 33 og 34).

| 80. | Udvidelsen i 2004 har ikke indvirket negativt på den samlede balance på Fællesskabets marked for mælk og mejeriprodukter. De nye medlemsstater bidrager minimalt til det overskud af mejeriprodukter, der skal støttes over fællesskabsbudgettet (jf. punkt 70 og 71).

  Anbefaling 4Kommissionen opfordres til at tage hensyn til alle revisionsresultaterne fra denne revision, når den foretager sit »sundhedstjek« af den fælles landbrugspolitik.Overvejelserne over mulige ændringer af den fælles markedsordning for mælk og mælkekvoteordningen bør navnlig koncentreres om:





  — | de ledsage- og overgangsforanstaltninger, der skal iværksættes i de regioner, hvor småproducenterne stadig er langt de fleste |
| --- | --- | --- |

80.

Udvidelsen i 2004 har ikke indvirket negativt på den samlede balance på Fællesskabets marked for mælk og mejeriprodukter. De nye medlemsstater bidrager minimalt til det overskud af mejeriprodukter, der skal støttes over fællesskabsbudgettet (jf. punkt 70 og 71).

Anbefaling 4Kommissionen opfordres til at tage hensyn til alle revisionsresultaterne fra denne revision, når den foretager sit »sundhedstjek« af den fælles landbrugspolitik.Overvejelserne over mulige ændringer af den fælles markedsordning for mælk og mælkekvoteordningen bør navnlig koncentreres om:





  —

de ledsage- og overgangsforanstaltninger, der skal iværksættes i de regioner, hvor småproducenterne stadig er langt de fleste

| — | udarbejdelse af et stabilt retsgrundlag og klare perspektiver for mælkeproducenterne i de nye medlemsstater, så de tilskyndes til at foretage de investeringer, som er nødvendige for at sikre, at deres aktivitet kan overleve. |
| --- | --- |

—

udarbejdelse af et stabilt retsgrundlag og klare perspektiver for mælkeproducenterne i de nye medlemsstater, så de tilskyndes til at foretage de investeringer, som er nødvendige for at sikre, at deres aktivitet kan overleve.

Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg på mødet den 5. juni 2008.

På Revisionsrettens vegne

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

Formand

---

(1)  Mejeriåret eller kontingentåret er 12-måneders-perioden fra 1. april til 31. marts.

1

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 1788/2003 af 29.9.2003 om en afgift på mælk og mejeriprodukter, betragtning 3 (EUT L 270 af 21.10.2003, s. 123).

2

(3)  For disse to medlemsstaters vedkommende skulle de nationale referencemængder anvendes pr. 1. maj 2004, men forpligtelsen til at fastsætte individuelle referencemængder trådte først i kraft den 1. april 2005.

3

(4)  Litra g) i bilag I til forordning (EF) nr. 1788/2003.

4

(5)  Artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1788/2003.

5

(6)  1. april 2005-31. marts 2006 for Polens og Sloveniens vedkommende.

6

(7)  Jf. bl.a. en undersøgelse, A. Pouliquen har udført for Europa-Kommissionen: »Compétitivité et revenus agricoles dans les secteurs agro-alimentaires des PECO« (konkurrenceevne og landbrugsindtægter i landbrugsfødevaresektoren i CØEL), INRA, oktober 2001.

7

(8)  Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 af 20.9.2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (EUT L 277 af 21.10.2005, s. 1). Inden for rammerne af sin plan for udvikling af landdistrikterne skal hver enkelt ny medlemsstat give sin definition af en semisubsistenslandbrugsbedrift under hensyntagen til forskellige kriterier: bedriftens minimums- og/eller maksimumsstørrelse, den andel af produktionen, der må sælges, og/eller de støtteberettigede bedrifters indtægtsniveau.

8

(9)  Jf. A. Pouliquen, op.cit., s. 41-45.

9

(10)  Rådets direktiv 92/46/EØF af 16.6.1992 om sundhedsbestemmelser for produktion og afsætning af rå mælk, varmebehandlet mælk og mælkebaserede produkter (EFT L 268 af 14.9.1992, s. 1).

10

(11)  For Baltikums vedkommende blev dataene for året 1999 udelukket på grund af følgevirkningerne af den økonomiske krise i Rusland.

11

(12)  Artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1788/2003.

12

(13)  Kommissionens forordning (EF) nr. 927/2006 af 22.6.2006 om frigivelse af den særlige omstruktureringsreserve, der er etableret i henhold til artikel 1, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1788/2003 (EUT L 170 af 23.6.2006, s. 12).

13

(14)  I henhold til artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1788/2003 er grundlaget for de individuelle referencemængder til leverancer og direkte salg fastsat i tabel f) i bilag I til forordningen.

14

(15)  I Ungarn fik producenterne i begyndelsen af mejeriåret 2004/2005 tildelt 23 201,4 tons for meget, eller 1,3 % af den nationale referencemængde til leverancer. I Slovakiet oversteg de samlede leverancekvoter, der blev tildelt for mejeriåret 2004/2005, den nationale referencemængde med 10 348,4 tons, eller 1 % af den nationale referencemængde.

15

(16)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1611/2006 af 27.10.2006 om ændring af forordning (EF) nr. 832/2006 om fordelingen på leverancer og direkte salg af de nationale referencemængder, der er fastsat for 2005/2006 i bilag I til Rådets forordning (EF) nr. 1788/2003 (EUT L 299 af 28.10.2006, s. 13).

16

(17)  I henhold til artikel 6, stk. 2, og artikel 8 i forordning (EF) nr. 1788/2003 skulle Slovakiet have meddelt Kommissionen de mængder, der blev definitivt omregnet på producenternes anmodning.

17

(18)  Beregnet på grundlag af antallet af producenter uden kvote (mejeriåret 2004/2005) og på malkekøernes gennemsnitsproduktivitet (året 2005) og ud fra den hypotese, at producenterne uden kvote i gennemsnit har 1,5 køer.

18

(19)  Data pr. 1.1.2005 (Agriculture Information and Rural Business Centre).

19

(20)  Kilde: Peer Review — Evaluation Mission on Milk in the Slovak Republic, Final report, DG AGRI and DG ELARG, 2003.

20

Peer Review — Evaluation Mission on Milk in the Slovak Republic, Final report, DG AGRI and DG ELARG, 2003

(21)  Artikel 26, stk. 1, i Kommissionens forordning (EF) nr. 595/2004 af 30.3.2004 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1788/2003 om en afgift på mælk og mejeriprodukter (EUT L 94 af 31.3.2004, s. 22).

21

(22)  For Polen og Slovenien før den 1.9.2005.

22

(23)  Artikel 27, stk. 3, i forordning (EF) nr. 595/2004.

23

(24)  Årsberetningen for 1988, punkt 5.33-5.38 (EFT C 312 af 12.12.1989).

24

Årsberetningen for 1992, punkt 2.17-2.19 (EFT C 309 af 16.11.1993).

Årsberetningen for 1993, punkt 2.10-2.59 (EFT C 327 af 24.11.1994).

Særberetning nr. 2/87 (EFT C 266 af 5.10.1987), nr. 4/93 (EFT C 12 af 15.1.1994), og nr. 6/2001 (EFT C 305 af 30.10.2001).

(25)  Artikel 15, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1788/2003.

25

(26)  Bekendtgørelse fra landbrugsministeriet i Den Slovakiske Republik af 25.11.2002 nr. 2953/2002-100, bilag 2, punkt III. Efter denne ordning reducerede betalingsorganet kvoterne til leverancer for mælkeproducenter, som havde udnyttet under 90 % af deres kvote i mejeriåret 2003/2004. Desuden blev udnyttelsesgraden beregnet ud fra den samlede kvote (leverancer + direkte salg), mens den burde have været beregnet særskilt for hver enkelt kvote.

26

(27)  Artikel 15, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1788/2003.

27

(28)  Artikel 6, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1788/2003.

28

(29)  Artikel 7, stk. 2, i forordning (EF) nr. 595/2004.

29

(30)  Artikel 18-22 i forordning (EF) nr. 595/2004.

30

(31)  De producenter, der sælger mælk uden at have fået tildelt en kvote, risikerer at få pålagt store finansielle sanktioner, hvis den nationale referencemængde (leverancer eller direkte salg) overskrides. I så tilfælde svarer »overskridelsen« til samtlige de mængder, som producenten har afsat, og afgiften skal lægges på samtlige leverede eller direkte solgte mængder i mejeriåret.

31

(32)  Artikel 19, stk. 2, i forordning (EF) nr. 595/2004.

32

(33)  Artikel 21 i forordning (EF) nr. 595/2004.

33

(34)  Kontrollørerne konstaterede 755 uregelmæssigheder vedrørende mejeriåret 2005/2006. Landbrugsministeriet har behandlet 12 sager, men der er ikke blevet pålagt sanktioner.

34

(35)  Den gældende afgiftsordning blev ikke revideret, fordi de nationale referencemængder ikke var nået ved udgangen af det første mejeriår, hvor mælkekvoterne fandt anvendelse (2004/2005). Da revisionen fandt sted, forelå der endnu ikke oplysninger om de afgifter, Den Tjekkiske Republik, Cypern og Polen skulle betale for mejeriåret 2005/2006.

35

(36)  Den nationale referencemængde til direkte salg: 2 780 863 kg; samlet anmeldt mængde: 2 780 862 kg.

36

(37)  Kilde: Europa-Kommissionen, Forvaltningskomitéen for Mælk og Mejeriprodukter, kvartårlige spørgeskemaer (marts 2008).

37

Kilde:

(38)  Agenda 2000, bind II (KOM(97) 2000 endelig, af 15.7.1997).

38

(39)  Medlemsstaterne er klassificeret efter deres placering i forhold til den gennemsnitlige tildeling (41 %) eller udnyttelse (31 %) af de nationale referencemængder i 2004/2005. Svag præstation = tildelings- eller udnyttelsesprocent under 50 % af gennemsnittet. Middel præstation = tildelings- eller udnyttelsesprocenten ligger mellem gennemsnittet på –50 % og gennemsnittet på +50 %. God præstation = tildelings- eller udnyttelsesprocenten ligger over gennemsnittet +50 %.

39

Svag præstation

Middel præstation

God præstation

---

KOMMISSIONENS SVAR

RESUMÉ

Den 1. maj 2004 trådte mælkekvoteordningen i kraft i de ti nye medlemsstater. Det var selvfølgelig ikke alt, der fungerede perfekt fra den første dag, men det samlede resultat må anses for at være meget positivt i betragtning af den enorme opgave, som udvidelsen udgjorde for de nye medlemsstater. Startvanskelighederne er blevet overvundet i løbet af de to første mejeriår, og hvis og når det er nødvendigt, vil manglerne blive fulgt op via regnskabsafslutningsproceduren.

| IV. | Kommissionen har anvendt de oplysninger, som den fik stillet til rådighed, og dens skøn lå til grund for Rådets endelige beslutning om fastlæggelsen af den kvote, som hver af de nye medlemsstater fik tildelt.
  Med hensyn til fastlæggelsen af det direkte salg har Kommissionen været så restriktiv som muligt og har foretaget skønnene ved hjælp af en metode, som er baseret på objektive kriterier. For eksempel er forbruget på bedriften blevet vurderet på grundlag af antallet af personer, som bor på bedriften, og antallet af småkalve på bedriften. Disse skøn anses for at være rimelige og er anvendt på en ensartet måde for alle medlemsstaterne. |
| --- | --- |

IV.

Kommissionen har anvendt de oplysninger, som den fik stillet til rådighed, og dens skøn lå til grund for Rådets endelige beslutning om fastlæggelsen af den kvote, som hver af de nye medlemsstater fik tildelt.

Med hensyn til fastlæggelsen af det direkte salg har Kommissionen været så restriktiv som muligt og har foretaget skønnene ved hjælp af en metode, som er baseret på objektive kriterier. For eksempel er forbruget på bedriften blevet vurderet på grundlag af antallet af personer, som bor på bedriften, og antallet af småkalve på bedriften. Disse skøn anses for at være rimelige og er anvendt på en ensartet måde for alle medlemsstaterne.

| V. | Der opstod to tilfælde med overtildeling af mængder til leverancer i Ungarn og Slovakiet.
  Der er rettet op på situationen i begge tilfældene, i mejeriåret 2004/2005 for Slovakiets vedkommende og i mejeriåret 2005/2006 for Ungarns vedkommende. |
| --- | --- |

V.

Der opstod to tilfælde med overtildeling af mængder til leverancer i Ungarn og Slovakiet.

Der er rettet op på situationen i begge tilfældene, i mejeriåret 2004/2005 for Slovakiets vedkommende og i mejeriåret 2005/2006 for Ungarns vedkommende.

| VI. | Kommissionen undersøgte systematisk de nationale gennemførelsesforanstaltninger, som var blevet vedtaget, og besvarede et stort antal spørgsmål fra medlemsstaterne i 2004-2006, enten skriftligt eller på forvaltningskomitéens møder hver anden uge. Desuden fulgte Kommissionen op på Revisionsrettens bemærkninger og overvågede forbedringerne og udviklingen på de bilaterale møder, som blev afholdt efter de revisionsundersøgelser, som blev gennemført på stedet i 2004 og 2005 under regnskabsafslutningsproceduren. De seneste revisionsbesøg har gjort det muligt at revidere de år og de medlemsstater, hvor Revisionsretten mener, der er størst risiko for de mangler, som Revisionsretten fremhæver. Indtil nu har man ikke fundet nogen tilfælde, hvor det var nødvendigt at foretage finansielle korrektioner. |
| --- | --- |

VI.

Kommissionen undersøgte systematisk de nationale gennemførelsesforanstaltninger, som var blevet vedtaget, og besvarede et stort antal spørgsmål fra medlemsstaterne i 2004-2006, enten skriftligt eller på forvaltningskomitéens møder hver anden uge. Desuden fulgte Kommissionen op på Revisionsrettens bemærkninger og overvågede forbedringerne og udviklingen på de bilaterale møder, som blev afholdt efter de revisionsundersøgelser, som blev gennemført på stedet i 2004 og 2005 under regnskabsafslutningsproceduren. De seneste revisionsbesøg har gjort det muligt at revidere de år og de medlemsstater, hvor Revisionsretten mener, der er størst risiko for de mangler, som Revisionsretten fremhæver. Indtil nu har man ikke fundet nogen tilfælde, hvor det var nødvendigt at foretage finansielle korrektioner.

| VII. | Kommissionen mener, at fællesskabsretten er blevet overholdt, og at forvaltningen af den nationale reserve har været i overensstemmelse med de gældende regler. Se svarene på punkt 35-39 og 44-47. |
| --- | --- |

VII.

Kommissionen mener, at fællesskabsretten er blevet overholdt, og at forvaltningen af den nationale reserve har været i overensstemmelse med de gældende regler. Se svarene på punkt 35-39 og 44-47.

| VIII. | Kommissionen accepterer anbefalingerne og skal understrege, at den allerede i et antal tilfælde er i gang med at følge op på Revisionsrettens anbefalinger i forbindelse med regnskabsafslutningsproceduren. I juli 2007 sendte Kommissionen et spørgeskema til medlemsstaterne og fik yderligere oplysninger om strukturerne, antallet af producenter og kvotestørrelsen for hver producent.
  For Kommissionen er de mest relevante oplysninger baseret på de mælkemængder, som opkøberne eller de enkelte producenter har anmeldt vedrørende direkte salg i de pågældende medlemsstater. Der gives allerede et resumé af disse oplysninger i det spørgeskema, som Kommissionen hvert år skal have tilsendt inden den 1. september i henhold til artikel 26 i forordning (EF) nr. 595/2004. |
| --- | --- |

VIII.

Kommissionen accepterer anbefalingerne og skal understrege, at den allerede i et antal tilfælde er i gang med at følge op på Revisionsrettens anbefalinger i forbindelse med regnskabsafslutningsproceduren. I juli 2007 sendte Kommissionen et spørgeskema til medlemsstaterne og fik yderligere oplysninger om strukturerne, antallet af producenter og kvotestørrelsen for hver producent.

For Kommissionen er de mest relevante oplysninger baseret på de mælkemængder, som opkøberne eller de enkelte producenter har anmeldt vedrørende direkte salg i de pågældende medlemsstater. Der gives allerede et resumé af disse oplysninger i det spørgeskema, som Kommissionen hvert år skal have tilsendt inden den 1. september i henhold til artikel 26 i forordning (EF) nr. 595/2004.

| IX. | De tre medlemsstater, som Revisionsretten nævner, har allerede været genstand for revisionsundersøgelser, som Kommissionen foretog på stedet i 2007 og begyndelsen af 2008, således at der er opnået revisionsdækning af de omtalte tidligere år og indeværende år. |
| --- | --- |

IX.

De tre medlemsstater, som Revisionsretten nævner, har allerede været genstand for revisionsundersøgelser, som Kommissionen foretog på stedet i 2007 og begyndelsen af 2008, således at der er opnået revisionsdækning af de omtalte tidligere år og indeværende år.

FASTSÆTTELSEN AF NATIONALE REFERENCEMÆNGDER (NATIONALE KVOTER)

| 19. | Kommissionen er enig med Revisionsretten med hensyn til dataene og konkluderer, at dens forhandlingsmetode var hensigtsmæssigt udformet og baseret på så objektive kriterier som muligt og sigtede mod at begrænse de oprindelige anmodninger, der var ansat for højt. |
| --- | --- |

19.

Kommissionen er enig med Revisionsretten med hensyn til dataene og konkluderer, at dens forhandlingsmetode var hensigtsmæssigt udformet og baseret på så objektive kriterier som muligt og sigtede mod at begrænse de oprindelige anmodninger, der var ansat for højt.

| 20. | Kommissionens vurderingsmetode må betragtes som rimelig. Takket være denne metode er de oprindelige anmodninger fra de nye medlemsstater (med undtagelse af Polen), som oprindelig blev anslået til 1,5 mio. tons, blevet reduceret til et acceptabelt niveau på 0,83 mio. tons (Kommissionens forhandlingsposition). Den mængde, som blev forhandlet i Rådet, var på omkring 1 mio. tons.
  Som Revisionsretten ganske rigtigt anfører, medførte omstruktureringsprocessen efterfølgende, at der var mindre interesse for direkte salg. Rådet var klar over, at der var behov for en omstrukturering, og at det var nødvendigt at give medlemsstaterne lov til at forvalte referencemængderne i overensstemmelse med deres behov, og indførte derfor på sit møde den 18. september 2006 muligheden for at overføre referencemængderne for direkte salg (de resterende uudnyttede mængder i den nationale reserve) til referencemængderne for leverancer for mejeriåret 2006/2007 (Rådets forordning (EF) nr. 1406/2006). |
| --- | --- |

20.

Kommissionens vurderingsmetode må betragtes som rimelig. Takket være denne metode er de oprindelige anmodninger fra de nye medlemsstater (med undtagelse af Polen), som oprindelig blev anslået til 1,5 mio. tons, blevet reduceret til et acceptabelt niveau på 0,83 mio. tons (Kommissionens forhandlingsposition). Den mængde, som blev forhandlet i Rådet, var på omkring 1 mio. tons.

Som Revisionsretten ganske rigtigt anfører, medførte omstruktureringsprocessen efterfølgende, at der var mindre interesse for direkte salg. Rådet var klar over, at der var behov for en omstrukturering, og at det var nødvendigt at give medlemsstaterne lov til at forvalte referencemængderne i overensstemmelse med deres behov, og indførte derfor på sit møde den 18. september 2006 muligheden for at overføre referencemængderne for direkte salg (de resterende uudnyttede mængder i den nationale reserve) til referencemængderne for leverancer for mejeriåret 2006/2007 (Rådets forordning (EF) nr. 1406/2006).

| 21. | I Polen har et stort antal producenter, som har modtaget en kvote for direkte salg, efterfølgende givet afkald på denne kvote, og den nationale reserve er blevet øget tilsvarende. |
| --- | --- |

21.

I Polen har et stort antal producenter, som har modtaget en kvote for direkte salg, efterfølgende givet afkald på denne kvote, og den nationale reserve er blevet øget tilsvarende.

| 22. | Opfølgningen påhviler i første række medlemsstaternes kompetente myndigheder i henhold til forordning (EF) nr. 595/2004. |
| --- | --- |

22.

Opfølgningen påhviler i første række medlemsstaternes kompetente myndigheder i henhold til forordning (EF) nr. 595/2004.

| 24-25. | Kommissionen har i overensstemmelse med tiltrædelsesakten besluttet at frigive omstruktureringsreserven til fordel for de pågældende medlemsstater efter at have analyseret spørgsmålet grundigt i en rapport.
  I denne analyse har Kommissionen anvendt de oplysninger, som medlemsstaterne har stillet til rådighed for den, og den har vurderet overgangen fra produktion til forbrug på bedriften til produktion til markedet ud fra to kriterier, nemlig tendensen for de afsatte mængder og for forbruget på bedriften. |
| --- | --- |

24-25.

Kommissionen har i overensstemmelse med tiltrædelsesakten besluttet at frigive omstruktureringsreserven til fordel for de pågældende medlemsstater efter at have analyseret spørgsmålet grundigt i en rapport.

I denne analyse har Kommissionen anvendt de oplysninger, som medlemsstaterne har stillet til rådighed for den, og den har vurderet overgangen fra produktion til forbrug på bedriften til produktion til markedet ud fra to kriterier, nemlig tendensen for de afsatte mængder og for forbruget på bedriften.

| 26. | Kommissionen pegede i sin rapport på et fald i egetforbruget i alle de pågældende lande mellem 2000 og 2005 med undtagelse af Litauen, hvor der blev registreret et fald i egetforbruget mellem 2002 og 2005.
  Med hensyn til Tjekkiet er den produktion, som er beregnet for markedet, steget med 0,8 % mellem 2000 og 2004 og med 3,7 % mellem 2004 og 2005.
  Med hensyn til Letland og Slovakiet er der ingen større forskelle mellem de tal, som Kommissionen anslog under tiltrædelsesforhandlinger, og tallene i rapporterne om omstruktureringsreserven.
  De vigtigste kriterier, som blev vurderet, var tendensen for procentsatsen for forbrug på bedriften og afsatte mængder. |
| --- | --- |

26.

Kommissionen pegede i sin rapport på et fald i egetforbruget i alle de pågældende lande mellem 2000 og 2005 med undtagelse af Litauen, hvor der blev registreret et fald i egetforbruget mellem 2002 og 2005.

Med hensyn til Tjekkiet er den produktion, som er beregnet for markedet, steget med 0,8 % mellem 2000 og 2004 og med 3,7 % mellem 2004 og 2005.

Med hensyn til Letland og Slovakiet er der ingen større forskelle mellem de tal, som Kommissionen anslog under tiltrædelsesforhandlinger, og tallene i rapporterne om omstruktureringsreserven.

De vigtigste kriterier, som blev vurderet, var tendensen for procentsatsen for forbrug på bedriften og afsatte mængder.

| 28. | I betragtning af produktionssituationen i de to første mejeriår, nemlig 2004/2005, som kun omfattede 11 måneder, og 2005/2006, var der begrænset risiko for, at denne tildeling af for store kvoter ville medføre, at den disponible nationale referencemængde hurtigt ville blive opbrugt. Det skete da heller ikke. I Ungarn blev 82 % af leverancekvoten brugt i mejeriåret 2004/2005, mens 86 % blev brugt i mejeriåret 2005/2006.
  De tilsvarende tal for Slovakiet var 87 % for mejeriåret 2004/2005 og 97 % for mejeriåret 2005/2006. |
| --- | --- |

28.

I betragtning af produktionssituationen i de to første mejeriår, nemlig 2004/2005, som kun omfattede 11 måneder, og 2005/2006, var der begrænset risiko for, at denne tildeling af for store kvoter ville medføre, at den disponible nationale referencemængde hurtigt ville blive opbrugt. Det skete da heller ikke. I Ungarn blev 82 % af leverancekvoten brugt i mejeriåret 2004/2005, mens 86 % blev brugt i mejeriåret 2005/2006.

De tilsvarende tal for Slovakiet var 87 % for mejeriåret 2004/2005 og 97 % for mejeriåret 2005/2006.

| 30. | Kommissionen accepterede i overensstemmelse med artikel 6 i forordning (EF) nr. 1788/2003 de anmodninger om omregning, som blev indsendt i februar 2005 for alle medlemsstaterne, herunder Slovakiet. For Slovakiet opdagede Kommissionen senere, efter at den havde fået yderligere oplysninger fra de slovakiske myndigheder, at den anvendte metode var inkonsekvent.
  Rådet var klar over, at der var behov for en omstrukturering, og at det var nødvendigt at give medlemsstaterne lov til at forvalte referencemængderne i overensstemmelse med deres behov, og indførte derfor på sit møde den 18. september 2006 muligheden for at overføre de referencemængder for direkte salg, som stadig var uudnyttede i den nationale reserve, til referencemængderne for leverancer for mejeriåret 2006/2007 (Rådets forordning (EF) nr. 1406/2006). |
| --- | --- |

30.

Kommissionen accepterede i overensstemmelse med artikel 6 i forordning (EF) nr. 1788/2003 de anmodninger om omregning, som blev indsendt i februar 2005 for alle medlemsstaterne, herunder Slovakiet. For Slovakiet opdagede Kommissionen senere, efter at den havde fået yderligere oplysninger fra de slovakiske myndigheder, at den anvendte metode var inkonsekvent.

Rådet var klar over, at der var behov for en omstrukturering, og at det var nødvendigt at give medlemsstaterne lov til at forvalte referencemængderne i overensstemmelse med deres behov, og indførte derfor på sit møde den 18. september 2006 muligheden for at overføre de referencemængder for direkte salg, som stadig var uudnyttede i den nationale reserve, til referencemængderne for leverancer for mejeriåret 2006/2007 (Rådets forordning (EF) nr. 1406/2006).

Tekstboks 3, fjerde afsnit

Opfølgningen påhviler i første række medlemsstaternes kompetente myndigheder i henhold til forordning (EF) nr. 595/2004.

IVÆRKSÆTTELSE OG FORVALTNING AF ORDNINGEN

| 35. | Den vigtigste kilde til oplysninger var den nationale lovgivning, som medlemsstaterne skal indsende til Kommissionen måneden efter vedtagelsen. Alle medlemsstaterne, herunder Polen, Slovenien og Malta, gjorde dette. Det var den vigtigste del af overvågningen af gennemførelsen af fællesskabsretten. |
| --- | --- |

35.

Den vigtigste kilde til oplysninger var den nationale lovgivning, som medlemsstaterne skal indsende til Kommissionen måneden efter vedtagelsen. Alle medlemsstaterne, herunder Polen, Slovenien og Malta, gjorde dette. Det var den vigtigste del af overvågningen af gennemførelsen af fællesskabsretten.

| 37. | Definitionen af leverance i artikel 5, litra f), i forordning (EF) nr. 1788/2003 henviser ikke eksplicit til hverken salg eller gratis overdragelse fra mælkeproducenterne til deres opkøbere. I definitionen af opkøber i artikel 5, litra e), fastslås det på den anden side, at opkøbere »opkøber« mælk hos producenterne. I overensstemmelse hermed henviser den litauiske definition til, at producenten sælger mængder til opkøberen. Kommissionen anmodede de litauiske myndigheder om at sikre, at alle mælkebevægelser fra producent til opkøber skal anmeldes af hensyn til kvoterne, og de svarede, at producenterne ikke kan overdrage mælk gratis til opkøberne, fordi en opkøber ifølge definitionen »opkøber« mælk hos producenten.
  De litauiske myndigheder har bekræftet, at alle leverancer (herunder gratis leverancer) anmeldes. |
| --- | --- |

37.

Definitionen af leverance i artikel 5, litra f), i forordning (EF) nr. 1788/2003 henviser ikke eksplicit til hverken salg eller gratis overdragelse fra mælkeproducenterne til deres opkøbere. I definitionen af opkøber i artikel 5, litra e), fastslås det på den anden side, at opkøbere »opkøber« mælk hos producenterne. I overensstemmelse hermed henviser den litauiske definition til, at producenten sælger mængder til opkøberen. Kommissionen anmodede de litauiske myndigheder om at sikre, at alle mælkebevægelser fra producent til opkøber skal anmeldes af hensyn til kvoterne, og de svarede, at producenterne ikke kan overdrage mælk gratis til opkøberne, fordi en opkøber ifølge definitionen »opkøber« mælk hos producenten.

De litauiske myndigheder har bekræftet, at alle leverancer (herunder gratis leverancer) anmeldes.

| 38. | Den bestemmelse om kooperativer i Ungarn, som der sættes spørgsmålstegn ved, gør det muligt for et mejerikooperativ at anmode de kompetente myndigheder om at behandle medlemmernes individuelle kvoter som én samlet kvote, som forvaltes af kooperativet. Der opføres derfor en kvote i kvoteregisteret for den juridiske person, som kooperativet udgør. Det fastsættes desuden, at kooperativet derefter på vegne af sine medlemmer påtager sig alle de forpligtelser, som påhviler producenterne i henhold til kvoteforordningerne. Kommissionen mener ikke, at denne ordning indebærer nogen risiko med hensyn til opkrævning af afgifter. Det forhold, at visse former for kooperativer i Ungarn lægger medlemmernes individuelle kvoter sammen, uden at ejendomsretten til kvoterne overdrages, svarer nøjagtigt til situationen for delvise GAEC (Groupement Agricole d'Exploitation en Commun) i Frankrig, jf. beskrivelsen af sådanne selskabsformer i præmis 45 i generaladvokatens konklusioner i sag C-15/95. Domstolen godkendte i sin dom i sagen, at visse former for selskaber, såsom delvise GAEC, kan anvendes i forbindelse med mælkeproduktion under mælkekvoteordningen. |
| --- | --- |

38.

Den bestemmelse om kooperativer i Ungarn, som der sættes spørgsmålstegn ved, gør det muligt for et mejerikooperativ at anmode de kompetente myndigheder om at behandle medlemmernes individuelle kvoter som én samlet kvote, som forvaltes af kooperativet. Der opføres derfor en kvote i kvoteregisteret for den juridiske person, som kooperativet udgør. Det fastsættes desuden, at kooperativet derefter på vegne af sine medlemmer påtager sig alle de forpligtelser, som påhviler producenterne i henhold til kvoteforordningerne. Kommissionen mener ikke, at denne ordning indebærer nogen risiko med hensyn til opkrævning af afgifter. Det forhold, at visse former for kooperativer i Ungarn lægger medlemmernes individuelle kvoter sammen, uden at ejendomsretten til kvoterne overdrages, svarer nøjagtigt til situationen for delvise GAEC (Groupement Agricole d'Exploitation en Commun) i Frankrig, jf. beskrivelsen af sådanne selskabsformer i præmis 45 i generaladvokatens konklusioner i sag C-15/95. Domstolen godkendte i sin dom i sagen, at visse former for selskaber, såsom delvise GAEC, kan anvendes i forbindelse med mælkeproduktion under mælkekvoteordningen.

| 39. | Der kan tages højde for iboende risici i producenternes/opkøbernes status i den risikoanalyse, som er en implicit del af kontrollen med producenterne og opkøberne. Den pågældende vil selvfølgelig i sin egenskab af producent blive registreret som kvoteindehaver, mens han som opkøber vil blive godkendt efter de normale procedurer. Han kan i begge egenskaber underkastes kontrol vedrørende en given kvoteperiode.
  Det ville være urimeligt at udelukke en producent fra at udøve funktionen som opkøber og vice versa. En sådan udelukkelse ville for eksempel umuliggøre de aktiviteter, som udføres af mælkeproducenter, der forarbejder deres eget produkt sammen med mælk, som af hensyn til rentabiliteten er opkøbt fra andre producenter. Desuden har man allerede registreret producenter/opkøbere i de gamle medlemsstater, uden at det har givet anledning til modstrid med mælkekvoteordningen. |
| --- | --- |

39.

Der kan tages højde for iboende risici i producenternes/opkøbernes status i den risikoanalyse, som er en implicit del af kontrollen med producenterne og opkøberne. Den pågældende vil selvfølgelig i sin egenskab af producent blive registreret som kvoteindehaver, mens han som opkøber vil blive godkendt efter de normale procedurer. Han kan i begge egenskaber underkastes kontrol vedrørende en given kvoteperiode.

Det ville være urimeligt at udelukke en producent fra at udøve funktionen som opkøber og vice versa. En sådan udelukkelse ville for eksempel umuliggøre de aktiviteter, som udføres af mælkeproducenter, der forarbejder deres eget produkt sammen med mælk, som af hensyn til rentabiliteten er opkøbt fra andre producenter. Desuden har man allerede registreret producenter/opkøbere i de gamle medlemsstater, uden at det har givet anledning til modstrid med mælkekvoteordningen.

| 42. | Resultatet af de forskellige bilaterale møder og de revisioner, som Kommissionen foretog på stedet i 2007, viser, at de problemer og kritikpunkter, som Revisionsretten nævner med hensyn til anvendelsen af kvoterne i de første gennemførelsesår, er blevet behandlet, og at der er foretaget forbedringer. |
| --- | --- |

42.

Resultatet af de forskellige bilaterale møder og de revisioner, som Kommissionen foretog på stedet i 2007, viser, at de problemer og kritikpunkter, som Revisionsretten nævner med hensyn til anvendelsen af kvoterne i de første gennemførelsesår, er blevet behandlet, og at der er foretaget forbedringer.

| 43. | Der var først mulighed for, at der kunne opstå økonomiske risici for fællesskabsbudgettet, i det første anvendelsesår, hvor der kunne være tale om en tillægsafgift, nemlig 2005/2006. Kommissionen foretog i 2007 to revisionsundersøgelser på stedet i de to medlemsstater, hvor der var den største økonomiske risiko (dvs. hvor man var tæt på eller lå over den nationale mælkekvote), for hvilke kvoteåret 2005/2006 rent faktisk var dækket takket være regnskabsafslutningsmekanismen, som omfatter de 24 foregående måneder. I forbindelse med en række andre revisioner, som Kommissionen foretog i 2005, udgjorde de resulterende bilaterale møder en glimrende lejlighed til at drøfte Revisionsrettens resultater om mælkekvoter og til at følge op på relevante udviklinger. Der blev foretaget endnu en revision i begyndelsen af 2008 i den tredje nye medlemsstat, hvor kvoten var overskredet, og her omfattede revisionen ligeledes kvoteåret 2005/2006. |
| --- | --- |

43.

Der var først mulighed for, at der kunne opstå økonomiske risici for fællesskabsbudgettet, i det første anvendelsesår, hvor der kunne være tale om en tillægsafgift, nemlig 2005/2006. Kommissionen foretog i 2007 to revisionsundersøgelser på stedet i de to medlemsstater, hvor der var den største økonomiske risiko (dvs. hvor man var tæt på eller lå over den nationale mælkekvote), for hvilke kvoteåret 2005/2006 rent faktisk var dækket takket være regnskabsafslutningsmekanismen, som omfatter de 24 foregående måneder. I forbindelse med en række andre revisioner, som Kommissionen foretog i 2005, udgjorde de resulterende bilaterale møder en glimrende lejlighed til at drøfte Revisionsrettens resultater om mælkekvoter og til at følge op på relevante udviklinger. Der blev foretaget endnu en revision i begyndelsen af 2008 i den tredje nye medlemsstat, hvor kvoten var overskredet, og her omfattede revisionen ligeledes kvoteåret 2005/2006.

| 45. | Kommissionen meddelte de nye medlemsstater, at muligheden for at anbringe uudnyttede mængder i den nationale reserve, når en producent ikke producerede mindst 70 % af sin kvote i løbet af en 12-måneders-periode, ikke burde bruges i forbindelse med produktion i den første periode efter tiltrædelsen. På grund af tiltrædelsesdatoen den 1. maj 2004 kunne producenterne i de nye medlemsstater ikke måle deres produktion ud fra hele den forskriftsmæssige referenceperiode på 12 måneder, så der ville ikke være et solidt retsgrundlag for nedsættelser.
  De estiske og slovakiske myndigheder påviste på grundlag af deres nationale førtiltrædelsesbestemmelser, at deres producenter fra den 1. april 2004 havde arbejdet efter en reduktionsklausul for en fuld 12-måneders-periode, som deres produktion kunne måles ud fra. Kommissionen bekræftede, at de derfor var i stand til at foretage reduktioner, forudsat at de højere produktionslofter fra før tiltrædelsen blev sænket, så der ikke kunne foretages nogen nedsættelser med hensyn til perioden 2004-2005, hvor loftet på 70 % ikke var overholdt.
  I fodnote 26 henvises der til Slovakiets anvendelse af reduktioner, som er beregnet ud fra et højere loft end 70 %, og som er beregnet ud fra den samlede kvote i stedet for særskilt for leverancer og direkte salg. Disse reduktioner blev foretaget med hensyn til produktionen i førtiltrædelsesperioden 2003-2004 og var derfor ikke underlagt de forskriftsmæssige begrænsninger, som gjaldt efter tiltrædelsen. |
| --- | --- |

45.

Kommissionen meddelte de nye medlemsstater, at muligheden for at anbringe uudnyttede mængder i den nationale reserve, når en producent ikke producerede mindst 70 % af sin kvote i løbet af en 12-måneders-periode, ikke burde bruges i forbindelse med produktion i den første periode efter tiltrædelsen. På grund af tiltrædelsesdatoen den 1. maj 2004 kunne producenterne i de nye medlemsstater ikke måle deres produktion ud fra hele den forskriftsmæssige referenceperiode på 12 måneder, så der ville ikke være et solidt retsgrundlag for nedsættelser.

De estiske og slovakiske myndigheder påviste på grundlag af deres nationale førtiltrædelsesbestemmelser, at deres producenter fra den 1. april 2004 havde arbejdet efter en reduktionsklausul for en fuld 12-måneders-periode, som deres produktion kunne måles ud fra. Kommissionen bekræftede, at de derfor var i stand til at foretage reduktioner, forudsat at de højere produktionslofter fra før tiltrædelsen blev sænket, så der ikke kunne foretages nogen nedsættelser med hensyn til perioden 2004-2005, hvor loftet på 70 % ikke var overholdt.

I fodnote 26 henvises der til Slovakiets anvendelse af reduktioner, som er beregnet ud fra et højere loft end 70 %, og som er beregnet ud fra den samlede kvote i stedet for særskilt for leverancer og direkte salg. Disse reduktioner blev foretaget med hensyn til produktionen i førtiltrædelsesperioden 2003-2004 og var derfor ikke underlagt de forskriftsmæssige begrænsninger, som gjaldt efter tiltrædelsen.

| 46. | I Polen var 2005-2006 den første periode, hvor det blev obligatorisk at ophæve kvoten i tilfælde af inaktivitet, undtagen i tilfælde af force majeure eller i behørigt begrundede tilfælde. Det var ikke obligatorisk for Polen at tildele individuelle kvoter for perioden 2004-2005, og det kan derfor heller ikke have været obligatorisk at ophæve kvoterne på grund af underudnyttelse i den pågældende periode. Revisionsrettens kritik vedrørende det positive resultat af klagerne over ophævelser, der ikke var obligatoriske, eller de regler, som gjaldt for klageprocedurerne, er ikke relevant for Polens anvendelse af Fællesskabets mælkekvoteordning.
  Den procedure, som Revisionsretten beskriver vedrørende de 3 900 producenter i Polen, er i overensstemmelse med artikel 15, stk. 1 og 3, i forordning (EF) nr. 1788/2003. |
| --- | --- |

46.

I Polen var 2005-2006 den første periode, hvor det blev obligatorisk at ophæve kvoten i tilfælde af inaktivitet, undtagen i tilfælde af force majeure eller i behørigt begrundede tilfælde. Det var ikke obligatorisk for Polen at tildele individuelle kvoter for perioden 2004-2005, og det kan derfor heller ikke have været obligatorisk at ophæve kvoterne på grund af underudnyttelse i den pågældende periode. Revisionsrettens kritik vedrørende det positive resultat af klagerne over ophævelser, der ikke var obligatoriske, eller de regler, som gjaldt for klageprocedurerne, er ikke relevant for Polens anvendelse af Fællesskabets mælkekvoteordning.

Den procedure, som Revisionsretten beskriver vedrørende de 3 900 producenter i Polen, er i overensstemmelse med artikel 15, stk. 1 og 3, i forordning (EF) nr. 1788/2003.

| 47. | Som Revisionsretten selv anførte tidligere, kan medlemsstaterne i vidt omfang forvalte de nationale referencemængder ud fra deres egne økonomiske og sociale forudsætninger. Udøvelsen af denne beføjelse er underlagt artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 1788/2003, hvori det hedder, at medlemsstaterne skal tildele producenterne mængder fra den nationale reserve »på grundlag af objektive kriterier, som meddeles Kommissionen«. |
| --- | --- |

47.

Som Revisionsretten selv anførte tidligere, kan medlemsstaterne i vidt omfang forvalte de nationale referencemængder ud fra deres egne økonomiske og sociale forudsætninger. Udøvelsen af denne beføjelse er underlagt artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 1788/2003, hvori det hedder, at medlemsstaterne skal tildele producenterne mængder fra den nationale reserve »på grundlag af objektive kriterier, som meddeles Kommissionen«.

Tekstboks 4, første afsnit

I overensstemmelse med den beføjelse, som medlemsstaterne har fået tillagt, begunstiger det polske system eksisterende producenter, der øger deres produktion, og ikke nye producenter. Ifølge den lovgivning, som de polske myndigheder har meddelt Kommissionen, er tildelingen fra den nationale reserve til eksisterende producenter betinget af en dokumenteret stigning i salget i forhold til det foregående kvoteår. Tildelingerne fastlægges ved en matematisk beregning af den udvidede bedrifts gennemsnitlige årlige salg. Den resulterende tildeling falder derfor sammen med det faktiske dokumenterede mælkesalg i en given periode og er derfor ikke større, end hvad der er nødvendigt for at dække modtagerens kapacitet. Der kan ikke sættes spørgsmålstegn ved systemets objektivitet.

Andet afsnit

Efter Kommissionens mening er produktionens størrelse og produktionskapaciteten objektive kriterier, som kan bruges til at sondre mellem kategorier med henblik på adgang til den nationale reserve.

Tredje afsnit

Den 18. september 2006 indførte Rådet, der var klar over, at der var behov for en omstrukturering, og at det var nødvendigt at give medlemsstaterne lov til at forvalte referencemængderne i overensstemmelse med deres behov, muligheden for at overføre de referencemængder for direkte salg, som stadig var uudnyttede i den nationale reserve, til referencemængderne for leverancer for mejeriåret 2006/2007 (Rådets forordning (EF) nr. 1406/2006). Det gælder også for punkt 49.

| 51. | Der kan kun fastsættes et individuelt referencefedtindhold under henvisning til en producents mælkekvote. Det er derfor uundgåeligt, at producenter, der foretager leverancer uden at have en mælkekvote, ikke har et referencefedtindhold, i forhold til hvilket deres leverancer kan op- eller nedjusteres. |
| --- | --- |

51.

Der kan kun fastsættes et individuelt referencefedtindhold under henvisning til en producents mælkekvote. Det er derfor uundgåeligt, at producenter, der foretager leverancer uden at have en mælkekvote, ikke har et referencefedtindhold, i forhold til hvilket deres leverancer kan op- eller nedjusteres.

| 52. | Når producenter, der anvender »direkte salg«, går over til leverancer, ændrer de som regel ikke deres besætning. Det betyder, at de stadig har malkekøer, som er af samme race og er homogene med hensyn til kvaliteten af den producerede mælk. Det er derfor logisk at anvende undtagelsen i artikel 7, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 595/2004.
  De litauiske myndigheders svar viste, at de havde foretaget en grundig analyse af spørgsmålet om fedtindholdet ved fastsættelsen af referenceniveauerne og under overførslen til leverancer.
  For at undgå risikoen for, at referenceniveauerne afviger fra den værdi, som blev fastsat, da ordningen blev indført, blev der i overensstemmelse med artikel 9, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1788/2003 indført en tilpasningsmekanisme, som gør det muligt at fastlægge nye referenceniveauer for fedt, så snart der er sket en stigning på mere end 0,1 g pr. kilo fedt. |
| --- | --- |

52.

Når producenter, der anvender »direkte salg«, går over til leverancer, ændrer de som regel ikke deres besætning. Det betyder, at de stadig har malkekøer, som er af samme race og er homogene med hensyn til kvaliteten af den producerede mælk. Det er derfor logisk at anvende undtagelsen i artikel 7, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 595/2004.

De litauiske myndigheders svar viste, at de havde foretaget en grundig analyse af spørgsmålet om fedtindholdet ved fastsættelsen af referenceniveauerne og under overførslen til leverancer.

For at undgå risikoen for, at referenceniveauerne afviger fra den værdi, som blev fastsat, da ordningen blev indført, blev der i overensstemmelse med artikel 9, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1788/2003 indført en tilpasningsmekanisme, som gør det muligt at fastlægge nye referenceniveauer for fedt, så snart der er sket en stigning på mere end 0,1 g pr. kilo fedt.

KONTROL

| 53. | Kommissionen er enig i vigtigheden af den kontrol, som skal gennemføres, men vil gerne understrege, at der i det første gennemførelsesår, som Revisionsretten har set på, var en yderst begrænset økonomisk risiko, da der var meget lille sandsynlighed for en overskridelse af de nationale referencemængder, idet de gjaldt for en periode på 11 måneder (fra 1. maj 2004 til 31. marts 2005). |
| --- | --- |

53.

Kommissionen er enig i vigtigheden af den kontrol, som skal gennemføres, men vil gerne understrege, at der i det første gennemførelsesår, som Revisionsretten har set på, var en yderst begrænset økonomisk risiko, da der var meget lille sandsynlighed for en overskridelse af de nationale referencemængder, idet de gjaldt for en periode på 11 måneder (fra 1. maj 2004 til 31. marts 2005).

| 54. | Kommissionens bilaterale kontakter med de pågældende medlemsstater og de revisionsundersøgelser, som er blevet foretaget på stedet i Polen og Tjekkiet for nylig, viser, at der er taget hensyn til Revisionsrettens konklusioner, og at der er foretaget og fortsat foretages forbedringer. |
| --- | --- |

54.

Kommissionens bilaterale kontakter med de pågældende medlemsstater og de revisionsundersøgelser, som er blevet foretaget på stedet i Polen og Tjekkiet for nylig, viser, at der er taget hensyn til Revisionsrettens konklusioner, og at der er foretaget og fortsat foretages forbedringer.

| 55. | Kontrollen hos opkøberne foretages på grundlag af deres årlige anmeldelser af opkøbene og skal derfor helst foretages, efter at anmeldelserne er indsendt. |
| --- | --- |

55.

Kontrollen hos opkøberne foretages på grundlag af deres årlige anmeldelser af opkøbene og skal derfor helst foretages, efter at anmeldelserne er indsendt.

| 56. | Logisk set skal kontrolplanen for opkøberne først færdiggøres, efter at mejeriåret er afsluttet, da den er baseret på opkøbernes anmeldelser. Med hensyn til producenter og transportvirksomheder er Kommissionen enig i, at forsinkede kontrolplaner vanskeliggør en effektiv kontrol.
  De ungarske myndigheder har forklaret, at alle opkøberne blev kontrolleret for 2004/2005, men der er indført risikokriterier for senere år.
  Slovakiet har forklaret, at der allerede for 2005/2006 fandtes en form for risikoanalyse, og fra 2006/2007 anvendes der et pointbaseret system. I april 2007 blev der oprettet en uafhængig risikoanalysesektion i kontrolafdelingen. |
| --- | --- |

56.

Logisk set skal kontrolplanen for opkøberne først færdiggøres, efter at mejeriåret er afsluttet, da den er baseret på opkøbernes anmeldelser. Med hensyn til producenter og transportvirksomheder er Kommissionen enig i, at forsinkede kontrolplaner vanskeliggør en effektiv kontrol.

De ungarske myndigheder har forklaret, at alle opkøberne blev kontrolleret for 2004/2005, men der er indført risikokriterier for senere år.

Slovakiet har forklaret, at der allerede for 2005/2006 fandtes en form for risikoanalyse, og fra 2006/2007 anvendes der et pointbaseret system. I april 2007 blev der oprettet en uafhængig risikoanalysesektion i kontrolafdelingen.

| 57. | Det er svært at udforme en risikoanalyse for et område, som ikke tidligere er blevet kontrolleret, og hvor alle risici endnu ikke er kendt. Kommissionens bilaterale drøftelser og revision viser, at risikoanalysen og planlægningen af kontrollen er blevet mere sofistikeret i de følgende år. I Tjekkiet blev risikoanalysen for eksempel formaliseret fra og med 2005/2006.
  De polske myndigheder foretager deres risikoanalyse for mælkeopkøbere ved kvoteårets udgang. Under kontrollen undersøges det, om anmeldelsen af leverancerne (som indsendes i maj) er fuldstændig og korrekt, og det er derfor rimeligt, at risikoanalysen foretages efter kvoteårets udgang. I Polen blev kontrolplanen fastlagt i september 2006 — og kontrollen for mejeriåret 2005/2006 skulle først være afsluttet den 30. september 2007. Under et revisionsbesøg i forbindelse med regnskabsafslutningen blev det bekræftet, at kontrollen for 2006/2007 var baseret på en risikoanalyse. Det blev også bekræftet, at kontrollen for 2004/2005 og 2005/2006 var blevet gennemført, selv om den ikke var baseret på en forudgående risikoanalyse. |
| --- | --- |

57.

Det er svært at udforme en risikoanalyse for et område, som ikke tidligere er blevet kontrolleret, og hvor alle risici endnu ikke er kendt. Kommissionens bilaterale drøftelser og revision viser, at risikoanalysen og planlægningen af kontrollen er blevet mere sofistikeret i de følgende år. I Tjekkiet blev risikoanalysen for eksempel formaliseret fra og med 2005/2006.

De polske myndigheder foretager deres risikoanalyse for mælkeopkøbere ved kvoteårets udgang. Under kontrollen undersøges det, om anmeldelsen af leverancerne (som indsendes i maj) er fuldstændig og korrekt, og det er derfor rimeligt, at risikoanalysen foretages efter kvoteårets udgang. I Polen blev kontrolplanen fastlagt i september 2006 — og kontrollen for mejeriåret 2005/2006 skulle først være afsluttet den 30. september 2007. Under et revisionsbesøg i forbindelse med regnskabsafslutningen blev det bekræftet, at kontrollen for 2006/2007 var baseret på en risikoanalyse. Det blev også bekræftet, at kontrollen for 2004/2005 og 2005/2006 var blevet gennemført, selv om den ikke var baseret på en forudgående risikoanalyse.

| 58. | Kommissionen er enig i, at kontrolordningen bør omfatte alle landbrugere, der afsætter mælk, og under revisionsbesøgene og de bilaterale kontakter har Kommissionen anmodet medlemsstaterne om at medtage alle mælkeproducenter i deres risikoanalyse, uanset om de har kvoter eller ej.
  Levering af mælk uden en kvote er dog ikke i strid med forordningen, og den økonomiske risiko i forbindelse med meget små producenter kan ikke være særlig stor. Andelen af direkte salg i forhold til kvoten til leverancer ligger i de fleste tilfælde langt under 3 %. |
| --- | --- |

58.

Kommissionen er enig i, at kontrolordningen bør omfatte alle landbrugere, der afsætter mælk, og under revisionsbesøgene og de bilaterale kontakter har Kommissionen anmodet medlemsstaterne om at medtage alle mælkeproducenter i deres risikoanalyse, uanset om de har kvoter eller ej.

Levering af mælk uden en kvote er dog ikke i strid med forordningen, og den økonomiske risiko i forbindelse med meget små producenter kan ikke være særlig stor. Andelen af direkte salg i forhold til kvoten til leverancer ligger i de fleste tilfælde langt under 3 %.

| 59. | Selv om mælkelovgivningen ikke kræver det, anbefaler Kommissionen også kraftigt den krydskontrol, som Revisionsretten beskriver. |
| --- | --- |

59.

Selv om mælkelovgivningen ikke kræver det, anbefaler Kommissionen også kraftigt den krydskontrol, som Revisionsretten beskriver.

| 60. | Kommissionen anerkender vigtigheden af en effektiv kontrol på det mest hensigtsmæssige tidspunkt. Under revisionsbesøgene og de bilaterale kontakter er medlemsstaterne blevet mindet om, at producentkontrollen i det mindste delvis skal foretages i løbet af det pågældende år. For kvoteåret 2005/2006 foretog de litauiske myndigheder i løbet af året kontrol med producenterne og transportvirksomhederne.
  Ungarn foretog ingen kontrol af producenterne i løbet af året med hensyn til 2004/2005 og 2005/2006, men kontrollen blev foretaget efter mejeriårenes udgang. Der blev dog foretaget kontrol i løbet af året med hensyn til 2006/2007. |
| --- | --- |

60.

Kommissionen anerkender vigtigheden af en effektiv kontrol på det mest hensigtsmæssige tidspunkt. Under revisionsbesøgene og de bilaterale kontakter er medlemsstaterne blevet mindet om, at producentkontrollen i det mindste delvis skal foretages i løbet af det pågældende år. For kvoteåret 2005/2006 foretog de litauiske myndigheder i løbet af året kontrol med producenterne og transportvirksomhederne.

Ungarn foretog ingen kontrol af producenterne i løbet af året med hensyn til 2004/2005 og 2005/2006, men kontrollen blev foretaget efter mejeriårenes udgang. Der blev dog foretaget kontrol i løbet af året med hensyn til 2006/2007.

61, tredje led

De polske myndigheder accepterede Revisionsrettens anbefalinger og accepterede at vedlægge arbejdssedlerne som bilag til kontrolrapporterne fra og med august 2006.

De polske myndigheders opfølgnings- og sanktionsproces behandles i forbindelse med Kommissionens regnskabsafslutningsprocedure, som omfatter det pågældende år, og som nu er i gang.

61, fjerde led

Under visse omstændigheder kan det være nyttigt at opbevare sådanne oplysninger, f.eks. med henblik på at tilpasse kriterierne for risikoanalyse fra det ene år til det andet, men det er ikke et forskriftsmæssigt krav.

Der vil blive fremsat anbefalinger om dette til medlemsstaterne.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

| 73. | Med hensyn til fastlæggelsen af direkte salg har Kommissionen været så restriktiv som muligt og har foretaget skønnene ved hjælp af en metode, som er baseret på objektive kriterier. Disse skøn anses for at være rimelige og er blevet anvendt på en ensartet måde for alle medlemsstaterne.
  Takket være denne metode er de oprindelige anmodninger fra de nye medlemsstater (med undtagelse af Polen), som oprindelig blev vurderet til 1,5 mio. ton, blevet reduceret til et acceptabelt niveau på 0,73 mio. ton (Kommissionens forhandlingsposition). Den mængde, som blev forhandlet i Rådet, var på omkring 1 mio. ton. |
| --- | --- |

73.

Med hensyn til fastlæggelsen af direkte salg har Kommissionen været så restriktiv som muligt og har foretaget skønnene ved hjælp af en metode, som er baseret på objektive kriterier. Disse skøn anses for at være rimelige og er blevet anvendt på en ensartet måde for alle medlemsstaterne.

Takket være denne metode er de oprindelige anmodninger fra de nye medlemsstater (med undtagelse af Polen), som oprindelig blev vurderet til 1,5 mio. ton, blevet reduceret til et acceptabelt niveau på 0,73 mio. ton (Kommissionens forhandlingsposition). Den mængde, som blev forhandlet i Rådet, var på omkring 1 mio. ton.

| 74. | Kommissionen har, sådan som det kræves i tiltrædelsesakten, besluttet at frigive omstruktureringsreserven til fordel for de pågældende medlemsstater efter en grundig analyse i en rapport. De statistikker, som medlemsstaterne har stillet til rådighed, er blevet anvendt og krydskontrolleret. Der er foretaget krydskontrol mellem oplysningerne i rapporten og oplysningerne i undersøgelsen om kvoter (artikel 26, stk. 1, i forordning (EF) nr. 595/2004) og mellem statistikkerne i rapporten og Eurostats og ZMP's statistikker. Se svaret på punkt 24-25.
  Der var først mulighed for, at der kunne opstå økonomiske risici for fællesskabsbudgettet, i det første anvendelsesår, hvor der kunne være tale om en tillægsafgift, nemlig 2005/2006. Kommissionen foretog i 2007 to revisionsundersøgelser på stedet i de to medlemsstater, hvor der var den største økonomiske risiko (dvs. hvor man var tæt på eller lå over den nationale mælkekvote), for hvilke kvoteåret 2005/2006 rent faktisk var dækket takket være regnskabsafslutningsmekanismen, som omfatter de 24 foregående måneder. I forbindelse med en række andre revisioner, som Kommissionen foretog i 2005, udgjorde de resulterende bilaterale møder en glimrende lejlighed til at drøfte Revisionsrettens resultater om mælkekvoter og til at følge op på relevante udviklinger. Der blev foretaget endnu en revision i begyndelsen af 2008 i den tredje nye medlemsstat, hvor kvoten var overskredet, og her omfattede revisionen ligeledes kvoteåret 2005/2006. |
| --- | --- |

74.

Kommissionen har, sådan som det kræves i tiltrædelsesakten, besluttet at frigive omstruktureringsreserven til fordel for de pågældende medlemsstater efter en grundig analyse i en rapport. De statistikker, som medlemsstaterne har stillet til rådighed, er blevet anvendt og krydskontrolleret. Der er foretaget krydskontrol mellem oplysningerne i rapporten og oplysningerne i undersøgelsen om kvoter (artikel 26, stk. 1, i forordning (EF) nr. 595/2004) og mellem statistikkerne i rapporten og Eurostats og ZMP's statistikker. Se svaret på punkt 24-25.

Der var først mulighed for, at der kunne opstå økonomiske risici for fællesskabsbudgettet, i det første anvendelsesår, hvor der kunne være tale om en tillægsafgift, nemlig 2005/2006. Kommissionen foretog i 2007 to revisionsundersøgelser på stedet i de to medlemsstater, hvor der var den største økonomiske risiko (dvs. hvor man var tæt på eller lå over den nationale mælkekvote), for hvilke kvoteåret 2005/2006 rent faktisk var dækket takket være regnskabsafslutningsmekanismen, som omfatter de 24 foregående måneder. I forbindelse med en række andre revisioner, som Kommissionen foretog i 2005, udgjorde de resulterende bilaterale møder en glimrende lejlighed til at drøfte Revisionsrettens resultater om mælkekvoter og til at følge op på relevante udviklinger. Der blev foretaget endnu en revision i begyndelsen af 2008 i den tredje nye medlemsstat, hvor kvoten var overskredet, og her omfattede revisionen ligeledes kvoteåret 2005/2006.

Anbefaling 1

Andet afsnit

I juli 2007 udsendte Kommissionen et spørgeskema om anvendelsen af kvoter for at indsamle oplysninger om udviklingen i antallet og størrelsen af producenter, der producerer til direkte salg og til leverancer.

Mens en opfølgning af omstruktureringsprocessen er nyttig for at skaffe viden om produktkæden, har den mindre betydning i forbindelse med overvågning af forpligtelserne i kvoteordningen.

| 75. | (1) | Der skete en overtildeling af leverancekvoter i to medlemsstater. Tildelingerne blev bragt i overensstemmelse med de relevante samlede mængder inden for den første periode (Slovakiet) og med virkning fra den anden periode (Ungarn). Ingen af de berørte medlemsstater registrerede en produktion, som oversteg leverancemængden. |
| --- | --- | --- |

75.

(1)

Der skete en overtildeling af leverancekvoter i to medlemsstater. Tildelingerne blev bragt i overensstemmelse med de relevante samlede mængder inden for den første periode (Slovakiet) og med virkning fra den anden periode (Ungarn). Ingen af de berørte medlemsstater registrerede en produktion, som oversteg leverancemængden.

| (6) | De litauiske myndigheder har bekræftet, at alle leverancer (herunder gratis leverancer) anmeldes. |
| --- | --- |

(6)

De litauiske myndigheder har bekræftet, at alle leverancer (herunder gratis leverancer) anmeldes.

| (7) | Anvendelsen af kvoter for kooperativer i Ungarn er i overensstemmelse med Domstolens retspraksis og udgør ikke nogen risiko med hensyn til opkrævning af afgifter. |
| --- | --- |

(7)

Anvendelsen af kvoter for kooperativer i Ungarn er i overensstemmelse med Domstolens retspraksis og udgør ikke nogen risiko med hensyn til opkrævning af afgifter.

| (8) | Kommissionen mener, at der skal tages højde for iboende risici i producenternes/opkøbernes status i den risikovurdering, som er en implicit del af kontrolproceduren. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen mener, at der skal tages højde for iboende risici i producenternes/opkøbernes status i den risikovurdering, som er en implicit del af kontrolproceduren.

| (9) | Som forklaret i detaljer i Kommissionens svar på punkt 47 og tekstboks 4 mener Kommissionen ikke, at der har fundet uregelmæssigheder sted i forbindelse med forvaltningen af de nationale reserver. |
| --- | --- |

(9)

Som forklaret i detaljer i Kommissionens svar på punkt 47 og tekstboks 4 mener Kommissionen ikke, at der har fundet uregelmæssigheder sted i forbindelse med forvaltningen af de nationale reserver.

| (10) | Resultatet af de forskellige bilaterale møder og de revisioner, som Kommissionen har foretaget på stedet, viser, at de problemer og kritikpunkter, som Revisionsretten nævner med hensyn til anvendelsen af kvoterne i de første gennemførelsesår, er blevet behandlet, og at der er foretaget forbedringer. |
| --- | --- |

(10)

Resultatet af de forskellige bilaterale møder og de revisioner, som Kommissionen har foretaget på stedet, viser, at de problemer og kritikpunkter, som Revisionsretten nævner med hensyn til anvendelsen af kvoterne i de første gennemførelsesår, er blevet behandlet, og at der er foretaget forbedringer.

| (11) | Resultatet af de forskellige bilaterale møder og de revisioner, som Kommissionen har foretaget på stedet, viser, at de problemer og kritikpunkter, som Revisionsretten nævner med hensyn til anvendelsen af kvoterne i de første gennemførelsesår, er blevet behandlet, og at der er foretaget forbedringer. |
| --- | --- |

(11)

Resultatet af de forskellige bilaterale møder og de revisioner, som Kommissionen har foretaget på stedet, viser, at de problemer og kritikpunkter, som Revisionsretten nævner med hensyn til anvendelsen af kvoterne i de første gennemførelsesår, er blevet behandlet, og at der er foretaget forbedringer.

| (12) | De første års startvanskeligheder er blevet overvundet, og medlemsstaterne har foretaget betydelige forbedringer. |
| --- | --- |

(12)

De første års startvanskeligheder er blevet overvundet, og medlemsstaterne har foretaget betydelige forbedringer.

| (13) | Som forklaret i Kommissionens svar på punkt 56 har medlemsstaterne foretaget forbedringer. |
| --- | --- |

(13)

Som forklaret i Kommissionens svar på punkt 56 har medlemsstaterne foretaget forbedringer.

| (14) | Kommissionen anerkender betydningen af korrekt kontrol på det mest hensigtsmæssige tidspunkt. Medlemsstaterne har foretaget forbedringer. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen anerkender betydningen af korrekt kontrol på det mest hensigtsmæssige tidspunkt. Medlemsstaterne har foretaget forbedringer.

| (15) | Ungarn og de andre berørte medlemsstater er blevet mindet om, at kontrollen med producenter og transportvirksomheder i det mindste delvis skal foretages i løbet af det pågældende år. Medlemsstaterne har efterfølgende foretaget forbedringer. |
| --- | --- |

(15)

Ungarn og de andre berørte medlemsstater er blevet mindet om, at kontrollen med producenter og transportvirksomheder i det mindste delvis skal foretages i løbet af det pågældende år. Medlemsstaterne har efterfølgende foretaget forbedringer.

| (16) | Kommissionen har fulgt op på de spørgsmål, som blev taget op over for medlemsstaterne, og har konstateret, at der er foretaget forbedringer i årene efter Revisionsrettens undersøgelse. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen har fulgt op på de spørgsmål, som blev taget op over for medlemsstaterne, og har konstateret, at der er foretaget forbedringer i årene efter Revisionsrettens undersøgelse.

| 76. | De konstaterede problemer er en følge af indførelsen af en ny ordning. Kommissionen mener dog, at de problemer, som Revisionsretten nævner med hensyn til gennemførelsen i de første år, hvor der var en beskeden risiko for en økonomisk indvirkning på fællesskabsbudgettet, er blevet løst, og at der er gennemført forbedringer. Dette overvåges stadig under afslutningsproceduren, også med hensyn til de kvoteår, som Revisionsretten har undersøgt, og specielt i de medlemsstater, hvor der tydeligvis eller sandsynligvis er tale om overskridelser. |
| --- | --- |

76.

De konstaterede problemer er en følge af indførelsen af en ny ordning. Kommissionen mener dog, at de problemer, som Revisionsretten nævner med hensyn til gennemførelsen i de første år, hvor der var en beskeden risiko for en økonomisk indvirkning på fællesskabsbudgettet, er blevet løst, og at der er gennemført forbedringer. Dette overvåges stadig under afslutningsproceduren, også med hensyn til de kvoteår, som Revisionsretten har undersøgt, og specielt i de medlemsstater, hvor der tydeligvis eller sandsynligvis er tale om overskridelser.

Anbefaling 2

Første afsnit

Kommissionen har fulgt op på udviklingen, både i forbindelse med bilaterale møder og under de revisionsundersøgelser, som er blevet gennemført på stedet som led i regnskabsafslutningsproceduren.

Med hensyn til punkt 1 i illustration 4: De ungarske og slovakiske overtildelinger af leverancekvoter er blevet korrigeret.

Med hensyn til punkt 10 i illustration 4: Anvendelsen af den nationale reserve i Polen og Litauen var baseret på objektive kriterier og er derfor ikke diskriminerende.

Andet afsnit

Kommissionen er villig til at understrege Revisionsrettens bemærkninger yderligere, da den er enig i Revisionsrettens holdning.

Tredje afsnit

Kommissionen har allerede efter at have konsulteret Forvaltningskomitéen for Mælk og Mejeriprodukter foreslået en reduktion af intensiteten af den kontrol, som er omhandlet i artikel 21, stk. 2, i forordning (EF) nr. 595/2004. Der er fastsat en kontrolintensitet på 1 % for de producenter, der har en produktion på under 5 000 kg. Kommissionens forordning (EF) nr. 228/2008 (1) finder anvendelse fra og med perioden 2007/2008.

Femte afsnit

Når det er muligt, opfordres medlemsstaterne ganske rigtigt til at bruge denne praksis. Men fordi flere forskellige tjenester, kompetencer, teknisk ekspertise osv. er involveret, kan det ofte ikke lade sig gøre i praksis.

Anbefaling 3

Der er ingen forpligtelse til at tildele kvoter til alle producenterne. Kommissionen er dog enig i, at al den mælk, der afsættes, skal registreres.

Anbefaling 4

Første afsnit

Sundhedstjekket vil gøre det muligt at kontrollere, om kvoternes størrelse skal justeres, eller om der skal foretages tekniske forbedringer inden 2015, inden ordningen ophører. Målet er, at overgangen skal finde sted før 2015 inden for rammer, som er så gennemsigtige og enkle som muligt.

Første led

Medlemsstaterne har et stort spillerum, når de skal tilrettelægge overførslen af kvoter. Det muliggør en omstrukturering, som er tilpasset bedst muligt til deres situation. For eksempel kan de vælge at gennemføre et omstruktureringsprogram efter artikel 18, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 1788/2003.

Andet led

Kommissionen bestræber sig på at foreslå Rådet en præcis ramme, hvor kvoterne forhøjes trinvis, indtil de udløber i 2015, for at give producenterne et klart overblik over deres fremtid. Det giver de aktive producenter mulighed for at fortsætte med at udvikle deres virksomhed.

---

(1)  Kommissionens forordning (EF) nr. 228/2008 af 13.3.2008 om ændring af forordning (EF) nr. 595/2004 for så vidt angår kontrolintensiteten i forbindelse med leverancer og direkte salg af mælk (EUT L 70 af 14.3.2008, s. 7).

---