# Uradni list C 185/2008

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 185 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5122. julij 2008 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 185

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5122. julij 2008

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Računsko sodišče |
| 2008/C 185/01 | Posebno poročilo št. 4/2008 o izvajanju mlečnih kvot v državah članicah, ki so se Evropski uniji pridružile 1. maja 2004, z odgovori Komisije | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Računsko sodišče

2008/C 185/01

Posebno poročilo št. 4/2008 o izvajanju mlečnih kvot v državah članicah, ki so se Evropski uniji pridružile 1. maja 2004, z odgovori Komisije

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Računsko sodišče

| 22.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/1

---

POSEBNO POROČILO št. 4/2008

o izvajanju mlečnih kvot v državah članicah, ki so se Evropski uniji pridružile 1. maja 2004, z odgovori Komisije

(v skladu z drugim pododstavkom člena 248(4) ES)

(2008/C 185/01)

KAZALO

KRATICE

| I–IX | POVZETE |
| --- | --- |

I–IX

| 1–7 | UVOD |
| --- | --- |

1–7

| 1–4 | Splošna opažanja |
| --- | --- |

1–4

| 5–7 | Cilji in obseg revizije |
| --- | --- |

5–7

| 8–14 | POSEBNE PROIZVODNE STRUKTURE |
| --- | --- |

8–14

| 8–9 | Veliko število majhnih kmetijskih gospodarstev po tranziciji |
| --- | --- |

8–9

| 10–11 | S širitvijo se je število proizvajalcev mleka v EU trikrat povečalo, proizvodnja pa za manj kot 20 % |
| --- | --- |

10–11

| 12–14 | Proizvodne enote so se povečale, toda strukture so ostale raznolike |
| --- | --- |

12–14

| 15–26 | DOLOČANJE NACIONALNIH REFERENČNIH KOLIČIN (NACIONALNIH KVOT) |
| --- | --- |

15–26

| 15 | Komisija je uporabila usklajeno metodologijo |
| --- | --- |

15

| 16–17 | Dobre statistične osnove za sprejetje nacionalnih referenčnih količin za oddajo |
| --- | --- |

16–17

| 18–19 | Podatke o neposredni prodaji je težko oceniti |
| --- | --- |

18–19

| 20–22 | Neposredna prodaja, ki so jo prijavili proizvajalci, je bila dosledno nižja od vseh statističnih ocen |
| --- | --- |

20–22

| 23–26 | Komisija je posebno rezervo za prestrukturiranje sprostila na podlagi težko preverljivih informacij |
| --- | --- |

23–26

| 27–34 | DODELITEV INDIVIDUALNIH REFERENČNIH KOLIČIN (INDIVIDUALNIH KVOT) |
| --- | --- |

27–34

| 27 | Referenčna obdobja so v državah članicah na podlagi predpristopnih aktov različna |
| --- | --- |

27

| 28–30 | Prvotna dodelitev individualnih kvot za oddajo |
| --- | --- |

28–30

| 31 | Prvotna dodelitev individualnih kvot za neposredno prodajo |
| --- | --- |

31

| 32–34 | Poklicni proizvajalci, ki so prejeli kvote, predstavljajo polovico proizvajalcev mleka |
| --- | --- |

32–34

| 35–52 | VZPOSTAVITEV IN UPRAVLJANJE SHEME |
| --- | --- |

35–52

| 35–39 | Prevzem pravnega reda Skupnosti |
| --- | --- |

35–39

| 40–43 | Države članice so sisteme vzpostavile v predvidenem roku, vendar so različne kakovosti in bi jih bilo mogoče izboljšati |
| --- | --- |

40–43

| 44–46 | Polnjenje nacionalne rezerve: različne možnosti po državah članicah |
| --- | --- |

44–46

| 47 | Uporaba nacionalne rezerve: postopki so različni |
| --- | --- |

47

| 48–49 | Množična pretvorba neizkoriščenih referenčnih količin za „neposredno prodajo“ |
| --- | --- |

48–49

| 50–52 | Vsebnost maščobe pri oddaji: pomemben parameter, ki se ga včasih zanemarja |
| --- | --- |

50–52

| 53–61 | KONTROLE |
| --- | --- |

53–61

| 55–59 | Programiranje kontrol s strani držav članic: pozno in pomanjkljivo načrtovanje |
| --- | --- |

55–59

| 60–61 | Izvajanje kontrol: pozno in slabo dokumentirano |
| --- | --- |

60–61

| 62–71 | BILANCA PRVIH TRŽNIH LET |
| --- | --- |

62–71

| 62–66 | Nacionalne referenčne količine „za oddajo“ so dosežene, nacionalne referenčne količine za „neposredno prodajo“ pa so premalo izkoriščene |
| --- | --- |

62–66

| 67–69 | Prestrukturiranje v novih državah članicah se nadaljuje |
| --- | --- |

67–69

| 70–71 | Širitev je povečala čezmejni promet in ni destabilizirala skupne ureditve trga za mleko |
| --- | --- |

70–71

| 72–80 | ZAKLJUČEK IN PRIPOROČILA |
| --- | --- |

72–80

| 73–74 | Ali je Komisija uspešno pripravila in nadzirala razširitev sheme mlečnih kvot na nove države članice? |
| --- | --- |

73–74

| 75–76 | Ali so nove države članice vzpostavile ustrezne strukture za izvajanje mlečnih kvot? Sta bila upravljanje in kontroliranje sheme v skladu z uredbami Skupnosti? |
| --- | --- |

75–76

| 77 | Ali shema mlečnih kvot zajema vse mleko, trženo v novih državah članicah? |
| --- | --- |

77

| 78–80 | Kako je uvedba kvot na splošno vplivala na nacionalne sektorje mleka? Kako je širitev vplivala na skupno ureditev trga za mleko? |
| --- | --- |

78–80

Odgovori Komisije

KRATICE





  AIRBC (ŽÛIKVC)

| AIRBC (ŽÛIKVC) | Center za kmetijske informacije in poslovne dejavnosti na podeželju (Žemës ûkio informacijos ir kaimo verslo centras) (Litva) |
| --- | --- |
| APA Slovaška | Kmetijska plačilna agencija (Pôdohospodárska platobná agentúra), plačilni organ za kmetijstvo na Slovaškem |
| ARR | Agencija za kmetijske trge (Agencja Rynku Rolnego), plačilni organ za kmetijstvo na Poljskem |
| ARSKTRP | Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja, plačilni organ za kmetijstvo in razvoj podeželja v Sloveniji |
| CVI | Nacionalni inšpektorat za selekcijo (Ciltsdarba valsts inspekcija), kontrolni organ v Latviji |
| CY | Ciper |
| CZ | Češka |
| EE | Estonija |
| GUS | Poljski Nacionalni statistični urad (Główny Urząd Statystyczny) |
| HU | Madžarska |
| KSH | Madžarski Centralni statistični urad (Központi Statisztikai Hivatal) |
| LDC | Center za kmetijske podatke (Lauksaimniecîbas Datu
  Centrs), upravljavski organ za kvote v Latviji |
| LV | Latvija |
| LT | Litva |
| MT | Malta |
| MVH | Agencija za kmetijstvo in razvoj podeželja (Mezõgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal), plačilni organ za kmetijstvo in razvoj podeželja na Madžarskem |
| NMA | Nacionalna plačilna agencija (Nacionalinë Mokëjimo Agentûra), plačilni organ za kmetijstvo v Litvi |
| PL | Poljska |
| PRIA | Odbor za kmetijske registre in informacije (Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet) v Estoniji, plačilni in upravljavski organ za mlečne kvote v Estoniji |
| SI | Slovenija |
| SK | Slovaška |
| SZIF | Državni kmetijski intervencijski sklad (Státní zemìdìlský intervenční fond), plačilni organ za kmetijstvo na Češkem |
| ZMP | Zentrale Markt- und Preisberichtstelle für Erzeugnisse der Land-, Forst- und Ernährungswirtschaft |

Center za kmetijske informacije in poslovne dejavnosti na podeželju (Žemës ûkio informacijos ir kaimo verslo centras) (Litva)

APA Slovaška

Kmetijska plačilna agencija (Pôdohospodárska platobná agentúra), plačilni organ za kmetijstvo na Slovaškem

ARR

Agencija za kmetijske trge (Agencja Rynku Rolnego), plačilni organ za kmetijstvo na Poljskem

ARSKTRP

Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja, plačilni organ za kmetijstvo in razvoj podeželja v Sloveniji

CVI

Nacionalni inšpektorat za selekcijo (Ciltsdarba valsts inspekcija), kontrolni organ v Latviji

CY

Ciper

CZ

Češka

EE

Estonija

GUS

Poljski Nacionalni statistični urad (Główny Urząd Statystyczny)

HU

Madžarska

KSH

Madžarski Centralni statistični urad (Központi Statisztikai Hivatal)

LDC

Center za kmetijske podatke (Lauksaimniecîbas Datu
  Centrs), upravljavski organ za kvote v Latviji

LV

Latvija

LT

Litva

MT

Malta

MVH

Agencija za kmetijstvo in razvoj podeželja (Mezõgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal), plačilni organ za kmetijstvo in razvoj podeželja na Madžarskem

NMA

Nacionalna plačilna agencija (Nacionalinë Mokëjimo Agentûra), plačilni organ za kmetijstvo v Litvi

PL

Poljska

PRIA

Odbor za kmetijske registre in informacije (Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet) v Estoniji, plačilni in upravljavski organ za mlečne kvote v Estoniji

SI

Slovenija

SK

Slovaška

SZIF

Državni kmetijski intervencijski sklad (Státní zemìdìlský intervenční fond), plačilni organ za kmetijstvo na Češkem

ZMP

Zentrale Markt- und Preisberichtstelle für Erzeugnisse der Land-, Forst- und Ernährungswirtschaft

POVZETEK

| I. | Po širitvi 1. maja 2004 je deset novih držav članic prevzelo obveznost izvajanja sheme mlečnih kvot. Ta od držav članic zahteva, da upoštevajo zgornje meje proizvodnje, ki so zanje določene ločeno za oddajo mleka in za neposredno prodajo potrošnikom, ter določa finančno kazen v primeru prekoračitve. |
| --- | --- |

I.

Po širitvi 1. maja 2004 je deset novih držav članic prevzelo obveznost izvajanja sheme mlečnih kvot. Ta od držav članic zahteva, da upoštevajo zgornje meje proizvodnje, ki so zanje določene ločeno za oddajo mleka in za neposredno prodajo potrošnikom, ter določa finančno kazen v primeru prekoračitve.

| II. | Sodišče je pri revidiranju izvajanja sheme mlečnih kvot v novih državah članicah opravilo kontrole na kraju samem v osmih od teh držav in se oprlo na poglobljeno analizo informacij, ki jih je zagotovila Komisija. |
| --- | --- |

II.

Sodišče je pri revidiranju izvajanja sheme mlečnih kvot v novih državah članicah opravilo kontrole na kraju samem v osmih od teh držav in se oprlo na poglobljeno analizo informacij, ki jih je zagotovila Komisija.

| III. | V novih državah članicah je v sektorju mleka že prišlo do globokih sprememb, pri katerih so se povsod kazali enaki trendi: zmanjšanje števila živine, povečanje velikosti gospodarstev, stalno višanje donosov in zvišanje stopnje oddaje. Vendar gospodarski razvoj po tranziciji ni oviral ohranitve pomembnega kmetijskega sektorja samooskrbnih ali delno samooskrbnih gospodarstev, ki prispeva k blažitvi učinkov strukturne brezposelnosti. |
| --- | --- |

III.

V novih državah članicah je v sektorju mleka že prišlo do globokih sprememb, pri katerih so se povsod kazali enaki trendi: zmanjšanje števila živine, povečanje velikosti gospodarstev, stalno višanje donosov in zvišanje stopnje oddaje. Vendar gospodarski razvoj po tranziciji ni oviral ohranitve pomembnega kmetijskega sektorja samooskrbnih ali delno samooskrbnih gospodarstev, ki prispeva k blažitvi učinkov strukturne brezposelnosti.

| IV. | V tem zelo specifičnem kontekstu se ocena kvot, ki so bile novim državam članicam dodeljene za oddajo, ni veliko razlikovala od dejanskih potreb, kvote za neposredno prodajo pa so bile nasprotno močno precenjene, saj so temeljile na zelo približnih statističnih podatkih. |
| --- | --- |

IV.

V tem zelo specifičnem kontekstu se ocena kvot, ki so bile novim državam članicam dodeljene za oddajo, ni veliko razlikovala od dejanskih potreb, kvote za neposredno prodajo pa so bile nasprotno močno precenjene, saj so temeljile na zelo približnih statističnih podatkih.

| V. | Pri dodeljevanju individualnih kvot proizvajalcem je bilo v dveh državah članicah ugotovljeno dodeljevanje previsokih kvot za oddajo. Ob koncu prvih dveh kvotnih let je treba ugotoviti, da približno polovica kmetijskih gospodarstev s proizvodnjo mleka ni vključena v shemo mlečnih kvot. Vendar to dejstvo ne kaže na nesposobnost izvajanja sheme, temveč odseva pomembnost kmetijskega sektorja delne samooskrbe. |
| --- | --- |

V.

Pri dodeljevanju individualnih kvot proizvajalcem je bilo v dveh državah članicah ugotovljeno dodeljevanje previsokih kvot za oddajo. Ob koncu prvih dveh kvotnih let je treba ugotoviti, da približno polovica kmetijskih gospodarstev s proizvodnjo mleka ni vključena v shemo mlečnih kvot. Vendar to dejstvo ne kaže na nesposobnost izvajanja sheme, temveč odseva pomembnost kmetijskega sektorja delne samooskrbe.

| VI. | Komisija je v predpristopnem obdobju igrala zelo pomembno vlogo v pogajanjih o določitvi nacionalnih kvot. Pri dejavnostih Komisije v obdobju 2004–2006 je Sodišče ugotovilo določene pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

VI.

Komisija je v predpristopnem obdobju igrala zelo pomembno vlogo v pogajanjih o določitvi nacionalnih kvot. Pri dejavnostih Komisije v obdobju 2004–2006 je Sodišče ugotovilo določene pomanjkljivosti.

| VII. | Izvajanje mlečnih kvot je za nove države članice predstavljalo velik logističen izziv. Na splošno so si te države močno prizadevale, da bi bili upravni in kontrolni sistemi pravočasno pripravljeni za delovanje. Vendar so bili v času revizije ti sistemi še vedno različne kakovosti, kar je privedlo do opažanj Sodišča v zvezi z izvajanjem pravnega reda Skupnosti in upravljanjem nacionalne rezerve, pravili za pretvarjanje kvot ter načrtovanjem in izvajanjem kontrol. |
| --- | --- |

VII.

Izvajanje mlečnih kvot je za nove države članice predstavljalo velik logističen izziv. Na splošno so si te države močno prizadevale, da bi bili upravni in kontrolni sistemi pravočasno pripravljeni za delovanje. Vendar so bili v času revizije ti sistemi še vedno različne kakovosti, kar je privedlo do opažanj Sodišča v zvezi z izvajanjem pravnega reda Skupnosti in upravljanjem nacionalne rezerve, pravili za pretvarjanje kvot ter načrtovanjem in izvajanjem kontrol.

| VIII. | Za večino opaženih pomanjkljivosti je mogoče šteti, da so značilne za fazo začetka delovanja sistema. Komisija in države članice so odgovorne, da še naprej zagotavljajo izvedbo ustreznih popravnih ukrepov. Poleg tega je za spremljanje dobrega upravljanja sheme in oblikovanje predlogov o njeni prihodnosti bistveno, da ima Komisija na razpolago zanesljive in skladne informacije, ki ji omogočajo oceno dejanskega obsega procesa prestrukturiranja in potrjevanje podatkov o neposredni prodaji. |
| --- | --- |

VIII.

Za večino opaženih pomanjkljivosti je mogoče šteti, da so značilne za fazo začetka delovanja sistema. Komisija in države članice so odgovorne, da še naprej zagotavljajo izvedbo ustreznih popravnih ukrepov. Poleg tega je za spremljanje dobrega upravljanja sheme in oblikovanje predlogov o njeni prihodnosti bistveno, da ima Komisija na razpolago zanesljive in skladne informacije, ki ji omogočajo oceno dejanskega obsega procesa prestrukturiranja in potrjevanje podatkov o neposredni prodaji.

| IX. | Ob koncu prvih dveh tržnih let se v sektorju mleka v novih državah članicah nadaljuje prestrukturiranje. Pri skupni proizvodnji mleka se je še naprej večal delež oddaje. Nacionalne kvote za oddajo so bile skoraj zasičene, na Češkem, Cipru in Poljskem pa celo presežene. Premajhno izkoriščenost kvot za neposredno prodajo je ublažila njihova množična pretvorba v kvote za oddajo. Gibanje v smeri koncentracije proizvodnih enot se odvija v kontekstu višanja cene mleka. Širitev je omogočila povečanje trgovanja, ki ni povzročilo destabilizacije evropskega trga in ni imelo posledic za proračun. |
| --- | --- |

IX.

Ob koncu prvih dveh tržnih let se v sektorju mleka v novih državah članicah nadaljuje prestrukturiranje. Pri skupni proizvodnji mleka se je še naprej večal delež oddaje. Nacionalne kvote za oddajo so bile skoraj zasičene, na Češkem, Cipru in Poljskem pa celo presežene. Premajhno izkoriščenost kvot za neposredno prodajo je ublažila njihova množična pretvorba v kvote za oddajo. Gibanje v smeri koncentracije proizvodnih enot se odvija v kontekstu višanja cene mleka. Širitev je omogočila povečanje trgovanja, ki ni povzročilo destabilizacije evropskega trga in ni imelo posledic za proračun.

UVOD

Splošna opažanja

| 1. | Shema mlečnih kvot se v Evropski uniji izvaja od mlečnega leta 1984–1985 in bo, če se zakonodaja ne spremeni, ostala v veljavi do tržnega leta 2014–2015 (1). Njen glavni namen je „zmanjšati neravnovesje med ponudbo in povpraševanjem na trgu z mlekom in mlečnimi proizvodi in nastalimi strukturnimi presežki ter s tem doseči boljšo uravnoteženost trga“ (2). |
| --- | --- |

1.

Shema mlečnih kvot se v Evropski uniji izvaja od mlečnega leta 1984–1985 in bo, če se zakonodaja ne spremeni, ostala v veljavi do tržnega leta 2014–2015 (1). Njen glavni namen je „zmanjšati neravnovesje med ponudbo in povpraševanjem na trgu z mlekom in mlečnimi proizvodi in nastalimi strukturnimi presežki ter s tem doseči boljšo uravnoteženost trga“ (2).

| 2. | 1. maja 2004 so se Češka, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Slovenija in Slovaška pridružile Evropski uniji. Pred tem je Evropski svet v Københavnu decembra 2002 za deset držav kandidatk določil nacionalne referenčne količine za proizvodnjo mleka. Shema mlečnih kvot je v novih državah članicah v celoti začela veljati na dan pridružitve, razen na Poljskem in v Sloveniji, ki jima je bila odobrena zahteva po podaljšanem roku za dokončno vzpostavitev sheme (3). |
| --- | --- |

2.

1. maja 2004 so se Češka, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Slovenija in Slovaška pridružile Evropski uniji. Pred tem je Evropski svet v Københavnu decembra 2002 za deset držav kandidatk določil nacionalne referenčne količine za proizvodnjo mleka. Shema mlečnih kvot je v novih državah članicah v celoti začela veljati na dan pridružitve, razen na Poljskem in v Sloveniji, ki jima je bila odobrena zahteva po podaljšanem roku za dokončno vzpostavitev sheme (3).

| 3. | Dogovori o pristopu so za vsako novo državo članico, z izjemo Cipra in Malte, zajemali tudi vzpostavitev posebne rezerve za prestrukturiranje njenega sektorja mleka (4). To rezervo je bilo mogoče sprostiti od 1. aprila 2006, da bi pripomogla k prestrukturiranju nacionalnega sektorja mleka in zlasti k preusmeritvi „od proizvodnje za porabo na kmetiji k proizvodnji za trg“ (5). |
| --- | --- |

3.

Dogovori o pristopu so za vsako novo državo članico, z izjemo Cipra in Malte, zajemali tudi vzpostavitev posebne rezerve za prestrukturiranje njenega sektorja mleka (4). To rezervo je bilo mogoče sprostiti od 1. aprila 2006, da bi pripomogla k prestrukturiranju nacionalnega sektorja mleka in zlasti k preusmeritvi „od proizvodnje za porabo na kmetiji k proizvodnji za trg“ (5).

| 4. | Po širitvi 1. maja 2004 so nacionalne referenčne količine za 25 držav članic skupno znašale 137,3 milijona ton. Deset novih držav članic je skupaj razpolagalo z 18,3 milijona ton oziroma s 13,3 % celotne količine Skupnosti (tabela 1).
  Tabela 1
  Prvotne mlečne kvote v novih državah članicah (1. maja 2004)









  (v tonah) |
| --- | --- |
| Države članice | Oddaja | Neposredna prodaja | Skupaj | Posebna rezerva |
| Češka | 2 613 239 | 68 904 | 2 682 143 | 55 788 |
| Estonija | 537 188 | 87 365 | 624 483 | 21 885 |
| Ciper | 141 337 | 3 863 | 145 200 | 0 |
| Latvija | 468 943 | 226 452 | 695 395 | 33 253 |
| Litva | 1 256 440 | 390 499 | 1 646 939 | 57 900 |
| Madžarska | 1 782 650 | 164 630 | 1 947 280 | 42 780 |
| Malta | 48 698 | 0 | 48 698 | 0 |
| Poljska | 8 500 000 | 464 017 | 8 964 017 | 416 126 |
| Slovenija | 467 063 | 93 361 | 560 424 | 16 214 |
| Slovaška | 990 810 | 22 506 | 1 013 316 | 27 472 |
| EU–10 | 16 806 368 | 1 521 597 | 18 327 895 | 671 418 |
| EU–15 | 117 771 708 | 1 241 943 | 119 013 651 | |
| EU–25 | 134 578 076 | 2 763 450 | 137 341 616 | |
| EU–10: Priloga I k Uredbi (ES) št. 1788/2003.
  EU–15: Priloga k Uredbi Sveta (ES) št. 3950/92, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 739/2004. |

4.

Po širitvi 1. maja 2004 so nacionalne referenčne količine za 25 držav članic skupno znašale 137,3 milijona ton. Deset novih držav članic je skupaj razpolagalo z 18,3 milijona ton oziroma s 13,3 % celotne količine Skupnosti (tabela 1).

Tabela 1

Prvotne mlečne kvote v novih državah članicah (1. maja 2004)

(v tonah)

Države članice

Oddaja

Neposredna prodaja

Skupaj

Posebna rezerva

Češka

2 613 239

68 904

2 682 143

55 788

Estonija

537 188

87 365

624 483

21 885

Ciper

141 337

3 863

145 200

0

Latvija

468 943

226 452

695 395

33 253

Litva

1 256 440

390 499

1 646 939

57 900

Madžarska

1 782 650

164 630

1 947 280

42 780

Malta

48 698

0

48 698

0

Poljska

8 500 000

464 017

8 964 017

416 126

Slovenija

467 063

93 361

560 424

16 214

Slovaška

990 810

22 506

1 013 316

27 472

EU–10

16 806 368

1 521 597

18 327 895

671 418

EU–15

117 771 708

1 241 943

119 013 651

EU–25

134 578 076

2 763 450

137 341 616

EU–10: Priloga I k Uredbi (ES) št. 1788/2003.

EU–15: Priloga k Uredbi Sveta (ES) št. 3950/92, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 739/2004.

Okvir 1 – Sistem mlečnih kvotVsaki državi članici se dodeli „nacionalna referenčna količina“ oziroma nacionalna kvota za proizvodnjo, razdeljena na nacionalno kvoto za „oddajo“ za mleko, ki se odda odkupovalcem (večinoma mlekarnam), in na nacionalno kvoto za neposredno prodajo za mleko, ki ga proizvajalci neposredno prodajo ali oddajo potrošnikom, ter za druge mlečne proizvode, ki jih proizvajalci prodajo ali oddajo. Proizvajalci prejmejo individualne referenčne količine za oddajo in/ali neposredno prodajo, ki ne presegajo nacionalnih zgornjih mej.Če država članica preseže eno od svojih nacionalnih kvot, mora Skupnosti plačati „dodatno“ dajatev, ki je določena na ravni, za katero se sodi, da je odvračilna (33,27 EUR na 100 kilogramov mleka v obdobju 2004–2005), ter je določena posebej za oddajo in posebej za neposredno prodajo. Države članice Komisiji vsako leto pred 1. septembrom pošljejo podatke, potrebne za izračun dajatve. Država članica, ki je zavezana za dajatev, jo mora razdeliti med proizvajalce, ki so prispevali k prekoračitvi nacionalne referenčne količine po prerazporeditvi neizkoriščenih količin.Shema mlečnih kvot nalaga državam članicam splošni okvir in smernice, ki jih je treba upoštevati pri izračunu dajatve. Vendar lahko države članice svoje nacionalne referenčne količine prosto upravljajo, zlasti pri določanju načina prenosa kvot med proizvajalci, v skladu s svojimi lastnimi gospodarskimi in socialnimi cilji, na primer glede na vrsto kmetijskega gospodarstva, ki jo štejejo za zaželeno, ali celo glede na ozemeljsko porazdelitev kmetijskih gospodarstev. Kompenzacija med kvotami držav članic s presežki proizvodnje in državami članicami s primanjkljajem ni možna.

Cilji in obseg revizije

| 5. | Cilj revizije je bil pregledati uvedbo in delovanje sistema mlečnih kvot v novih državah članicah ob koncu prvega tržnega leta, ko je bil ta sistem v uporabi (od 1. maja 2004 do 31. marca 2005) (6). Glavna revizijska vprašanja so bila naslednja:






  — | Ali se je Komisija pravilno pogodila o dodelitvi nacionalnih referenčnih količin novim državam članicam? Kako je spremljala in nadzirala razširitev sheme na te nove države članice? |
| --- | --- | --- |

5.

Cilj revizije je bil pregledati uvedbo in delovanje sistema mlečnih kvot v novih državah članicah ob koncu prvega tržnega leta, ko je bil ta sistem v uporabi (od 1. maja 2004 do 31. marca 2005) (6). Glavna revizijska vprašanja so bila naslednja:

—

Ali se je Komisija pravilno pogodila o dodelitvi nacionalnih referenčnih količin novim državam članicam? Kako je spremljala in nadzirala razširitev sheme na te nove države članice?

| — | Ali so države članice vzpostavile ustrezne strukture za upravljanje mlečnih kvot? Sta upravljanje in kontroliranje dejavnosti proizvajalcev in odkupovalcev skladna z uredbami Skupnosti? Ali shema mlečnih kvot zajema vse mleko, trženo v novih državah članicah? Kako je uvedba kvot vplivala na nacionalne sektorje mleka? Kako je širitev vplivala na skupno ureditev trga za mleko? |
| --- | --- |

—

Ali so države članice vzpostavile ustrezne strukture za upravljanje mlečnih kvot? Sta upravljanje in kontroliranje dejavnosti proizvajalcev in odkupovalcev skladna z uredbami Skupnosti? Ali shema mlečnih kvot zajema vse mleko, trženo v novih državah članicah? Kako je uvedba kvot vplivala na nacionalne sektorje mleka? Kako je širitev vplivala na skupno ureditev trga za mleko?

| 6. | Pri odgovorih na ta vprašanja je Sodišče pri svojih ugotovitvah upoštevalo vse stopnje izvajanja sheme. Ugotovitve se zapovrstjo nanašajo na:






  — | posebne proizvodne strukture v novih državah članicah, ki so neposredno vplivale na izvajanje sistema mlečnih kvot (odstavki 8–14), |
| --- | --- | --- |

6.

Pri odgovorih na ta vprašanja je Sodišče pri svojih ugotovitvah upoštevalo vse stopnje izvajanja sheme. Ugotovitve se zapovrstjo nanašajo na:

—

posebne proizvodne strukture v novih državah članicah, ki so neposredno vplivale na izvajanje sistema mlečnih kvot (odstavki 8–14),

| — | določanje nacionalnih kvot (odstavki 15–26), |
| --- | --- |

—

določanje nacionalnih kvot (odstavki 15–26),

| — | dodeljevanje individualnih kvot (odstavki 27–34), |
| --- | --- |

—

dodeljevanje individualnih kvot (odstavki 27–34),

| — | uvedbo in upravljanje sheme (odstavki 35–52), |
| --- | --- |

—

uvedbo in upravljanje sheme (odstavki 35–52),

| — | organizacijo in izvajanje kontrol (odstavki 53–61), |
| --- | --- |

—

organizacijo in izvajanje kontrol (odstavki 53–61),

| — | bilanco prvih tržnih let (odstavki 62–71). |
| --- | --- |

—

bilanco prvih tržnih let (odstavki 62–71).

| 7. | Sodišče je v letih 2005 in 2006 obiskalo osem držav članic (2005: Češko, Estonijo, Latvijo, Litvo, Madžarsko in Slovaško; 2006: Poljsko in Slovenijo). Države članice, ki so bile revidirane na kraju samem, so bile torej države Srednje in Vzhodne Evrope, ki so v pokomunističnem obdobju izvedle tranzicijo na tržno gospodarstvo in so skupaj imele približno 99 % vseh referenčnih količin, dodeljenih desetim novim državam članicam. |
| --- | --- |

7.

Sodišče je v letih 2005 in 2006 obiskalo osem držav članic (2005: Češko, Estonijo, Latvijo, Litvo, Madžarsko in Slovaško; 2006: Poljsko in Slovenijo). Države članice, ki so bile revidirane na kraju samem, so bile torej države Srednje in Vzhodne Evrope, ki so v pokomunističnem obdobju izvedle tranzicijo na tržno gospodarstvo in so skupaj imele približno 99 % vseh referenčnih količin, dodeljenih desetim novim državam članicam.

POSEBNE PROIZVODNE STRUKTURE

Veliko število majhnih kmetijskih gospodarstev po tranziciji

| 8. | V kmetijskem gospodarstvu držav kandidatk iz Srednje in Vzhodne Evrope se je v devetdesetih letih 20. stoletja, po padcu komunističnih režimov, začelo poglobljeno prestrukturiranje. V času širitve so kljub temu prestrukturiranju med državami kandidatkami in državami EU–15 obstajale velike razlike v produktivnosti. Ovira, ki jo je moral premostiti kmetijski sektor in katere razsežnost ni bila v vseh državah enaka, je izvirala predvsem iz prenizkih naložb, nizke produktivnosti proizvodnih dejavnikov in zaostanka v razvoju agroživilskega sektorja (7). |
| --- | --- |

8.

V kmetijskem gospodarstvu držav kandidatk iz Srednje in Vzhodne Evrope se je v devetdesetih letih 20. stoletja, po padcu komunističnih režimov, začelo poglobljeno prestrukturiranje. V času širitve so kljub temu prestrukturiranju med državami kandidatkami in državami EU–15 obstajale velike razlike v produktivnosti. Ovira, ki jo je moral premostiti kmetijski sektor in katere razsežnost ni bila v vseh državah enaka, je izvirala predvsem iz prenizkih naložb, nizke produktivnosti proizvodnih dejavnikov in zaostanka v razvoju agroživilskega sektorja (7).

| 9. | Zaradi relativne neučinkovitosti kmetijskega sektorja, ki so se ji pridružile še visoke stopnje strukturne brezposelnosti, so se ohranila ali nastala zelo številna majhna posamezna samooskrbna ali delno samooskrbna kmetijska gospodarstva.

  Okvir 2 – Delno samooskrbna kmetijska gospodarstvaStandardna opredelitev teh gospodarstev ne obstaja. Izraz delno samooskrbna kmetijska gospodarstva se običajno uporablja za tista kmetijska gospodarstva, ki proizvajajo predvsem za lastne potrebe in obenem tržijo del svojih proizvodov. Takšna opredelitev je bila uporabljena v zakonodaji Skupnosti, ki določa prehodne ukrepe v zvezi s podporo za razvoj podeželja v novih državah članicah (8).Na delno samooskrbnem kmetijskem gospodarstvu kmet s svojo kmetijsko proizvodnjo pridobiva denarni prihodek, vendar glavni del njegovih denarnih prihodkov sestavljajo socialni transferji, kot so starostne pokojnine ali plače in prihodki iz nekmetijskih gospodarskih dejavnosti. Prihodki v naravi so v obliki porabe živil na kmetiji ter samooskrbe s tekočimi in nespremenljivimi vložki (9).Prestrukturiranje proizvodnje mleka, kot ga razume Evropska unija, predvideva razvoj tržno donosnih enot. Vendar študije kažejo, da tradicionalna kmetijska gospodarstva, ki temeljijo na delni samooskrbi, v nekaterih državah članicah iz Srednje in Vzhodne Evrope močno prispevajo k omilitvi strukturne brezposelnosti in se lahko zaradi tega dolgoročno ohranijo. |
| --- | --- |

9.

Zaradi relativne neučinkovitosti kmetijskega sektorja, ki so se ji pridružile še visoke stopnje strukturne brezposelnosti, so se ohranila ali nastala zelo številna majhna posamezna samooskrbna ali delno samooskrbna kmetijska gospodarstva.

Okvir 2 – Delno samooskrbna kmetijska gospodarstvaStandardna opredelitev teh gospodarstev ne obstaja. Izraz delno samooskrbna kmetijska gospodarstva se običajno uporablja za tista kmetijska gospodarstva, ki proizvajajo predvsem za lastne potrebe in obenem tržijo del svojih proizvodov. Takšna opredelitev je bila uporabljena v zakonodaji Skupnosti, ki določa prehodne ukrepe v zvezi s podporo za razvoj podeželja v novih državah članicah (8).Na delno samooskrbnem kmetijskem gospodarstvu kmet s svojo kmetijsko proizvodnjo pridobiva denarni prihodek, vendar glavni del njegovih denarnih prihodkov sestavljajo socialni transferji, kot so starostne pokojnine ali plače in prihodki iz nekmetijskih gospodarskih dejavnosti. Prihodki v naravi so v obliki porabe živil na kmetiji ter samooskrbe s tekočimi in nespremenljivimi vložki (9).Prestrukturiranje proizvodnje mleka, kot ga razume Evropska unija, predvideva razvoj tržno donosnih enot. Vendar študije kažejo, da tradicionalna kmetijska gospodarstva, ki temeljijo na delni samooskrbi, v nekaterih državah članicah iz Srednje in Vzhodne Evrope močno prispevajo k omilitvi strukturne brezposelnosti in se lahko zaradi tega dolgoročno ohranijo.

S širitvijo se je število proizvajalcev mleka v EU trikrat povečalo, proizvodnja pa za manj kot 20 %

| 10. | Pristop desetih novih držav članic je zaradi številnih majhnih struktur pomenil, da se je 500 000 proizvajalcem mleka, ki so že delovali v EU–15, pridružilo nekaj več kot milijon proizvajalcev. |
| --- | --- |

10.

Pristop desetih novih držav članic je zaradi številnih majhnih struktur pomenil, da se je 500 000 proizvajalcem mleka, ki so že delovali v EU–15, pridružilo nekaj več kot milijon proizvajalcev.

| 11. | Vendar milijon novih proizvajalcev Skupnosti v letu 2004 ni proizvedlo več kot 21,7 milijona ton mleka, medtem ko so ga proizvajalci v EU–15 proizvedli 121,3 milijona (tabela 2). Ta podatek že pri prvotnem pogledu ponazarja razliko v povprečni produktivnosti, ki je ob pridružitvi obstajala med „starimi“ in „novimi“ proizvajalci mleka. Upoštevati je treba tudi, da so leta 2004 84 % proizvodnje mleka v 10 novih državah članicah zagotovile štiri države: Poljska (54 %), Češka (12 %), Litva (9 %) in Madžarska (9 %).
  Tabela 2
  Proizvodnja mleka v državah Srednje in Vzhodne Evrope (1991–2005)
















  (v 1000 ton) |
| --- | --- |
| | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK | EU–10 | EU–15 | EU–25 |
| 1991 | 4 248 | 1 093 | 1 771 | 2 916 | 2 620 | 14 022 | 643 | 1 573 | 29 014 | 122 797 | 151 811 |
| 2000 | 2 708 | 630 | 823 | 1 725 | 2 080 | 11 900 | 649 | 1 099 | 21 807 | 121 197 | 143 005 |
| 2001 | 2 702 | 687 | 848 | 1 730 | 2 080 | 12 030 | 653 | 1 114 | 22 032 | 121 398 | 143 430 |
| 2002 | 2 801 | 612 | 814 | 1 771 | 2 068 | 11 776 | 728 | 1 163 | 21 921 | 122 188 | 144 108 |
| 2003 | 2 717 | 647 | 786 | 1 796 | 1 977 | 11 892 | 755 | 1 109 | 21 869 | 122 625 | 144 494 |
| 2004 | 2 673 | 640 | 786 | 1 850 | 1 939 | 11 810 | 815 | 1 047 | 21 745 | 121 307 | 143 052 |
| 2005 | 2 770 | 670 | 800 | 1 900 | 1 839 | 11 905 | 810 | 1 068 | 21 950 | 121 515 | 143 464 |
| Vir: ZMP-Marktbilanz Milch 2006. |

11.

Vendar milijon novih proizvajalcev Skupnosti v letu 2004 ni proizvedlo več kot 21,7 milijona ton mleka, medtem ko so ga proizvajalci v EU–15 proizvedli 121,3 milijona (tabela 2). Ta podatek že pri prvotnem pogledu ponazarja razliko v povprečni produktivnosti, ki je ob pridružitvi obstajala med „starimi“ in „novimi“ proizvajalci mleka. Upoštevati je treba tudi, da so leta 2004 84 % proizvodnje mleka v 10 novih državah članicah zagotovile štiri države: Poljska (54 %), Češka (12 %), Litva (9 %) in Madžarska (9 %).

Tabela 2

Proizvodnja mleka v državah Srednje in Vzhodne Evrope (1991–2005)

(v 1000 ton)

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

EU–10

EU–15

EU–25

1991

4 248

1 093

1 771

2 916

2 620

14 022

643

1 573

29 014

122 797

151 811

2000

2 708

630

823

1 725

2 080

11 900

649

1 099

21 807

121 197

143 005

2001

2 702

687

848

1 730

2 080

12 030

653

1 114

22 032

121 398

143 430

2002

2 801

612

814

1 771

2 068

11 776

728

1 163

21 921

122 188

144 108

2003

2 717

647

786

1 796

1 977

11 892

755

1 109

21 869

122 625

144 494

2004

2 673

640

786

1 850

1 939

11 810

815

1 047

21 745

121 307

143 052

2005

2 770

670

800

1 900

1 839

11 905

810

1 068

21 950

121 515

143 464

Vir: ZMP-Marktbilanz Milch 2006.

Proizvodne enote so se povečale, toda strukture so ostale raznolike

| 12. | Z izjemo posebnosti, značilnih za vsako od novih držav članic, so bili v obdobju med letoma 2000 in 2005 temeljni trendi razvoja sektorja mleka naslednji: upad števila krav molznic, ki pa ga izravnavata povečan donos mleka in povečanje povprečne velikosti gospodarstev, povezano s stalnim upadanjem njihovega števila (diagram 1). |
| --- | --- |

12.

Z izjemo posebnosti, značilnih za vsako od novih držav članic, so bili v obdobju med letoma 2000 in 2005 temeljni trendi razvoja sektorja mleka naslednji: upad števila krav molznic, ki pa ga izravnavata povečan donos mleka in povečanje povprečne velikosti gospodarstev, povezano s stalnim upadanjem njihovega števila (diagram 1).

Image

| 13. | Države Srednje in Vzhodne Evrope je mogoče razvrstiti v dve ločeni kategoriji:






  — | Na Češkem, v Estoniji, na Madžarskem in Slovaškem velika kmetijska gospodarstva (50 in več krav), ki so večinoma dediščina starih kolektivnih farm, prispevajo pomemben delež proizvodnje mleka. V teh državah članicah je povprečno število živine na kmetijskih gospodarstvih primerljivo z nekaterimi regijami EU–15; na Češkem je celo veliko višje od povprečja EU–15. Delež proizvodnje, ki se odda mlekarnam, se upošteva kot globalni kazalnik stopnje industrializacije sektorja mleka, saj za oddano mleko veljajo strogi zdravstveni standardi (10). V državah s številnimi velikimi in srednjimi strukturami je stopnja oddaje zelo podobna (Češka, Madžarska, Slovaška) ali precej podobna (Estonija) povprečju EU–15. Te države članice imajo tudi največje povprečne kvote za oddajo in najvišje stopnje produktivnosti. |
| --- | --- | --- |

13.

Države Srednje in Vzhodne Evrope je mogoče razvrstiti v dve ločeni kategoriji:

—

Na Češkem, v Estoniji, na Madžarskem in Slovaškem velika kmetijska gospodarstva (50 in več krav), ki so večinoma dediščina starih kolektivnih farm, prispevajo pomemben delež proizvodnje mleka. V teh državah članicah je povprečno število živine na kmetijskih gospodarstvih primerljivo z nekaterimi regijami EU–15; na Češkem je celo veliko višje od povprečja EU–15. Delež proizvodnje, ki se odda mlekarnam, se upošteva kot globalni kazalnik stopnje industrializacije sektorja mleka, saj za oddano mleko veljajo strogi zdravstveni standardi (10). V državah s številnimi velikimi in srednjimi strukturami je stopnja oddaje zelo podobna (Češka, Madžarska, Slovaška) ali precej podobna (Estonija) povprečju EU–15. Te države članice imajo tudi največje povprečne kvote za oddajo in najvišje stopnje produktivnosti.

| — | Nasprotno na Poljskem, kjer kolektivizacije kmetijstva ni bilo veliko, pa tudi v Latviji in Litvi, kjer so bile velike državne farme odpravljene, povprečno število živine ne presega štirih krav. Slovenija je pri tem nekje vmes. |
| --- | --- |

—

Nasprotno na Poljskem, kjer kolektivizacije kmetijstva ni bilo veliko, pa tudi v Latviji in Litvi, kjer so bile velike državne farme odpravljene, povprečno število živine ne presega štirih krav. Slovenija je pri tem nekje vmes.

| 14. | Toda kljub razlikam v proizvodnih strukturah novih držav članic ostajajo v skupnem številu proizvajalcev mleka najštevilnejše majhne in zelo majhne kmetije, ki so pogosto samooskrbne ali delno samooskrbne. Samo tiste, ki svojo proizvodnjo tržijo v obliki oddaje ali neposredne prodaje, so se bile dolžne vključiti v shemo mlečnih kvot. Najti zadevne proizvajalce in jih prepričati, da se vključijo v shemo, je bil velik izziv za vsako od novih držav članic. |
| --- | --- |

14.

Toda kljub razlikam v proizvodnih strukturah novih držav članic ostajajo v skupnem številu proizvajalcev mleka najštevilnejše majhne in zelo majhne kmetije, ki so pogosto samooskrbne ali delno samooskrbne. Samo tiste, ki svojo proizvodnjo tržijo v obliki oddaje ali neposredne prodaje, so se bile dolžne vključiti v shemo mlečnih kvot. Najti zadevne proizvajalce in jih prepričati, da se vključijo v shemo, je bil velik izziv za vsako od novih držav članic.

DOLOČANJE NACIONALNIH REFERENČNIH KOLIČIN (NACIONALNIH KVOT)

Komisija je uporabila usklajeno metodologijo

| 15. | Določanje nacionalnih referenčnih količin je bilo predmet intenzivnih pogajanj. Države kandidatke iz Srednje in Vzhodne Evrope so se z izjemo Slovenije lahko sklicevale na to, da je njihova proizvodnja mleka v obdobju tranzicije proti tržnemu gospodarstvu močno upadla. Vendar so se statistični podatki o proizvodnji iz obdobja pred tranzicijo zdeli le malo zanesljivi. Poleg tega bi upoštevanje teh podatkov pomenilo odstopanje od splošnega načela, po katerem so morale kvote temeljiti na zadnjih obdobjih proizvodnje, za katera so bili na voljo podatki. Razen v izjemnih primerih (11) je bila za sprejetje nacionalnih referenčnih količin decembra 2002 izhodišče za pogajanja povprečna proizvodnja mleka v letih od 1997 do 1999. |
| --- | --- |

15.

Določanje nacionalnih referenčnih količin je bilo predmet intenzivnih pogajanj. Države kandidatke iz Srednje in Vzhodne Evrope so se z izjemo Slovenije lahko sklicevale na to, da je njihova proizvodnja mleka v obdobju tranzicije proti tržnemu gospodarstvu močno upadla. Vendar so se statistični podatki o proizvodnji iz obdobja pred tranzicijo zdeli le malo zanesljivi. Poleg tega bi upoštevanje teh podatkov pomenilo odstopanje od splošnega načela, po katerem so morale kvote temeljiti na zadnjih obdobjih proizvodnje, za katera so bili na voljo podatki. Razen v izjemnih primerih (11) je bila za sprejetje nacionalnih referenčnih količin decembra 2002 izhodišče za pogajanja povprečna proizvodnja mleka v letih od 1997 do 1999.

Dobre statistične osnove za sprejetje nacionalnih referenčnih količin za oddajo

| 16. | Države kandidatke so lahko predložile statistične podatke o svoji skupni nacionalni proizvodnji mleka, ocenjeni na podlagi števila živine in donosa, ter točne podatke o oddaji mlekarnam, knjiženi v referenčnem obdobju. V obdobju priprav na širitev je Komisija (GD za širitev) usklajevala medsebojne preglede (peer review), ki so se nanašali na napredek pri uvajanju mlečnih kvot. Zanesljivost statističnih podatkov o oddaji mleka odkupovalcem v državah kandidatkah ni bila vprašljiva. |
| --- | --- |

16.

Države kandidatke so lahko predložile statistične podatke o svoji skupni nacionalni proizvodnji mleka, ocenjeni na podlagi števila živine in donosa, ter točne podatke o oddaji mlekarnam, knjiženi v referenčnem obdobju. V obdobju priprav na širitev je Komisija (GD za širitev) usklajevala medsebojne preglede (peer review), ki so se nanašali na napredek pri uvajanju mlečnih kvot. Zanesljivost statističnih podatkov o oddaji mleka odkupovalcem v državah kandidatkah ni bila vprašljiva.

| 17. | Na splošno so pogajanja privedla do določitve nacionalnih referenčnih kvot za oddajo, ki niso veliko odstopale od stanja, ugotovljenega tik pred pristopom. Nobena nova država članica ni dobila prvotne kvote za oddajo, ki bi bila nižja od količin, oddanih v vsakem od petih let pred pristopom. Samo Poljska in Litva sta dobili kvoto za oddajo, ki je bila veliko nižja od njune prvotne zahteve, torej 65 % oziroma 75 % pričakovane kvote (diagram 2). |
| --- | --- |

17.

Na splošno so pogajanja privedla do določitve nacionalnih referenčnih kvot za oddajo, ki niso veliko odstopale od stanja, ugotovljenega tik pred pristopom. Nobena nova država članica ni dobila prvotne kvote za oddajo, ki bi bila nižja od količin, oddanih v vsakem od petih let pred pristopom. Samo Poljska in Litva sta dobili kvoto za oddajo, ki je bila veliko nižja od njune prvotne zahteve, torej 65 % oziroma 75 % pričakovane kvote (diagram 2).

Image

Podatke o neposredni prodaji je težko oceniti

| 18. | Za obdobje pred letom 2000 ni bilo posebnih statističnih podatkov o neposredni prodaji in porabi mleka na kmetiji v državah kandidatkah. Komisija ni upoštevala podatkov o neposredni prodaji, ki so jih predložile države kandidatke, z utemeljitvijo, da so nepopolni (Latvija, Litva, Slovenija, Slovaška) ali preveč približni (Madžarska, Poljska). Za te države je bil statistični obseg neposredne prodaje ugotovljen tako, da so se od obsega skupne proizvodnje odštele oddane količine in ocenjene količine porabe na kmetiji. Komisija je kot izhodišče za razpravo upoštevala samo prvotni zahtevi Češke in Estonije. |
| --- | --- |

18.

Za obdobje pred letom 2000 ni bilo posebnih statističnih podatkov o neposredni prodaji in porabi mleka na kmetiji v državah kandidatkah. Komisija ni upoštevala podatkov o neposredni prodaji, ki so jih predložile države kandidatke, z utemeljitvijo, da so nepopolni (Latvija, Litva, Slovenija, Slovaška) ali preveč približni (Madžarska, Poljska). Za te države je bil statistični obseg neposredne prodaje ugotovljen tako, da so se od obsega skupne proizvodnje odštele oddane količine in ocenjene količine porabe na kmetiji. Komisija je kot izhodišče za razpravo upoštevala samo prvotni zahtevi Češke in Estonije.

| 19. | Podatki v tabeli 3 kažejo, da so države kandidatke iz Srednje in Vzhodne Evrope z izjemo Poljske svoje prvotne zahteve podprle s številčnimi podatki o neposredni prodaji, ki so bili veliko višji od ocen Komisije.
  Tabela 3
  Razvoj podatkov o neposredni prodaji mleka in mlečnih proizvodov














  (v tonah) |
| --- | --- |
| | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK | Skupaj |
| Prvotna zahteva (1) | 155 000 | 90 000 | 300 000 | 550 000 | 200 000 | 564 000 | 139 000 | 61 800 | 2 059 800 |
| 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Stališče Komisije (2) | 26 686 | 77 833 | 84 307 | 284 667 | 156 333 | 1 918 867 | 92 875 | 14 000 | 2 655 568 |
| 17 | 86 | 28 | 52 | 78 | 340 | 67 | 23 | 129 |
| Sprejeta kvota (3) | 68 904 | 87 365 | 226 452 | 390 499 | 164 630 | 464 017 | 93 361 | 22 506 | 1 517 734 |
| 44 | 97 | 75 | 71 | 82 | 82 | 67 | 36 | 74 |
| Izkoriščenost kvote v letu 2004/2005 (4) | 2 776 | 9 585 | 11 380 | 76 301 | 25 978 | 308 934 | 20 278 | 6 803 | 462 906 |
| 2 | 11 | 4 | 14 | 13 | 55 | 15 | 11 | 22 |
| Izkoriščenost kvote v letu 2005/2006 (5) | 2 600 | 8 565 | 10 748 | 55 985 | 19 313 | 195 038 | 20 085 | 3 657 | 315 991 |
| 2 | 10 | 4 | 10 | 10 | 35 | 14 | 6 | 15 |
| (1) in (2) | Komisija, dokument SEC(2002) 95 konč., 30.1.2002, ter dokumenti CONF-H 21/02, CONF-PL 45/02 in CONF-SI 21/02, 20.6.2002. |

19.

Podatki v tabeli 3 kažejo, da so države kandidatke iz Srednje in Vzhodne Evrope z izjemo Poljske svoje prvotne zahteve podprle s številčnimi podatki o neposredni prodaji, ki so bili veliko višji od ocen Komisije.

Tabela 3

Razvoj podatkov o neposredni prodaji mleka in mlečnih proizvodov

(v tonah)

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Skupaj

Prvotna zahteva (1)

155 000

90 000

300 000

550 000

200 000

564 000

139 000

61 800

2 059 800

100

100

100

100

100

100

100

100

100

Stališče Komisije (2)

26 686

77 833

84 307

284 667

156 333

1 918 867

92 875

14 000

2 655 568

17

86

28

52

78

340

67

23

129

Sprejeta kvota (3)

68 904

87 365

226 452

390 499

164 630

464 017

93 361

22 506

1 517 734

44

97

75

71

82

82

67

36

74

Izkoriščenost kvote v letu 2004/2005 (4)

2 776

9 585

11 380

76 301

25 978

308 934

20 278

6 803

462 906

2

11

4

14

13

55

15

11

22

Izkoriščenost kvote v letu 2005/2006 (5)

2 600

8 565

10 748

55 985

19 313

195 038

20 085

3 657

315 991

2

10

4

10

10

35

14

6

15

(1) in (2)

Komisija, dokument SEC(2002) 95 konč., 30.1.2002, ter dokumenti CONF-H 21/02, CONF-PL 45/02 in CONF-SI 21/02, 20.6.2002.

| (3) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 1788/2003. |
| --- | --- |

(3)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1788/2003.

| (4) | Odgovori držav članic na vprašalnik iz člena 26 Uredbe (ES) št. 595/2004 (podatki za 11 mesecev ekstrapolirani na 12 mesecev, razen za Estonijo) ter plačilni organi za PL (ARR) in SI (ARSKTRP). |
| --- | --- |

(4)

Odgovori držav članic na vprašalnik iz člena 26 Uredbe (ES) št. 595/2004 (podatki za 11 mesecev ekstrapolirani na 12 mesecev, razen za Estonijo) ter plačilni organi za PL (ARR) in SI (ARSKTRP).

| (5) | Odgovori držav članic na vprašalnik iz člena 26 Uredbe (ES) št. 595/2004. |
| --- | --- |

(5)

Odgovori držav članic na vprašalnik iz člena 26 Uredbe (ES) št. 595/2004.

Neposredna prodaja, ki so jo prijavili proizvajalci, je bila dosledno nižja od vseh statističnih ocen

| 20. | Po podatkih v tabeli 3 je neposredna prodaja, ki je bila prijavljena v prvih dveh tržnih letih 2004–2005 in 2005–2006, predstavljala le majhen odstotek dodeljenih kvot. V osmih državah Srednje in Vzhodne Evrope kot celoti znaša razlika med količinami, evidentiranimi kot neposredna prodaja, in dodeljenimi referenčnimi količinami več kot 1 milijon ton. Ta pojav je mogoče vsaj deloma pojasniti s tem, da so ob pomanjkanju statističnih podatkov rezultati metode, uporabljene za oceno obsega neposredne prodaje, zelo daleč od resničnosti, zaradi česar so bile potrebe prihodnjih držav članic po kvotah za neposredno prodajo močno precenjene. Ta precenitev je nato koristila poklicnim proizvajalcem, ki se ukvarjajo samo z oddajo, vendar so kljub temu dobili pravico, da zaprosijo za kvote za neposredno prodajo, ki so jih nato pretvorili v kvote za oddajo. |
| --- | --- |

20.

Po podatkih v tabeli 3 je neposredna prodaja, ki je bila prijavljena v prvih dveh tržnih letih 2004–2005 in 2005–2006, predstavljala le majhen odstotek dodeljenih kvot. V osmih državah Srednje in Vzhodne Evrope kot celoti znaša razlika med količinami, evidentiranimi kot neposredna prodaja, in dodeljenimi referenčnimi količinami več kot 1 milijon ton. Ta pojav je mogoče vsaj deloma pojasniti s tem, da so ob pomanjkanju statističnih podatkov rezultati metode, uporabljene za oceno obsega neposredne prodaje, zelo daleč od resničnosti, zaradi česar so bile potrebe prihodnjih držav članic po kvotah za neposredno prodajo močno precenjene. Ta precenitev je nato koristila poklicnim proizvajalcem, ki se ukvarjajo samo z oddajo, vendar so kljub temu dobili pravico, da zaprosijo za kvote za neposredno prodajo, ki so jih nato pretvorili v kvote za oddajo.

| 21. | Primerjava novejših statističnih podatkov o neposredni prodaji s količinami, prijavljenimi za prvi tržni leti (tabela 4), kaže, da organi, ki upravljajo kvote, ne vedo za velik delež izvedene neposredne prodaje in da se ta ne upošteva v nacionalni referenčni količini. Kaže, da neprijavljena neposredna prodaja predstavlja več kot 80 % neposredne prodaje v Estoniji in na Madžarskem, med 60 in 70 % v Sloveniji, med 60 in 65 % na Poljskem in nekaj manj kot 40 % v Litvi. Med revizijo, ki jo je izvedlo Sodišče, so estonski, litovski, madžarski in slovenski organi priznali, da neposredna prodaja ni bila prijavljena v celoti.
  Tabela 4
  Statistični podatki o neposredni prodaji in prijavljena neposredna prodaja













  (v 1000 ton) |
| --- | --- |
| Neposredna prodaja | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK |
| Statistični podatki za koledarsko leto |
| 1997 | n/a | 74 | 467 | n/a | 146 | 1 663 | n/a | 59 |
| 1998 | n/a | 75 | 345 | n/a | 150 | 1 953 | n/a | 62 |
| 1999 | n/a | 85 | 294 | n/a | 148 | 2 141 | n/a | 65 |
| 2000 | 22 | 97 | 309 | n/a | 147 | 1 700 | 91 | n/a |
| 2001 | 21 | 120 | 330 | 192 | 85 | 1 239 | 84 | n/a |
| 2002 | 13 | 63 | n/a | 142 | 77 | 1 141 | 119 | 31 |
| 2003 | 4 | 53 | n/a | 124 | 168 | 1 318 | 78 | 32 |
| 2004 | 2 | 67 | n/a | 76 | 116 | 869 | 65 | 13 |
| 2005 | 4 | 66 | n/a | 91 | 159 | 484 | 58 | 7 |
| Količine, prijavljene za kvotno leto |
| 2004/2005 | 3 | 10 | 11 | 76 | 26 | 309 | 20 | 7 |
| 2005/2006 | 3 | 9 | 11 | 56 | 19 | 195 | 21 | 4 |
| CZ: Poročilo Komisiji za sprostitev rezerve za prestrukturiranje.
  EE: Ministrstvo za kmetijstvo (1997) in poročilo Komisiji za sprostitev rezerve za prestrukturiranje (1998–2005). Ekstrapolacija na 12 mesecev z 9 mesecev za leto 2005.
  LV: Dodatne informacije k dokumentu o stališču Republike Latvije (Additional information to the position paper of the Republic of Latvia), CONF-LV 26/02.
  LT: Ministrstvo za kmetijstvo (2001–2004) in poročilo Komisiji za sprostitev rezerve za prestrukturiranje (2005).
  HU: Centralni statistični urad na Madžarskem (KSH).
  PL: Nacionalni statistični urad na Poljskem (1997–1999) in poročilo Komisiji za sprostitev rezerve za prestrukturiranje (2000–2005).
  SI: Poročilo Komisiji za sprostitev rezerve za prestrukturiranje.
  SK: Plačilni organ APA (1997–1999) in poročilo Komisiji za sprostitev rezerve za prestrukturiranje (2002–2005).
  Odgovori na vprašalnik iz člena 26 Uredbe (ES) št. 595/2004 in podatki, ki so jih posredovali plačilni organi (PL in SI). Za tržno leto 2004–2005 (11 mesecev) ekstrapolacija na 12 mesecev (CZ, LV, LT, HU in SK). |

21.

Primerjava novejših statističnih podatkov o neposredni prodaji s količinami, prijavljenimi za prvi tržni leti (tabela 4), kaže, da organi, ki upravljajo kvote, ne vedo za velik delež izvedene neposredne prodaje in da se ta ne upošteva v nacionalni referenčni količini. Kaže, da neprijavljena neposredna prodaja predstavlja več kot 80 % neposredne prodaje v Estoniji in na Madžarskem, med 60 in 70 % v Sloveniji, med 60 in 65 % na Poljskem in nekaj manj kot 40 % v Litvi. Med revizijo, ki jo je izvedlo Sodišče, so estonski, litovski, madžarski in slovenski organi priznali, da neposredna prodaja ni bila prijavljena v celoti.

Tabela 4

Statistični podatki o neposredni prodaji in prijavljena neposredna prodaja

(v 1000 ton)

Neposredna prodaja

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Statistični podatki za koledarsko leto

1997

n/a

74

467

n/a

146

1 663

n/a

59

1998

n/a

75

345

n/a

150

1 953

n/a

62

1999

n/a

85

294

n/a

148

2 141

n/a

65

2000

22

97

309

n/a

147

1 700

91

n/a

2001

21

120

330

192

85

1 239

84

n/a

2002

13

63

n/a

142

77

1 141

119

31

2003

4

53

n/a

124

168

1 318

78

32

2004

2

67

n/a

76

116

869

65

13

2005

4

66

n/a

91

159

484

58

7

Količine, prijavljene za kvotno leto

2004/2005

3

10

11

76

26

309

20

7

2005/2006

3

9

11

56

19

195

21

4

CZ: Poročilo Komisiji za sprostitev rezerve za prestrukturiranje.

EE: Ministrstvo za kmetijstvo (1997) in poročilo Komisiji za sprostitev rezerve za prestrukturiranje (1998–2005). Ekstrapolacija na 12 mesecev z 9 mesecev za leto 2005.

LV: Dodatne informacije k dokumentu o stališču Republike Latvije (Additional information to the position paper of the Republic of Latvia), CONF-LV 26/02.

LT: Ministrstvo za kmetijstvo (2001–2004) in poročilo Komisiji za sprostitev rezerve za prestrukturiranje (2005).

HU: Centralni statistični urad na Madžarskem (KSH).

PL: Nacionalni statistični urad na Poljskem (1997–1999) in poročilo Komisiji za sprostitev rezerve za prestrukturiranje (2000–2005).

SI: Poročilo Komisiji za sprostitev rezerve za prestrukturiranje.

SK: Plačilni organ APA (1997–1999) in poročilo Komisiji za sprostitev rezerve za prestrukturiranje (2002–2005).

Odgovori na vprašalnik iz člena 26 Uredbe (ES) št. 595/2004 in podatki, ki so jih posredovali plačilni organi (PL in SI). Za tržno leto 2004–2005 (11 mesecev) ekstrapolacija na 12 mesecev (CZ, LV, LT, HU in SK).

| 22. | Namen sheme kvot vsebuje zahtevo, da pristojni organi v državah članicah preverjajo, ali imetniki kvot v celoti prijavijo svojo neposredno prodajo. Zato morajo imeti ti organi na razpolago informacije, s katerimi lahko vsaj približno ugotovijo, da se proizvodnja mleka proizvajalcev brez kvote ne trži, z drugimi besedami, da se v celoti porabi na kmetiji. |
| --- | --- |

22.

Namen sheme kvot vsebuje zahtevo, da pristojni organi v državah članicah preverjajo, ali imetniki kvot v celoti prijavijo svojo neposredno prodajo. Zato morajo imeti ti organi na razpolago informacije, s katerimi lahko vsaj približno ugotovijo, da se proizvodnja mleka proizvajalcev brez kvote ne trži, z drugimi besedami, da se v celoti porabi na kmetiji.

Komisija je posebno rezervo za prestrukturiranje sprostila na podlagi težko preverljivih informacij

| 23. | Nove države članice iz Srednje in Vzhodne Evrope so morale Komisiji najpozneje do 31. decembra 2005 predložiti poročilo s podrobnim opisom rezultatov in trendov procesa prestrukturiranja svojih sektorjev mleka (12). Posebno rezervo za prestrukturiranje je bilo mogoče sprostiti od 1. aprila 2006 v obsegu, za kolikor se je poraba mleka in mlečnih izdelkov na kmetijah v teh državah zmanjšala od leta 1998 za Estonijo in Latvijo ter od leta 2000 za Češko, Litvo, Madžarsko, Poljsko, Slovenijo in Slovaško. |
| --- | --- |

23.

Nove države članice iz Srednje in Vzhodne Evrope so morale Komisiji najpozneje do 31. decembra 2005 predložiti poročilo s podrobnim opisom rezultatov in trendov procesa prestrukturiranja svojih sektorjev mleka (12). Posebno rezervo za prestrukturiranje je bilo mogoče sprostiti od 1. aprila 2006 v obsegu, za kolikor se je poraba mleka in mlečnih izdelkov na kmetijah v teh državah zmanjšala od leta 1998 za Estonijo in Latvijo ter od leta 2000 za Češko, Litvo, Madžarsko, Poljsko, Slovenijo in Slovaško.

| 24. | Na osnovi omenjenih poročil je Komisija za zadevne države članice sprostila celotno posebno rezervo za prestrukturiranje, oziroma skupaj 671 418 ton, kar je omogočilo 3,7-odstotno povečanje nacionalnih referenčnih količin, ki so bile prvotno dodeljene tem državam članicam (13). |
| --- | --- |

24.

Na osnovi omenjenih poročil je Komisija za zadevne države članice sprostila celotno posebno rezervo za prestrukturiranje, oziroma skupaj 671 418 ton, kar je omogočilo 3,7-odstotno povečanje nacionalnih referenčnih količin, ki so bile prvotno dodeljene tem državam članicam (13).

| 25. | Čeprav so številčni podatki o neposredni prodaji in porabi na kmetiji zaradi težav pri razdelitvi neoddanih količin mleka v dve statistični kategoriji nezanesljivi, je Komisija kot glavno merilo pri ocenjevanju uporabila spremembe porabe na kmetiji, kot so o njih poročale države članice, in ni podvomila o nobenih podatkih, ki so jih posredovali nacionalni organi, niti po navzkrižnem kontroliranju z odgovori na letne vprašalnike o izvajanju mlečnih kvot. Vse zadevne države članice razen Litve so poročale o upadu porabe mleka in mlečnih izdelkov na kmetijah na svojem ozemlju. |
| --- | --- |

25.

Čeprav so številčni podatki o neposredni prodaji in porabi na kmetiji zaradi težav pri razdelitvi neoddanih količin mleka v dve statistični kategoriji nezanesljivi, je Komisija kot glavno merilo pri ocenjevanju uporabila spremembe porabe na kmetiji, kot so o njih poročale države članice, in ni podvomila o nobenih podatkih, ki so jih posredovali nacionalni organi, niti po navzkrižnem kontroliranju z odgovori na letne vprašalnike o izvajanju mlečnih kvot. Vse zadevne države članice razen Litve so poročale o upadu porabe mleka in mlečnih izdelkov na kmetijah na svojem ozemlju.

| 26. | Vendar je mogoče dvomiti o zanesljivosti informacij, ki so bile posredovane Komisiji. Na Češkem je, na primer, veliko zmanjšanje porabe na kmetiji med letoma 2000 in 2004 v veliki meri pojasnjeno z zmanjšanjem proizvodnje mleka; trgu namenjena proizvodnja se je povečala za samo 0,8 %. Latvijski in slovaški organi so posredovali statistične podatke o porabi na kmetiji, ki se močno razlikujejo od podatkov o istih obdobjih, uporabljenih pri pristopnih pogajanjih. Posebna rezerva za Litvo se je sprostila v celoti, čeprav statistični podatki, ki so jih predložili nacionalni organi, niso pokazali velikega znižanja porabe na kmetiji. Navzkrižna kontroliranja statističnih podatkov za Estonijo, Madžarsko, Poljsko in Slovenijo (tabela 5) kažejo, da je bila v poročilih, ki so jih posredovale te države članice, podcenjena poraba na kmetiji in/ali neposredna prodaja ni bila prijavljena v celoti.
  Tabela 5
  Primerjava med količinami mleka, porabljenimi na kmetiji, in količinami, ki niso bile tržene















  (v 1000 ton) |
| --- | --- |
| Država članica | Pristop (1)
  Poraba na kmetiji po poročilih držav članic | Pristop (2)
  Ocenjena poraba na kmetiji (neprijavljene proizvedene količine) |
| 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2004/2005 | 2005/2006 |
| CZ | | | 199 | 174 | 197 | 114 | 70 | 70 | 63 | 72 |
| EE | 108 | 122 | 111 | 122 | 43 | 66 | 63 | 37 | 123 | 93 |
| LV | 381 | 349 | 357 | 343 | 350 | 302 | 268 | 251 | 271 | 232 |
| LT | n/a | n/a | n/a | 554 | 663 | 629 | 632 | 614 | 563 | 615 |
| HU | 68 | 63 | 53 | 65 | 28 | 26 | 22 | 20 | 284 | 344 |
| PL | | | 3 408 | 3 409 | 3 296 | 3 039 | 2 802 | 2 625 | 3 167 | 2 814 |
| SI | | | 99 | 96 | 119 | 85 | 82 | 79 | 131 | 120 |
| SK | 234 | 176 | 169 | 167 | 163 | 134 | 128 | 102 | 123 | 87 |
| Pristop (1): Poročila Komisiji za sprostitev rezerve za prestrukturiranje. Referenčno leto je podčrtano.
  Pristop (2): Razlika med proizvodnjo v koledarskem letu (po poročilih Komisiji za sprostitev rezerve za prestrukturiranje) in količinami, ki so jih prijavili plačilnim organom (odgovori na vprašalnik iz člena 26 Uredbe (ES) št. 595/2004). |

26.

Vendar je mogoče dvomiti o zanesljivosti informacij, ki so bile posredovane Komisiji. Na Češkem je, na primer, veliko zmanjšanje porabe na kmetiji med letoma 2000 in 2004 v veliki meri pojasnjeno z zmanjšanjem proizvodnje mleka; trgu namenjena proizvodnja se je povečala za samo 0,8 %. Latvijski in slovaški organi so posredovali statistične podatke o porabi na kmetiji, ki se močno razlikujejo od podatkov o istih obdobjih, uporabljenih pri pristopnih pogajanjih. Posebna rezerva za Litvo se je sprostila v celoti, čeprav statistični podatki, ki so jih predložili nacionalni organi, niso pokazali velikega znižanja porabe na kmetiji. Navzkrižna kontroliranja statističnih podatkov za Estonijo, Madžarsko, Poljsko in Slovenijo (tabela 5) kažejo, da je bila v poročilih, ki so jih posredovale te države članice, podcenjena poraba na kmetiji in/ali neposredna prodaja ni bila prijavljena v celoti.

Tabela 5

Primerjava med količinami mleka, porabljenimi na kmetiji, in količinami, ki niso bile tržene

(v 1000 ton)

Država članica

Pristop (1)

Poraba na kmetiji po poročilih držav članic

Pristop (2)

Ocenjena poraba na kmetiji (neprijavljene proizvedene količine)

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2004/2005

2005/2006

CZ

199

174

197

114

70

70

63

72

EE

108

122

111

122

43

66

63

37

123

93

LV

381

349

357

343

350

302

268

251

271

232

LT

n/a

n/a

n/a

554

663

629

632

614

563

615

HU

68

63

53

65

28

26

22

20

284

344

PL

3 408

3 409

3 296

3 039

2 802

2 625

3 167

2 814

SI

99

96

119

85

82

79

131

120

SK

234

176

169

167

163

134

128

102

123

87

Pristop (1): Poročila Komisiji za sprostitev rezerve za prestrukturiranje. Referenčno leto je podčrtano.

Pristop (2): Razlika med proizvodnjo v koledarskem letu (po poročilih Komisiji za sprostitev rezerve za prestrukturiranje) in količinami, ki so jih prijavili plačilnim organom (odgovori na vprašalnik iz člena 26 Uredbe (ES) št. 595/2004).

DODELITEV INDIVIDUALNIH REFERENČNIH KOLIČIN (INDIVIDUALNIH KVOT)

Referenčna obdobja so v državah članicah na podlagi pristopnih aktov različna

| 27. | Nacionalni organi so proizvajalce pred začetkom prvega kvotnega leta obvestili o individualnih referenčnih količinah. Poljska in Slovenija, za kateri je bila obvezna uporaba individualnih referenčnih količin odložena do 1. aprila 2005, sta vseeno lahko dodelili individualne kvote za tržno leto 2004–2005 in sta jih podaljšali za tržno leto 2005–2006. |
| --- | --- |

27.

Nacionalni organi so proizvajalce pred začetkom prvega kvotnega leta obvestili o individualnih referenčnih količinah. Poljska in Slovenija, za kateri je bila obvezna uporaba individualnih referenčnih količin odložena do 1. aprila 2005, sta vseeno lahko dodelili individualne kvote za tržno leto 2004–2005 in sta jih podaljšali za tržno leto 2005–2006.

Prvotna dodelitev individualnih kvot za oddajo

| 28. | Madžarska in Slovaška pri dodeljevanju individualnih referenčnih količin za oddajo nista upoštevali zgornje meje iz zakonodaje Skupnosti (14); ti državi sta dodelili kvote za oddajo v skupni količini, ki je presegala to zgornjo mejo (15). Dodelitev previsokih kvot vsebuje tveganje, da bo razpoložljiva nacionalna referenčna količina prehitro porabljena, ker bo proizvajalce spodbujala k večji proizvodnji. |
| --- | --- |

28.

Madžarska in Slovaška pri dodeljevanju individualnih referenčnih količin za oddajo nista upoštevali zgornje meje iz zakonodaje Skupnosti (14); ti državi sta dodelili kvote za oddajo v skupni količini, ki je presegala to zgornjo mejo (15). Dodelitev previsokih kvot vsebuje tveganje, da bo razpoložljiva nacionalna referenčna količina prehitro porabljena, ker bo proizvajalce spodbujala k večji proizvodnji.

| 29. | Na Madžarskem so bile previsoko dodeljene kvote odpravljene šele v tržnem letu 2006–2007, ko je Svet na zahtevo držav članic pooblastil Komisijo, da za tržno leto 2005–2006 izvede pretvorbo količin iz nacionalne rezerve za neposredno prodajo v količine za oddajo (16). |
| --- | --- |

29.

Na Madžarskem so bile previsoko dodeljene kvote odpravljene šele v tržnem letu 2006–2007, ko je Svet na zahtevo držav članic pooblastil Komisijo, da za tržno leto 2005–2006 izvede pretvorbo količin iz nacionalne rezerve za neposredno prodajo v količine za oddajo (16).

| 30. | Slovaški organi so zagotovili, da individualne kvote za oddajo ob koncu tržnega leta 2004–2005 niso več presegale nacionalne referenčne količine. Vendar metoda, uporabljena za doseganje ravnovesja, ni skladna z zakonodajo Skupnosti (17). Komisija je sprejela predlog slovaških organov o končni razdelitvi nacionalnih referenčnih količin na oddajo in neposredno prodajo za tržno leto 2004–2005, čeprav so bile po tem predlogu dodatne količine, dodeljene za oddajo, večje od količin, ki so jih pretvorili proizvajalci. |
| --- | --- |

30.

Slovaški organi so zagotovili, da individualne kvote za oddajo ob koncu tržnega leta 2004–2005 niso več presegale nacionalne referenčne količine. Vendar metoda, uporabljena za doseganje ravnovesja, ni skladna z zakonodajo Skupnosti (17). Komisija je sprejela predlog slovaških organov o končni razdelitvi nacionalnih referenčnih količin na oddajo in neposredno prodajo za tržno leto 2004–2005, čeprav so bile po tem predlogu dodatne količine, dodeljene za oddajo, večje od količin, ki so jih pretvorili proizvajalci.

Prvotna dodelitev individualnih kvot za neposredno prodajo

| 31. | Države članice so za neposredno prodajo dodelile individualne kvote, katerih skupne količine so bile na splošno veliko nižje od nacionalne referenčne količine (tabela 6). Izjema je Poljska. Poljski dodeljena nacionalna referenčna količina za „neposredno prodajo“, ki je znašala 464 017 ton, se je izkazala za veliko nižjo od povpraševanja proizvajalcev (715 921 ton). Zato so poljski organi za količine, ki so jih zahtevali proizvajalci, določili zgornjo mejo v višini 64 %.
  Tabela 6
  Dodelitev individualnih kvot za neposredno prodajo (tržno leto 2004–2005)













  (v tonah) |
| --- | --- |
| Količine | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK |
| Zgornja meja za neposredno prodajo
  (1) | 68 904 | 87 365 | 226 452 | 390 499 | 164 630 | 464 017 | 93 361 | 22 506 |
| Skupne prvotno dodeljene količine
  (2) | 4 360 | 11 585 | 96 580 | 115 698 | 20 018 | 458 190 | 69 446 | 11 250 |
| (1)/(2) | 6 % | 13 % | 43 % | 30 % | 12 % | 99 % | 74 % | 50 % |
| (1): Uredba (ES) št. 1788/2003.
  (2): Individualne referenčne količine, dodeljene proizvajalcem v začetku tržnega leta 2004–2005 (podatki posredovani s strani plačilnih organov). |

31.

Države članice so za neposredno prodajo dodelile individualne kvote, katerih skupne količine so bile na splošno veliko nižje od nacionalne referenčne količine (tabela 6). Izjema je Poljska. Poljski dodeljena nacionalna referenčna količina za „neposredno prodajo“, ki je znašala 464 017 ton, se je izkazala za veliko nižjo od povpraševanja proizvajalcev (715 921 ton). Zato so poljski organi za količine, ki so jih zahtevali proizvajalci, določili zgornjo mejo v višini 64 %.

Tabela 6

Dodelitev individualnih kvot za neposredno prodajo (tržno leto 2004–2005)

(v tonah)

Količine

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Zgornja meja za neposredno prodajo

(1)

68 904

87 365

226 452

390 499

164 630

464 017

93 361

22 506

Skupne prvotno dodeljene količine

(2)

4 360

11 585

96 580

115 698

20 018

458 190

69 446

11 250

(1)/(2)

6 %

13 %

43 %

30 %

12 %

99 %

74 %

50 %

(1): Uredba (ES) št. 1788/2003.

(2): Individualne referenčne količine, dodeljene proizvajalcem v začetku tržnega leta 2004–2005 (podatki posredovani s strani plačilnih organov).

Poklicni proizvajalci, ki so prejeli kvote, predstavljajo polovico proizvajalcev mleka

| 32. | Proizvajalci mleka se shemi kvot pridružijo na lastno pobudo. Referenčne količine se jim dodeli glede na njihovo zahtevo in v skladu z ureditvami, ki so jih sprejeli nacionalni organi. V večini novih držav članic iz Srednje in Vzhodne Evrope je približno polovica proizvajalcev mleka ostala zunaj sheme kvot (tabela 7 in okvir 3). Ocenjena stopnja udeležbe v shemi je posebej nizka na Slovaškem (6 %), v Estoniji (manj kot 20 %) in na Madžarskem (med 30 in 40 %). Sodišče ocenjuje, da v osmih novih državah članicah iz Srednje in Vzhodne Evrope v shemo kvot ni zajetih približno 3,64 milijona ton (18) proizvodnje mleka oziroma 17 % celotne proizvodnje v teh državah.
  Tabela 7
  Število kmetijskih gospodarstev s proizvodnjo mleka in število imetnikov kvote (tržni leti 2004–2005 in 2005–2006)














  2004–2005 | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005–2006 |
| (1)
  Kmetijska gospodarstva | 8 450 | 12 400 | 61 239 | 195 231 | 22 000 | 734 112 | 17 190 | 14 230 | 1 064 852 |
| 6 780 | 9 210 | 50 900 | 170 790 | 16 250 | 727 100 | 19 710 | 13 460 | 1 014 199 |
| (2)
  Oddaja (proizvajalci) | 2 950 | 1 585 | 24 409 | 99 384 | 5 194 | 310 460 | 10 148 | 800 | 454 930 |
| 2 871 | 1 525 | 22 919 | 86 601 | 4 821 | 284 475 | 9 509 | 740 | 413 461 |
| (3)
  Neposredna prodaja (proizvajalci) | 252 | 443 | 2 253 | 22 516 | 1 284 | 76 014 | 2 624 | 99 | 105 485 |
| 264 | 437 | 1 808 | 16 027 | 1 561 | 52 837 | 2 509 | 100 | 75 543 |
| (4)
  Skupaj | 2 991 | 1 859 | 25 457 | 112 073 | 6 076 | 374 000 | 10 575 | 814 | 533 845 |
| 2 903 | 1 752 | 24 039 | 98 387 | 5 980 | 330 019 | 9 956 | 766 | 473 802 |
| (5)
  Kmetijska gospodarstva zunaj sistema | 5 459 | 10 541 | 35 782 | 83 158 | 15 924 | 360 112 | 6 615 | 13 416 | 531 007 |
| 65 % | 85 % | 58 % | 43 % | 72 % | 49 % | 39 % | 94 % | 50 % |
| 3 877 | 7 458 | 26 861 | 72 403 | 10 270 | 397 081 | 9 754 | 12 694 | 540 397 |
| 57 % | 81 % | 53 % | 42 % | 63 % | 55 % | 50 % | 94 % | 53 % |
| (1) Tržno leto 2004–2005: podatki Eurostata za leto 2003 za vse države članice razen LV (podatki za leto 2004 Centralnega statističnega urada), LT (podatki AIRBC za leto 2004) in PL (podatki ARR za leto 2004); tržno leto 2005–2006: podatki Eurostata za leto 2005.
  (2), (3) in (4) Odgovori na vprašalnik iz člena 26 Uredbe (ES) št. 595/2004 in podatki plačilnih organov (PL in SI za 2004–2005). |

32.

Proizvajalci mleka se shemi kvot pridružijo na lastno pobudo. Referenčne količine se jim dodeli glede na njihovo zahtevo in v skladu z ureditvami, ki so jih sprejeli nacionalni organi. V večini novih držav članic iz Srednje in Vzhodne Evrope je približno polovica proizvajalcev mleka ostala zunaj sheme kvot (tabela 7 in okvir 3). Ocenjena stopnja udeležbe v shemi je posebej nizka na Slovaškem (6 %), v Estoniji (manj kot 20 %) in na Madžarskem (med 30 in 40 %). Sodišče ocenjuje, da v osmih novih državah članicah iz Srednje in Vzhodne Evrope v shemo kvot ni zajetih približno 3,64 milijona ton (18) proizvodnje mleka oziroma 17 % celotne proizvodnje v teh državah.

Tabela 7

Število kmetijskih gospodarstev s proizvodnjo mleka in število imetnikov kvote (tržni leti 2004–2005 in 2005–2006)

2004–2005

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Skupaj

2005–2006

(1)

Kmetijska gospodarstva

8 450

12 400

61 239

195 231

22 000

734 112

17 190

14 230

1 064 852

6 780

9 210

50 900

170 790

16 250

727 100

19 710

13 460

1 014 199

(2)

Oddaja (proizvajalci)

2 950

1 585

24 409

99 384

5 194

310 460

10 148

800

454 930

2 871

1 525

22 919

86 601

4 821

284 475

9 509

740

413 461

(3)

Neposredna prodaja (proizvajalci)

252

443

2 253

22 516

1 284

76 014

2 624

99

105 485

264

437

1 808

16 027

1 561

52 837

2 509

100

75 543

(4)

Skupaj

2 991

1 859

25 457

112 073

6 076

374 000

10 575

814

533 845

2 903

1 752

24 039

98 387

5 980

330 019

9 956

766

473 802

(5)

Kmetijska gospodarstva zunaj sistema

5 459

10 541

35 782

83 158

15 924

360 112

6 615

13 416

531 007

65 %

85 %

58 %

43 %

72 %

49 %

39 %

94 %

50 %

3 877

7 458

26 861

72 403

10 270

397 081

9 754

12 694

540 397

57 %

81 %

53 %

42 %

63 %

55 %

50 %

94 %

53 %

(1) Tržno leto 2004–2005: podatki Eurostata za leto 2003 za vse države članice razen LV (podatki za leto 2004 Centralnega statističnega urada), LT (podatki AIRBC za leto 2004) in PL (podatki ARR za leto 2004); tržno leto 2005–2006: podatki Eurostata za leto 2005.

(2), (3) in (4) Odgovori na vprašalnik iz člena 26 Uredbe (ES) št. 595/2004 in podatki plačilnih organov (PL in SI za 2004–2005).

| 33. | Vendar nizka stopnja udeležbe proizvajalcev ni zadosten kazalnik, na podlagi katerega bi bilo mogoče dvomiti o upravni sposobnosti novih držav članic za uvedbo sistema mlečnih kvot. Spomniti je treba, da na splošno 70 % gospodarstev s proizvodnjo mleka v novih državah članicah iz Srednje in Vzhodne Evrope nima več kot dveh krav in jih je torej mogoče šteti v sektor samooskrbe ali delne samooskrbe. Ker skupno število teh mikro gospodarstev (680 000) predstavlja več kot 25 % skupnega števila gospodarstev brez vsake kvote, je mogoče priti do zaključka, da je večina gospodarstev brez kvote dejansko nepoklicnih ali napol poklicnih. |
| --- | --- |

33.

Vendar nizka stopnja udeležbe proizvajalcev ni zadosten kazalnik, na podlagi katerega bi bilo mogoče dvomiti o upravni sposobnosti novih držav članic za uvedbo sistema mlečnih kvot. Spomniti je treba, da na splošno 70 % gospodarstev s proizvodnjo mleka v novih državah članicah iz Srednje in Vzhodne Evrope nima več kot dveh krav in jih je torej mogoče šteti v sektor samooskrbe ali delne samooskrbe. Ker skupno število teh mikro gospodarstev (680 000) predstavlja več kot 25 % skupnega števila gospodarstev brez vsake kvote, je mogoče priti do zaključka, da je večina gospodarstev brez kvote dejansko nepoklicnih ali napol poklicnih.

| 34. | Stopnja udeležbe proizvajalcev se med državami članicami znatno razlikuje. Nekatere države članice so dovolile in spodbujale razdelitev majhnih in zelo majhnih kvot. Tako predstavljajo proizvajalci, ki so za prvo tržno leto prejeli referenčne količine, nižje od 1 000 kg (oddaja in/ali neposredna prodaja), v Latviji 12 % imetnikov kvot in v Litvi 6 %. Nasprotno proizvajalci s kvotami, nižjimi od 1 000 kg, predstavljajo manj kot 2 % imetnikov kvot na Poljskem, v Estoniji, na Madžarskem, v Sloveniji in na Češkem. Na Slovaškem ni noben proizvajalec dobil referenčne količine, nižje od 1 000 kg. Na Češkem in Slovaškem je bila politika dodeljevanja kvot očitno usmerjena k velikim poklicnim proizvajalcem. V teh državah članicah ima približno 75 % imetnikov kvot za oddajo čredo, v kateri je več kot 50 krav.

  Okvir 3 – Proizvajalci brez mlečnih kvot – primer Litve in SlovaškeV Litvi kvote ni prejelo 43 % proizvajalcev mleka.Ob pristopu je bila proizvodnja mleka razdrobljena med veliko število proizvajalcev (195 231), od katerih so imeli skoraj vsi (95 %) pet ali manj krav. Proces koncentracije struktur je počasen, vendar opazen, kot dokazujejo, na primer, povečanje števila gospodarstev s 6 ali več kravami med letoma 2001 in 2005 (s 4 501 gospodarstva oziroma 2 % gospodarstev v letu 2001 na 11 242 gospodarstev oziroma 6,2 % gospodarstev v letu 2005). Število zelo majhnih struktur, ki so nastale ob privatizaciji zemljišč, vzporedno upada, vendar so te še vedno zelo številne.Revizija je pokazala, da je bila o mlečnih kvotah izvedena resna kampanja obveščanja, namenjena vsem proizvajalcem. Glede na značilnosti sektorja mleka v Litvi je 57-odstotno stopnjo pokritosti, ki so jo litovski organi dosegli v prvem kvotnem letu, mogoče šteti za razumno.Za tržno leto 2004–2005 je kvoto prejelo 77 484 proizvajalcev, ki imajo samo eno ali dve kravi, čeprav je skupno število proizvajalcev 138 591 (19). Razlika v višini 61 107 proizvajalcev zajema večji del populacije proizvajalcev brez kvote (63 723). Verjetno je, da proizvajalci brez kvote, ki imajo eno ali dve kravi, spadajo v sektor samooskrbe ali delne samooskrbe. Upravljavska telesa so pristojna za preverjanje, da ti proizvajalci ne izvajajo neprijavljene neposredne prodaje.Na Slovaškem kvote ni prejelo 94 % proizvajalcev mleka.Kmetijstvo na Slovaškem je jasno razdeljeno na dva dela. Ob številnih družinskih kmetijah (15 586 v letu 2001, 9 853 v letu 2005) obstaja omejeno število kmetij, oblikovanih kot komercialni subjekti (2 087 v letu 2001, 1 696 v letu 2005). V letu 2005 je imelo 89 % družinskih gospodarstev samo eno kravo; 10 % jih je imelo dve ali tri. Kar zadeva komercialna gospodarstva, jih je imelo 38 % več kot 50 krav. Samo 6 % molzne živine je bilo na družinskih gospodarstvih, 94 % pa na komercialnih gospodarstvih.Sistem mlečnih kvot se je na Slovaškem uporabljal že pred pristopom, vendar ni bilo kvot za „neposredno prodajo“, kvote za „oddajo“ pa so bile dodeljene samo proizvajalcem, ki so letno oddali več kot 20 000 litrov. V letu 2002 je s kvoto razpolagalo 950 proizvajalcev, približno 1 000 majhnih proizvajalcev (20) pa je letno neposredno prodalo ali oddalo po manj kot 20 000 litrov.V prvem kvotnem letu 2004–2005 so slovaški organi razdelili samo 814 kvot za oddajo ali neposredno prodajo in tako v shemo prednostno vključili poklicne kmetije. Revizorji ocenjujejo, da je imelo 78 % imetnikov kvote za oddajo vsaj 50 krav, 21 % pa jih je imelo med dvema in 49 kravami. Zelo majhne kvote, ki ustrezajo manj kot dvema kravama, so predstavljale 1 % celote. |
| --- | --- |

34.

Stopnja udeležbe proizvajalcev se med državami članicami znatno razlikuje. Nekatere države članice so dovolile in spodbujale razdelitev majhnih in zelo majhnih kvot. Tako predstavljajo proizvajalci, ki so za prvo tržno leto prejeli referenčne količine, nižje od 1 000 kg (oddaja in/ali neposredna prodaja), v Latviji 12 % imetnikov kvot in v Litvi 6 %. Nasprotno proizvajalci s kvotami, nižjimi od 1 000 kg, predstavljajo manj kot 2 % imetnikov kvot na Poljskem, v Estoniji, na Madžarskem, v Sloveniji in na Češkem. Na Slovaškem ni noben proizvajalec dobil referenčne količine, nižje od 1 000 kg. Na Češkem in Slovaškem je bila politika dodeljevanja kvot očitno usmerjena k velikim poklicnim proizvajalcem. V teh državah članicah ima približno 75 % imetnikov kvot za oddajo čredo, v kateri je več kot 50 krav.

Okvir 3 – Proizvajalci brez mlečnih kvot – primer Litve in SlovaškeV Litvi kvote ni prejelo 43 % proizvajalcev mleka.Ob pristopu je bila proizvodnja mleka razdrobljena med veliko število proizvajalcev (195 231), od katerih so imeli skoraj vsi (95 %) pet ali manj krav. Proces koncentracije struktur je počasen, vendar opazen, kot dokazujejo, na primer, povečanje števila gospodarstev s 6 ali več kravami med letoma 2001 in 2005 (s 4 501 gospodarstva oziroma 2 % gospodarstev v letu 2001 na 11 242 gospodarstev oziroma 6,2 % gospodarstev v letu 2005). Število zelo majhnih struktur, ki so nastale ob privatizaciji zemljišč, vzporedno upada, vendar so te še vedno zelo številne.Revizija je pokazala, da je bila o mlečnih kvotah izvedena resna kampanja obveščanja, namenjena vsem proizvajalcem. Glede na značilnosti sektorja mleka v Litvi je 57-odstotno stopnjo pokritosti, ki so jo litovski organi dosegli v prvem kvotnem letu, mogoče šteti za razumno.Za tržno leto 2004–2005 je kvoto prejelo 77 484 proizvajalcev, ki imajo samo eno ali dve kravi, čeprav je skupno število proizvajalcev 138 591 (19). Razlika v višini 61 107 proizvajalcev zajema večji del populacije proizvajalcev brez kvote (63 723). Verjetno je, da proizvajalci brez kvote, ki imajo eno ali dve kravi, spadajo v sektor samooskrbe ali delne samooskrbe. Upravljavska telesa so pristojna za preverjanje, da ti proizvajalci ne izvajajo neprijavljene neposredne prodaje.Na Slovaškem kvote ni prejelo 94 % proizvajalcev mleka.Kmetijstvo na Slovaškem je jasno razdeljeno na dva dela. Ob številnih družinskih kmetijah (15 586 v letu 2001, 9 853 v letu 2005) obstaja omejeno število kmetij, oblikovanih kot komercialni subjekti (2 087 v letu 2001, 1 696 v letu 2005). V letu 2005 je imelo 89 % družinskih gospodarstev samo eno kravo; 10 % jih je imelo dve ali tri. Kar zadeva komercialna gospodarstva, jih je imelo 38 % več kot 50 krav. Samo 6 % molzne živine je bilo na družinskih gospodarstvih, 94 % pa na komercialnih gospodarstvih.Sistem mlečnih kvot se je na Slovaškem uporabljal že pred pristopom, vendar ni bilo kvot za „neposredno prodajo“, kvote za „oddajo“ pa so bile dodeljene samo proizvajalcem, ki so letno oddali več kot 20 000 litrov. V letu 2002 je s kvoto razpolagalo 950 proizvajalcev, približno 1 000 majhnih proizvajalcev (20) pa je letno neposredno prodalo ali oddalo po manj kot 20 000 litrov.V prvem kvotnem letu 2004–2005 so slovaški organi razdelili samo 814 kvot za oddajo ali neposredno prodajo in tako v shemo prednostno vključili poklicne kmetije. Revizorji ocenjujejo, da je imelo 78 % imetnikov kvote za oddajo vsaj 50 krav, 21 % pa jih je imelo med dvema in 49 kravami. Zelo majhne kvote, ki ustrezajo manj kot dvema kravama, so predstavljale 1 % celote.

VZPOSTAVITEV IN UPRAVLJANJE SHEME

Prevzem pravnega reda Skupnosti

| 35. | Države članice v okviru deljenega upravljanja, ki je značilno za skupno kmetijsko politiko, sprejmejo ustrezne določbe za izvajanje uredb o določanju dajatev v sektorju mleka in mlečnih proizvodov (okvir 1). Države članice morajo Komisiji zagotoviti določeno količino informacij. Vsako leto do 1. septembra pošljejo pravilno izpolnjen vprašalnik, ki omogoča izračun dajatve (21). Poleg tega so morale države članice do 1. septembra 2004 (22) Komisiji poslati kratko poročilo o sistemu upravljanja nacionalnih referenčnih količin (23). Po Komisijinem opominu so malteški in slovenski organi to kratko poročilo poslali februarja 2007, poljski organi pa marca 2007. |
| --- | --- |

35.

Države članice v okviru deljenega upravljanja, ki je značilno za skupno kmetijsko politiko, sprejmejo ustrezne določbe za izvajanje uredb o določanju dajatev v sektorju mleka in mlečnih proizvodov (okvir 1). Države članice morajo Komisiji zagotoviti določeno količino informacij. Vsako leto do 1. septembra pošljejo pravilno izpolnjen vprašalnik, ki omogoča izračun dajatve (21). Poleg tega so morale države članice do 1. septembra 2004 (22) Komisiji poslati kratko poročilo o sistemu upravljanja nacionalnih referenčnih količin (23). Po Komisijinem opominu so malteški in slovenski organi to kratko poročilo poslali februarja 2007, poljski organi pa marca 2007.

| 36. | Čeprav se uredbe Skupnosti uporabljajo neposredno, so vse nove države članice vključile pravni red EU na področju mlečnih kvot v svojo nacionalno zakonodajo ali upravne predpise. Na Madžarskem, v Litvi in na Slovaškem je zakonski okvir, ki so ga sprejeli nacionalni organi, sprožil opažanja v nadaljevanju. |
| --- | --- |

36.

Čeprav se uredbe Skupnosti uporabljajo neposredno, so vse nove države članice vključile pravni red EU na področju mlečnih kvot v svojo nacionalno zakonodajo ali upravne predpise. Na Madžarskem, v Litvi in na Slovaškem je zakonski okvir, ki so ga sprejeli nacionalni organi, sprožil opažanja v nadaljevanju.

| 37. | Ker Uredba (ES) št. 1788/2003 ne določa nobene operativne opredelitve oddaje, so se litovski organi odločili, da oddaja zadeva mleko, „ki ga je mogoče prodati odkupovalcu“. Pod temi pogoji se ne bi smela nobena občasna brezplačna oddaja mleka, ki jo izvede proizvajalec, knjižiti kot oddaja. Obstaja tveganje, da bi proizvajalec, ki je presegel svojo kvoto, svoje mleko prenesel brezplačno in se tako izognil plačilu dajatve. V skladu z zakonodajo Skupnosti bi se morale države članice prepričati, da je vse oddano mleko prijavljeno, četudi je brezplačno. |
| --- | --- |

37.

Ker Uredba (ES) št. 1788/2003 ne določa nobene operativne opredelitve oddaje, so se litovski organi odločili, da oddaja zadeva mleko, „ki ga je mogoče prodati odkupovalcu“. Pod temi pogoji se ne bi smela nobena občasna brezplačna oddaja mleka, ki jo izvede proizvajalec, knjižiti kot oddaja. Obstaja tveganje, da bi proizvajalec, ki je presegel svojo kvoto, svoje mleko prenesel brezplačno in se tako izognil plačilu dajatve. V skladu z zakonodajo Skupnosti bi se morale države članice prepričati, da je vse oddano mleko prijavljeno, četudi je brezplačno.

| 38. | Na Madžarskem se lahko seštevek individualnih referenčnih količin proizvajalcev, ki so člani mlečne zadruge, obravnava kot ena sama skupna kvota. Če nekateri proizvajalci iz zadruge presežejo svojo individualno kvoto, pride do kompenzacije na ravni zadruge. Če je na nacionalni ravni treba plačati dajatev, zadruga k temu ni zavezana, če ni presežena skupna kvota proizvajalcev, ki so njeni člani. Po evropski zakonodaji se individualne referenčne količine lahko tako združijo pod pogojem, da je zadruga odobreni odkupovalec. Madžarske oblasti so med revizijo priznale, da je treba spremeniti nacionalno zakonodajo o mlečnih zadrugah, ki niso odobreni odkupovalci. |
| --- | --- |

38.

Na Madžarskem se lahko seštevek individualnih referenčnih količin proizvajalcev, ki so člani mlečne zadruge, obravnava kot ena sama skupna kvota. Če nekateri proizvajalci iz zadruge presežejo svojo individualno kvoto, pride do kompenzacije na ravni zadruge. Če je na nacionalni ravni treba plačati dajatev, zadruga k temu ni zavezana, če ni presežena skupna kvota proizvajalcev, ki so njeni člani. Po evropski zakonodaji se individualne referenčne količine lahko tako združijo pod pogojem, da je zadruga odobreni odkupovalec. Madžarske oblasti so med revizijo priznale, da je treba spremeniti nacionalno zakonodajo o mlečnih zadrugah, ki niso odobreni odkupovalci.

| 39. | Madžarska in Slovaška sta dopustili možnost hkratnega statusa odobrenega odkupovalca in proizvajalca. Združitev vlog odkupovalca in proizvajalca vsebuje posebna tveganja, ki jih je treba upoštevati pri analizi tveganja in kontrolah na kraju samem. Dejstvo, da celotno verigo dokumentacije (registre, izjave, dokazila, rezultate analize) upravlja en sam subjekt, povečuje tveganje manipuliranja s podatki v primeru presežene nacionalne referenčne količine in uvedbe dajatve. V takšnem primeru bi morali proizvajalci/odkupovalci predložiti podatke za izračun dajatve, ki bi jo morali plačati sami. |
| --- | --- |

39.

Madžarska in Slovaška sta dopustili možnost hkratnega statusa odobrenega odkupovalca in proizvajalca. Združitev vlog odkupovalca in proizvajalca vsebuje posebna tveganja, ki jih je treba upoštevati pri analizi tveganja in kontrolah na kraju samem. Dejstvo, da celotno verigo dokumentacije (registre, izjave, dokazila, rezultate analize) upravlja en sam subjekt, povečuje tveganje manipuliranja s podatki v primeru presežene nacionalne referenčne količine in uvedbe dajatve. V takšnem primeru bi morali proizvajalci/odkupovalci predložiti podatke za izračun dajatve, ki bi jo morali plačati sami.

Države članice so sisteme vzpostavile v predvidenem roku, vendar so različne kakovosti in bi jih bilo mogoče izboljšati

| 40. | Nove države članice, ki jih je obiskalo Sodišče, vključno s Poljsko in Slovenijo, so strukture, ki so nujne za začetek delovanja sistema in tekoče upravljanje mlečnih kvot, vzpostavile že do 1. maja 2004. Upravljavci so imeli pravočasno na razpolago operativne zmogljivosti za zagotovitev upravljanja dosjeja imetnikov referenčnih količin in dosjeja odkupovalcev, za odračunavanje prijavljenih količin od referenčnih količin, porabo nacionalne rezerve, upravljanje transakcij v zvezi s kvotami (nakup, zakup, prenos, dedovanje, opustitev proizvodnje) ter prilagoditev oddanih količin na podlagi vsebnosti maščobe. |
| --- | --- |

40.

Nove države članice, ki jih je obiskalo Sodišče, vključno s Poljsko in Slovenijo, so strukture, ki so nujne za začetek delovanja sistema in tekoče upravljanje mlečnih kvot, vzpostavile že do 1. maja 2004. Upravljavci so imeli pravočasno na razpolago operativne zmogljivosti za zagotovitev upravljanja dosjeja imetnikov referenčnih količin in dosjeja odkupovalcev, za odračunavanje prijavljenih količin od referenčnih količin, porabo nacionalne rezerve, upravljanje transakcij v zvezi s kvotami (nakup, zakup, prenos, dedovanje, opustitev proizvodnje) ter prilagoditev oddanih količin na podlagi vsebnosti maščobe.

| 41. | Ta splošni rezultat je treba poudariti, saj je v nasprotju z dolgim obdobjem negotovosti, ki je po letu 1984 sledilo uvedbi mlečnih kvot v določenih starih državah članicah in so ga zakrivili malomarno upravljanje sheme ter dolgi in številni sodni postopki (24). |
| --- | --- |

41.

Ta splošni rezultat je treba poudariti, saj je v nasprotju z dolgim obdobjem negotovosti, ki je po letu 1984 sledilo uvedbi mlečnih kvot v določenih starih državah članicah in so ga zakrivili malomarno upravljanje sheme ter dolgi in številni sodni postopki (24).

| 42. | Vendar se je pri sistemih v novih državah članicah kakovost notranjega kontroliranja zdela različne kakovosti. Pri reviziji so bile odkrite transakcije, ki niso bile dovolj sledljive, pa tudi zamude pri posodabljanju podatkovnih zbirk o kvotah na Češkem, v Estoniji, Litvi, na Madžarskem, Poljskem in v Sloveniji. Na Slovaškem je bil prvotno vzpostavljen le osnoven informacijski sistem; ker ni bilo integrirane podatkovne zbirke, so upravljavci iz plačilnega organa APA na začetku tržnega leta pripravili razpredelnico, ki je vsebovala individualne dodeljene kvote, na koncu tržnega leta pa drugo datoteko z izvedenima oddajo in individualno neposredno prodajo. Medtem ni APA razpolagala z nobenimi informacijami o spremembah položaja proizvajalcev. |
| --- | --- |

42.

Vendar se je pri sistemih v novih državah članicah kakovost notranjega kontroliranja zdela različne kakovosti. Pri reviziji so bile odkrite transakcije, ki niso bile dovolj sledljive, pa tudi zamude pri posodabljanju podatkovnih zbirk o kvotah na Češkem, v Estoniji, Litvi, na Madžarskem, Poljskem in v Sloveniji. Na Slovaškem je bil prvotno vzpostavljen le osnoven informacijski sistem; ker ni bilo integrirane podatkovne zbirke, so upravljavci iz plačilnega organa APA na začetku tržnega leta pripravili razpredelnico, ki je vsebovala individualne dodeljene kvote, na koncu tržnega leta pa drugo datoteko z izvedenima oddajo in individualno neposredno prodajo. Medtem ni APA razpolagala z nobenimi informacijami o spremembah položaja proizvajalcev.

| 43. | V času revizije, ki jo je opravilo Sodišče, ni Komisija v novih državah članicah izvedla še nobene poglobljene kontrole na kraju samem, s katero bi preverila dobro delovanje sheme in izvajanje v zakonodaji predvidenih pregledov ter se prepričala, da so bile odpravljene pomanjkljivosti, ugotovljene pri medsebojnih pregledih. Obiski, ki jih je v letu 2005 izvedla v novih državah članicah zaradi potrjevanja obračunov, niso privedli do nobenih specifičnih pripomb o mlečnih kvotah. |
| --- | --- |

43.

V času revizije, ki jo je opravilo Sodišče, ni Komisija v novih državah članicah izvedla še nobene poglobljene kontrole na kraju samem, s katero bi preverila dobro delovanje sheme in izvajanje v zakonodaji predvidenih pregledov ter se prepričala, da so bile odpravljene pomanjkljivosti, ugotovljene pri medsebojnih pregledih. Obiski, ki jih je v letu 2005 izvedla v novih državah članicah zaradi potrjevanja obračunov, niso privedli do nobenih specifičnih pripomb o mlečnih kvotah.

Polnjenje nacionalne rezerve: različne možnosti po državah članicah

| 44. | Shema mlečnih kvot predvideva oblikovanje nacionalne rezerve posebej za oddajo in posebej za neposredno prodajo. Države članice lahko nacionalno rezervo polnijo tako, da vzamejo nazaj neizkoriščene referenčne količine, zadržijo del prenosov ali splošno znižajo celoto kvot. |
| --- | --- |

44.

Shema mlečnih kvot predvideva oblikovanje nacionalne rezerve posebej za oddajo in posebej za neposredno prodajo. Države članice lahko nacionalno rezervo polnijo tako, da vzamejo nazaj neizkoriščene referenčne količine, zadržijo del prenosov ali splošno znižajo celoto kvot.

| 45. | Države članice imajo torej pravico odvzeti del ali celoto neizkoriščenih količin, kadar proizvajalec v dvanajstmesečnem obdobju ne trži vsaj 70 % svoje individualne referenčne količine (25). Nove države članice so sprejele različne prakse. Proizvajalci, ki v prvem kvotnem letu niso do konca izkoristili svoje kvote, niso bili kaznovani v Latviji, Litvi, na Madžarskem in Češkem, ker je bilo leto dolgo 11 namesto 12 mesecev. Estonski organi tega dejavnika niso upoštevali in so znižali kvote. Slovaški organi so v prvem tržnem letu 2004–2005 uporabljali sistem kazni, ki je veljal pred pristopom (26) in je strožji od določb zakonodaje Skupnosti. |
| --- | --- |

45.

Države članice imajo torej pravico odvzeti del ali celoto neizkoriščenih količin, kadar proizvajalec v dvanajstmesečnem obdobju ne trži vsaj 70 % svoje individualne referenčne količine (25). Nove države članice so sprejele različne prakse. Proizvajalci, ki v prvem kvotnem letu niso do konca izkoristili svoje kvote, niso bili kaznovani v Latviji, Litvi, na Madžarskem in Češkem, ker je bilo leto dolgo 11 namesto 12 mesecev. Estonski organi tega dejavnika niso upoštevali in so znižali kvote. Slovaški organi so v prvem tržnem letu 2004–2005 uporabljali sistem kazni, ki je veljal pred pristopom (26) in je strožji od določb zakonodaje Skupnosti.

| 46. | V primeru višje sile ali v ustrezno upravičenih primerih se ne uporabljajo določbe o umiku količin, ki pripadajo deloma ali v celoti neaktivnim proizvajalcem (27). Na Poljskem so bili v letih 2005 in 2006 sprejeti umiki za proizvajalce, ki so bili v celoti neaktivni ali so izkoristili manj kot 70 % svoje referenčne količine. Približno 3 900 oziroma 1 % proizvajalcev je bilo v letu 2004–2005 povsem neaktivnih. Vendar so po pritožbi na plačilni organ ohranili celoto svoje kvote za tržno leto 2005–2006. Pritožbe so preučili regionalni direktorji plačilnega organa (ARR), ki so odločitve sprejeli, ne da bi bile sprejete nacionalne določbe, kar bi omogočilo zagotavljanje enotnega obravnavanja teh pritožb. |
| --- | --- |

46.

V primeru višje sile ali v ustrezno upravičenih primerih se ne uporabljajo določbe o umiku količin, ki pripadajo deloma ali v celoti neaktivnim proizvajalcem (27). Na Poljskem so bili v letih 2005 in 2006 sprejeti umiki za proizvajalce, ki so bili v celoti neaktivni ali so izkoristili manj kot 70 % svoje referenčne količine. Približno 3 900 oziroma 1 % proizvajalcev je bilo v letu 2004–2005 povsem neaktivnih. Vendar so po pritožbi na plačilni organ ohranili celoto svoje kvote za tržno leto 2005–2006. Pritožbe so preučili regionalni direktorji plačilnega organa (ARR), ki so odločitve sprejeli, ne da bi bile sprejete nacionalne določbe, kar bi omogočilo zagotavljanje enotnega obravnavanja teh pritožb.

Uporaba nacionalne rezerve: postopki so različni

| 47. | Nacionalna rezerva je namenjena dodelitvi kvot novim proizvajalcem ali dodatnih količin obstoječim proizvajalcem na podlagi nepristranskih meril, ki jih sprejmejo nacionalni organi. Pri merilih za dodelitev, ki se uporabljajo v nekaterih novih državah članicah, so bili namenoma izključeni nekateri prosilci. Nekatere države članice so nacionalno rezervo uporabile tudi za množično pretvarjanje razpoložljivih količin, namenjenih za neposredno prodajo, v kvote za oddajo (okvir 4).

  Okvir 4 – Dodelitev količin iz nacionalne rezerveNa Poljskem nacionalna zakonodaja novim proizvajalcem ni dovoljevala, da bi prejeli kvote iz nacionalne rezerve. Nasprotno kvote, razdeljene obstoječim proizvajalcem, niso bile omejene s količinami, ki so jih zahtevali proizvajalci. Tako so bile nekaterim proizvajalcem dodeljene referenčne količine, ki so presegale njihove potrebe, zaradi česar je bila nacionalna rezerva „za oddajo“ hitro izčrpana.V Litvi proizvajalci, ki so imeli manj kot pet krav, v tržnem letu 2004–2005 niso imeli pravice do referenčnih količin iz nacionalne rezerve.V Estoniji in na Madžarskem so bile v prvih dveh kvotnih letih kvote za neposredno prodajo iz nacionalne rezerve sistematično dodeljene proizvajalcem, ki se niso ukvarjali z neposredno prodajo in se z njo niso nameravali ukvarjati. To prakso so omogočala merila za dodelitev, ki so se uporabljala v Estoniji (stopnja izkoriščenosti skupne kvote) in na Madžarskem (premajhna kvota za oddajo).Madžarska in Slovaška sta za tržno leto 2004–2005 še naprej dodeljevali dodatne kvote za oddajo, čeprav je nacionalna rezerva za oddajo postala negativna. |
| --- | --- |

47.

Nacionalna rezerva je namenjena dodelitvi kvot novim proizvajalcem ali dodatnih količin obstoječim proizvajalcem na podlagi nepristranskih meril, ki jih sprejmejo nacionalni organi. Pri merilih za dodelitev, ki se uporabljajo v nekaterih novih državah članicah, so bili namenoma izključeni nekateri prosilci. Nekatere države članice so nacionalno rezervo uporabile tudi za množično pretvarjanje razpoložljivih količin, namenjenih za neposredno prodajo, v kvote za oddajo (okvir 4).

Okvir 4 – Dodelitev količin iz nacionalne rezerveNa Poljskem nacionalna zakonodaja novim proizvajalcem ni dovoljevala, da bi prejeli kvote iz nacionalne rezerve. Nasprotno kvote, razdeljene obstoječim proizvajalcem, niso bile omejene s količinami, ki so jih zahtevali proizvajalci. Tako so bile nekaterim proizvajalcem dodeljene referenčne količine, ki so presegale njihove potrebe, zaradi česar je bila nacionalna rezerva „za oddajo“ hitro izčrpana.V Litvi proizvajalci, ki so imeli manj kot pet krav, v tržnem letu 2004–2005 niso imeli pravice do referenčnih količin iz nacionalne rezerve.V Estoniji in na Madžarskem so bile v prvih dveh kvotnih letih kvote za neposredno prodajo iz nacionalne rezerve sistematično dodeljene proizvajalcem, ki se niso ukvarjali z neposredno prodajo in se z njo niso nameravali ukvarjati. To prakso so omogočala merila za dodelitev, ki so se uporabljala v Estoniji (stopnja izkoriščenosti skupne kvote) in na Madžarskem (premajhna kvota za oddajo).Madžarska in Slovaška sta za tržno leto 2004–2005 še naprej dodeljevali dodatne kvote za oddajo, čeprav je nacionalna rezerva za oddajo postala negativna.

Množična pretvorba neizkoriščenih referenčnih količin za „neposredno prodajo“

| 48. | Prvi mlečni leti novih držav članic je zaznamovalo pomanjkanje referenčnih količin v nacionalni rezervi za oddajo, medtem ko so velike količine v nacionalni rezervi za neposredno prodajo ostale neporabljene. Dvojna težava precenjevanja potreb po kvotah za neposredno prodajo v novih državah članicah in hkratnega prenizkega prijavljanja neposredne prodaje je omenjena v besedilu zgoraj (glej odstavek 20 in naprej). |
| --- | --- |

48.

Prvi mlečni leti novih držav članic je zaznamovalo pomanjkanje referenčnih količin v nacionalni rezervi za oddajo, medtem ko so velike količine v nacionalni rezervi za neposredno prodajo ostale neporabljene. Dvojna težava precenjevanja potreb po kvotah za neposredno prodajo v novih državah članicah in hkratnega prenizkega prijavljanja neposredne prodaje je omenjena v besedilu zgoraj (glej odstavek 20 in naprej).

| 49. | Nove države članice so smele za povečanje količin, na voljo za oddajo, na ustrezno utemeljeno zahtevo proizvajalca odobriti pretvorbo referenčnih količin za „neposredno prodajo“ v referenčne količine za „oddajo“ in obratno (28). Te določbe so se intenzivno uporabljale v vseh novih državah članicah. Sprememba kvot za neposredno prodajo v kvote za oddajo je bila zlasti obsežna na Češkem in v baltskih državah (diagram 3). |
| --- | --- |

49.

Nove države članice so smele za povečanje količin, na voljo za oddajo, na ustrezno utemeljeno zahtevo proizvajalca odobriti pretvorbo referenčnih količin za „neposredno prodajo“ v referenčne količine za „oddajo“ in obratno (28). Te določbe so se intenzivno uporabljale v vseh novih državah članicah. Sprememba kvot za neposredno prodajo v kvote za oddajo je bila zlasti obsežna na Češkem in v baltskih državah (diagram 3).

Image

Vsebnost maščobe pri oddaji: pomemben parameter, ki se ga včasih zanemarja

| 50. | Mlečne kvote omejujejo količino trženega mleka, vendar v zvezi z oddajo tudi proizvodnjo maščobe. Zato se za vsako kvoto za oddajo dodeli reprezentativna vsebnost maščobe oziroma individualna referenčna vsebnost maščobe, ki se določi glede na podatke o pretekli vsebnosti pri proizvajalcu. Oddane količine se za vsakega proizvajalca prilagodijo navzgor ali navzdol na podlagi razlike med dejansko vsebnostjo maščobe in individualno referenčno vsebnostjo maščobe. Slednja je torej pomemben parameter pri sestavljanju dokončnega poročila o oddanih količinah. |
| --- | --- |

50.

Mlečne kvote omejujejo količino trženega mleka, vendar v zvezi z oddajo tudi proizvodnjo maščobe. Zato se za vsako kvoto za oddajo dodeli reprezentativna vsebnost maščobe oziroma individualna referenčna vsebnost maščobe, ki se določi glede na podatke o pretekli vsebnosti pri proizvajalcu. Oddane količine se za vsakega proizvajalca prilagodijo navzgor ali navzdol na podlagi razlike med dejansko vsebnostjo maščobe in individualno referenčno vsebnostjo maščobe. Slednja je torej pomemben parameter pri sestavljanju dokončnega poročila o oddanih količinah.

| 51. | V Estoniji, Litvi, na Madžarskem in Slovaškem so proizvajalci v tržnem letu 2004–2005 oddajali mleko, čeprav niso imeli kvote in referenčne vsebnosti maščobe. Na Poljskem sistem ne zazna proizvajalcev, ki so prejeli nerealno referenčno vsebnost maščobe, torej zunaj razpona 30 do 50 g/kg. Sodišče je za tržno leto 2004–2005 odkrilo proizvajalce, pri katerih so bile vsebnosti maščobe nenormalno nizke ali nenormalno visoke. |
| --- | --- |

51.

V Estoniji, Litvi, na Madžarskem in Slovaškem so proizvajalci v tržnem letu 2004–2005 oddajali mleko, čeprav niso imeli kvote in referenčne vsebnosti maščobe. Na Poljskem sistem ne zazna proizvajalcev, ki so prejeli nerealno referenčno vsebnost maščobe, torej zunaj razpona 30 do 50 g/kg. Sodišče je za tržno leto 2004–2005 odkrilo proizvajalce, pri katerih so bile vsebnosti maščobe nenormalno nizke ali nenormalno visoke.

| 52. | Ko se količine za „neposredno prodajo“ pretvorijo v količine za „oddajo“, je s kvoto povezana referenčna vsebnost maščobe določena na 38 g/kg (29). Referenčna vsebnost maščobe pri oddaji lahko ostane nespremenjena le, če proizvajalec predloži dokazila, ki jih pristojni organ šteje za zadovoljiva. Češki, litovski in slovaški organi ne upoštevajo te omejitve; pri proizvajalcih, ki so izvedli pretvorbo, sistematično ne spreminjajo vsebnosti maščobe. |
| --- | --- |

52.

Ko se količine za „neposredno prodajo“ pretvorijo v količine za „oddajo“, je s kvoto povezana referenčna vsebnost maščobe določena na 38 g/kg (29). Referenčna vsebnost maščobe pri oddaji lahko ostane nespremenjena le, če proizvajalec predloži dokazila, ki jih pristojni organ šteje za zadovoljiva. Češki, litovski in slovaški organi ne upoštevajo te omejitve; pri proizvajalcih, ki so izvedli pretvorbo, sistematično ne spreminjajo vsebnosti maščobe.

KONTROLE

| 53. | Zakonodaja Skupnosti nalaga številne kontrolne ukrepe (30). Države članice morajo preveriti točnost izjav proizvajalcev in odkupovalcev ter zagotoviti, da breme dajatve dejansko pade na proizvajalce, odgovorne za prekoračitev nacionalnih referenčnih količin, kjer je to ustrezno. |
| --- | --- |

53.

Zakonodaja Skupnosti nalaga številne kontrolne ukrepe (30). Države članice morajo preveriti točnost izjav proizvajalcev in odkupovalcev ter zagotoviti, da breme dajatve dejansko pade na proizvajalce, odgovorne za prekoračitev nacionalnih referenčnih količin, kjer je to ustrezno.

| 54. | Revizija je pokazala, da bi bilo programiranje in izvajanje kontrol mogoče znatno izboljšati. |
| --- | --- |

54.

Revizija je pokazala, da bi bilo programiranje in izvajanje kontrol mogoče znatno izboljšati.

Programiranje kontrol s strani držav članic: pozno in pomanjkljivo načrtovanje

| 55. | Pristojni nacionalni organi morajo na podlagi analize tveganja pripraviti program kontrol za vsako dvanajstmesečno obdobje. Kontrole (na kmetijskih gospodarstvih, med prevozom mleka in pri odkupovalcih) se izvedejo med kvotnim letom in po njem, vendar največ 18 mesecev po koncu zadevnega tržnega leta. |
| --- | --- |

55.

Pristojni nacionalni organi morajo na podlagi analize tveganja pripraviti program kontrol za vsako dvanajstmesečno obdobje. Kontrole (na kmetijskih gospodarstvih, med prevozom mleka in pri odkupovalcih) se izvedejo med kvotnim letom in po njem, vendar največ 18 mesecev po koncu zadevnega tržnega leta.

| 56. | V nekaterih državah članicah, kot so Latvija, Litva in Poljska, so bili načrti za kontrole objavljeni z zamudo. Poleg tega bi načrt kontrol moral vsebovati seznam izbranih odkupovalcev in proizvajalcev, kar na Madžarskem in Slovaškem za tržno leto 2004–2005 ni bilo storjeno. |
| --- | --- |

56.

V nekaterih državah članicah, kot so Latvija, Litva in Poljska, so bili načrti za kontrole objavljeni z zamudo. Poleg tega bi načrt kontrol moral vsebovati seznam izbranih odkupovalcev in proizvajalcev, kar na Madžarskem in Slovaškem za tržno leto 2004–2005 ni bilo storjeno.

| 57. | Analiza tveganja v zvezi s kontrolami za tržno leto 2004–2005 je bila na Madžarskem in Slovaškem zelo osnovna. Na Češkem in v Latviji je bila analiza tveganja na voljo šele marca 2005 oziroma na koncu tržnega leta. Na Poljskem kontrole, ki so bile izvedene v tržnem letu 2005–2006, niso temeljile na analizi tveganja. Ta je bila opravljena šele po koncu tržnega leta. |
| --- | --- |

57.

Analiza tveganja v zvezi s kontrolami za tržno leto 2004–2005 je bila na Madžarskem in Slovaškem zelo osnovna. Na Češkem in v Latviji je bila analiza tveganja na voljo šele marca 2005 oziroma na koncu tržnega leta. Na Poljskem kontrole, ki so bile izvedene v tržnem letu 2005–2006, niso temeljile na analizi tveganja. Ta je bila opravljena šele po koncu tržnega leta.

| 58. | Treba je spomniti, da približno 17 % proizvodnje mleka v novih državah članicah proizvedejo proizvajalci brez kvote, ki so večinoma majhni proizvajalci, katerih čreda ne presega štirih krav. Vendar navzkrižna kontroliranja statističnih podatkov kažejo, da določen delež proizvajalcev brez kvote trži mleko, predvsem v obliki neposredne prodaje. Praviloma se proizvajalci brez kvote pri analizi tveganja v novih državah članicah ne upoštevajo. Ker so ti proizvajalci praktično izvzeti iz kontrol, nimajo nacionalni organi nobenega razumnega zagotovila, da vsi proizvajalci točno prijavijo tržene količine mleka. Toda tveganje prenizkega prijavljanja je pri oddaji manjše kot pri neposredni prodaji. Dejansko je zelo težko preveriti, ali je bila neposredna prodaja, izvedena brez kvote, ustrezno prijavljena. Nasprotno je oddajo, ki jo izvedejo proizvajalci brez kvote, mogoče kontrolirati s pomočjo računovodskih knjig odkupovalcev. Sodišče je odkrilo proizvajalce, ki so oddajali mleko, čeprav niso imeli niti kvote za oddajo niti individualne referenčne vsebnosti maščobe, zlasti v Estoniji, Litvi, na Madžarskem in Slovaškem (31). |
| --- | --- |

58.

Treba je spomniti, da približno 17 % proizvodnje mleka v novih državah članicah proizvedejo proizvajalci brez kvote, ki so večinoma majhni proizvajalci, katerih čreda ne presega štirih krav. Vendar navzkrižna kontroliranja statističnih podatkov kažejo, da določen delež proizvajalcev brez kvote trži mleko, predvsem v obliki neposredne prodaje. Praviloma se proizvajalci brez kvote pri analizi tveganja v novih državah članicah ne upoštevajo. Ker so ti proizvajalci praktično izvzeti iz kontrol, nimajo nacionalni organi nobenega razumnega zagotovila, da vsi proizvajalci točno prijavijo tržene količine mleka. Toda tveganje prenizkega prijavljanja je pri oddaji manjše kot pri neposredni prodaji. Dejansko je zelo težko preveriti, ali je bila neposredna prodaja, izvedena brez kvote, ustrezno prijavljena. Nasprotno je oddajo, ki jo izvedejo proizvajalci brez kvote, mogoče kontrolirati s pomočjo računovodskih knjig odkupovalcev. Sodišče je odkrilo proizvajalce, ki so oddajali mleko, čeprav niso imeli niti kvote za oddajo niti individualne referenčne vsebnosti maščobe, zlasti v Estoniji, Litvi, na Madžarskem in Slovaškem (31).

| 59. | Razen Litve ni nobena od obiskanih novih držav članic izvajala sistematičnega navzkrižnega kontroliranja med podatkovno zbirko o mlečnih kvotah in centralnim registrom živali. Vendar takšna oblika navzkrižnega kontroliranja omogoča opredelitev očitnih tveganj za shemo: imetnike kvot brez krav molznic, imetnike krav molznic brez kvot ter dodeljene kvote in prijavljene količine, ki se ne ujemajo z velikostjo in sestavo črede. Nekatere države članice so obvestile Sodišče, da so po njegovih revizijah začele potekati navzkrižne kontrole. |
| --- | --- |

59.

Razen Litve ni nobena od obiskanih novih držav članic izvajala sistematičnega navzkrižnega kontroliranja med podatkovno zbirko o mlečnih kvotah in centralnim registrom živali. Vendar takšna oblika navzkrižnega kontroliranja omogoča opredelitev očitnih tveganj za shemo: imetnike kvot brez krav molznic, imetnike krav molznic brez kvot ter dodeljene kvote in prijavljene količine, ki se ne ujemajo z velikostjo in sestavo črede. Nekatere države članice so obvestile Sodišče, da so po njegovih revizijah začele potekati navzkrižne kontrole.

Izvajanje kontrol: pozno in slabo dokumentirano

| 60. | V Litvi se je formalno upoštevalo načelo, po katerem mora biti del kontrol izveden v tržnem letu (32), saj je bila 31. marca 2005 izvedena kontrola pri štirih proizvajalcih. Skoraj vse kontrole so bile torej izvedene po koncu tržnega leta. Na Madžarskem ni bila pri nobenem proizvajalcu izvedena kontrola v kvotnem letu 2004–2005, temveč šele septembra 2006. |
| --- | --- |

60.

V Litvi se je formalno upoštevalo načelo, po katerem mora biti del kontrol izveden v tržnem letu (32), saj je bila 31. marca 2005 izvedena kontrola pri štirih proizvajalcih. Skoraj vse kontrole so bile torej izvedene po koncu tržnega leta. Na Madžarskem ni bila pri nobenem proizvajalcu izvedena kontrola v kvotnem letu 2004–2005, temveč šele septembra 2006.

| 61. | Pri reviziji Sodišča so se pokazale določene pomanjkljivosti kontrol na kraju samem:






  — | Na Češkem (tržno leto 2004–2005) in v Sloveniji (tržno leto 2005–2006) kontrolni postopki niso bili dovolj natančni in niso zagotavljali enotnosti kontrol. Ti državi članici sta obvestili Sodišče, da so bila za drugo kvotno leto pripravljena bistveno izboljšana navodila o kontrolah. |
| --- | --- | --- |

61.

Pri reviziji Sodišča so se pokazale določene pomanjkljivosti kontrol na kraju samem:

—

Na Češkem (tržno leto 2004–2005) in v Sloveniji (tržno leto 2005–2006) kontrolni postopki niso bili dovolj natančni in niso zagotavljali enotnosti kontrol. Ti državi članici sta obvestili Sodišče, da so bila za drugo kvotno leto pripravljena bistveno izboljšana navodila o kontrolah.

| — | V Estoniji je bila skladnost trženih količin s proizvodno zmogljivostjo (33) preverjena s pomočjo registra govedi na gospodarstvu, vendar ni bilo preverjeno, ali je bil register posodobljen, ker postopki niso predvidevali nobene fizične kontrole živali. Nov informacijski sistem od leta 2006 omogoča navzkrižno kontroliranje med centralnim registrom živali in podatkovno zbirko o kvotah. |
| --- | --- |

—

V Estoniji je bila skladnost trženih količin s proizvodno zmogljivostjo (33) preverjena s pomočjo registra govedi na gospodarstvu, vendar ni bilo preverjeno, ali je bil register posodobljen, ker postopki niso predvidevali nobene fizične kontrole živali. Nov informacijski sistem od leta 2006 omogoča navzkrižno kontroliranje med centralnim registrom živali in podatkovno zbirko o kvotah.

| — | Na Poljskem niso shranili prilog k poročilom o kontrolah, izvedenih pri proizvajalcih v tržnem letu 2005–2006, zato je bilo kontrole nemogoče spremljati. V eni od mlekarn, ki jih je obiskalo Sodišče, se je dejanska vsebnost maščobe, ki jo je ugotovil pooblaščeni laboratorij, razlikovala od povprečne in pri njej so se tekom časa kazale nenormalne razlike. Izvajalci kontrol niso zahtevali nobenega dodatnega preverjanja, čeprav je to za takšne primere predvideno v nacionalnih navodilih. Izvajalci kontrol so sistematično napačno ocenjevali proizvodno zmogljivost, saj je ocena temeljila na prenizkih in nereprezentativnih donosih mleka; zato je bilo število ugotovljenih pomanjkljivosti zelo veliko (34). |
| --- | --- |

—

Na Poljskem niso shranili prilog k poročilom o kontrolah, izvedenih pri proizvajalcih v tržnem letu 2005–2006, zato je bilo kontrole nemogoče spremljati. V eni od mlekarn, ki jih je obiskalo Sodišče, se je dejanska vsebnost maščobe, ki jo je ugotovil pooblaščeni laboratorij, razlikovala od povprečne in pri njej so se tekom časa kazale nenormalne razlike. Izvajalci kontrol niso zahtevali nobenega dodatnega preverjanja, čeprav je to za takšne primere predvideno v nacionalnih navodilih. Izvajalci kontrol so sistematično napačno ocenjevali proizvodno zmogljivost, saj je ocena temeljila na prenizkih in nereprezentativnih donosih mleka; zato je bilo število ugotovljenih pomanjkljivosti zelo veliko (34).

| — | Na Slovaškem so pristojni organi lahko posredovali skupno stopnjo kršitev za tržno leto 2004–2005 (44 % kontrol), vendar ni bilo nobenih statističnih podatkov o ugotovljenih nepravilnostih in o njihovi pogostosti. |
| --- | --- |

—

Na Slovaškem so pristojni organi lahko posredovali skupno stopnjo kršitev za tržno leto 2004–2005 (44 % kontrol), vendar ni bilo nobenih statističnih podatkov o ugotovljenih nepravilnostih in o njihovi pogostosti.

BILANCA PRVIH TRŽNIH LET

Nacionalne referenčne količine „za oddajo“ so dosežene, nacionalne referenčne količine za „neposredno prodajo“ pa so premalo izkoriščene

| 62. | V prvem mlečnem letu 2004–2005 v novih državah članicah (tabeli 8 in 9) ni bilo nobene prekoračitve nacionalnih referenčnih količin. Vendar je bila kvota za oddajo zelo blizu nasičenosti, medtem ko je bila kvota za neposredno prodajo v veliki meri premalo izkoriščena. |
| --- | --- |

62.

V prvem mlečnem letu 2004–2005 v novih državah članicah (tabeli 8 in 9) ni bilo nobene prekoračitve nacionalnih referenčnih količin. Vendar je bila kvota za oddajo zelo blizu nasičenosti, medtem ko je bila kvota za neposredno prodajo v veliki meri premalo izkoriščena.

| 63. | V drugem tržnem letu 2005–2006 (tabeli 8 in 9) je prišlo do povečanja oddaje v vseh novih državah članicah z izjemo Madžarske in Malte, kjer je oddaja ostala stabilna. Češka, Ciper in Poljska so zavezane za dajatev, ki skupaj znaša 67,7 milijona EUR, ker so presegle svoje nacionalne referenčne količine za oddajo (35). |
| --- | --- |

63.

V drugem tržnem letu 2005–2006 (tabeli 8 in 9) je prišlo do povečanja oddaje v vseh novih državah članicah z izjemo Madžarske in Malte, kjer je oddaja ostala stabilna. Češka, Ciper in Poljska so zavezane za dajatev, ki skupaj znaša 67,7 milijona EUR, ker so presegle svoje nacionalne referenčne količine za oddajo (35).

| 64. | Obseg neposredne prodaje se je stabiliziral ali upadel, zlasti na Poljskem. Splošno povečanje stopnje izkoriščenosti kvot za neposredno prodajo izvira iz dejstva, da so se razpoložljive nacionalne količine zaradi pretvorb zelo zmanjšale. |
| --- | --- |

64.

Obseg neposredne prodaje se je stabiliziral ali upadel, zlasti na Poljskem. Splošno povečanje stopnje izkoriščenosti kvot za neposredno prodajo izvira iz dejstva, da so se razpoložljive nacionalne količine zaradi pretvorb zelo zmanjšale.

| 65. | Na Cipru je do tega, da bi bila nacionalna referenčna količina za neposredno prodajo dosežena, manjkal samo en kilogram (36). |
| --- | --- |

65.

Na Cipru je do tega, da bi bila nacionalna referenčna količina za neposredno prodajo dosežena, manjkal samo en kilogram (36).

| 66. | Na Češkem in Poljskem so v tržnem letu 2006–2007 količine, po 1. aprilu 2006 sproščene iz posebne rezerve za prestrukturiranje, zmanjšale tveganje, da bo kvota za oddajo presežena. Na Cipru je bila nacionalna referenčna količina presežena tako pri oddaji kot pri neposredni prodaji; dajatev za plačilo znaša približno 180 000 EUR za oddajo in 16 000 EUR za neposredno prodajo.
  Tabela 8
  Izkoriščenost nacionalnih referenčnih količin „za oddajo“ v novih državah članicah (tržni leti 2004–2005 in 2005–2006)
















  (v 1000 ton) |
| --- | --- |
| Tržno leto | Količine | CZ | EE | CY | LV | LT | HU | MT | PL | SI | SK |
| 2004–2005 | Oddaja
  (1) | 2 608 | 520 | 141 | 502 | 1 209 | 1 589 | 46 | 8 347 | 499 | 949 |
| Razpoložljiva kvota
  (2) | 2 616 | 554 | 141 | 632 | 1 280 | 1 783 | 49 | 8 500 | 516 | 1 003 |
| Izkoriščenost kvote za oddajo
  (1)/(2) | 99,7 % | 93,9 % | 99,9 % | 79,3 % | 94,5 % | 89,1 % | 93,8 % | 98,2 % | 96,7 % | 94,6 % |
| 2005–2006 | Oddaja
  (1) | 2 696 | 569 | 144 | 568 | 1 250 | 1 581 | 41 | 8 931 | 509 | 981 |
| Razpoložljiva kvota
  (2) | 2 679 | 605 | 142 | 678 | 1 520 | 1 835 | 49 | 8 730 | 536 | 1 005 |
| Izkoriščenost kvote za oddajo
  (1)/(2) | 100,6 % | 94,1 % | 100,9 % | 83,7 % | 82,2 % | 86,1 % | 84,6 % | 102,3 % | 95,0 % | 97,6 % |
| Tržno leto 2004–2005: Odgovori na vprašalnik iz člena 26 Uredbe (ES) št. 595/2004 (podatki za 11 mesecev ekstrapolirani na 12 mesecev, razen za Estonijo) ter plačilni organi za PL (ARR) in SI (ARSKTRP).
  Tržno leto 2005–2006: Odgovori na vprašalnik iz člena 26 Uredbe (ES) št. 595/2004.
  Navedene so kvote po pretvorbah (začasnih in končnih). |

66.

Na Češkem in Poljskem so v tržnem letu 2006–2007 količine, po 1. aprilu 2006 sproščene iz posebne rezerve za prestrukturiranje, zmanjšale tveganje, da bo kvota za oddajo presežena. Na Cipru je bila nacionalna referenčna količina presežena tako pri oddaji kot pri neposredni prodaji; dajatev za plačilo znaša približno 180 000 EUR za oddajo in 16 000 EUR za neposredno prodajo.

Tabela 8

Izkoriščenost nacionalnih referenčnih količin „za oddajo“ v novih državah članicah (tržni leti 2004–2005 in 2005–2006)

(v 1000 ton)

Tržno leto

Količine

CZ

EE

CY

LV

LT

HU

MT

PL

SI

SK

2004–2005

Oddaja

(1)

2 608

520

141

502

1 209

1 589

46

8 347

499

949

Razpoložljiva kvota

(2)

2 616

554

141

632

1 280

1 783

49

8 500

516

1 003

Izkoriščenost kvote za oddajo

(1)/(2)

99,7 %

93,9 %

99,9 %

79,3 %

94,5 %

89,1 %

93,8 %

98,2 %

96,7 %

94,6 %

2005–2006

Oddaja

(1)

2 696

569

144

568

1 250

1 581

41

8 931

509

981

Razpoložljiva kvota

(2)

2 679

605

142

678

1 520

1 835

49

8 730

536

1 005

Izkoriščenost kvote za oddajo

(1)/(2)

100,6 %

94,1 %

100,9 %

83,7 %

82,2 %

86,1 %

84,6 %

102,3 %

95,0 %

97,6 %

Tržno leto 2004–2005: Odgovori na vprašalnik iz člena 26 Uredbe (ES) št. 595/2004 (podatki za 11 mesecev ekstrapolirani na 12 mesecev, razen za Estonijo) ter plačilni organi za PL (ARR) in SI (ARSKTRP).

Tržno leto 2005–2006: Odgovori na vprašalnik iz člena 26 Uredbe (ES) št. 595/2004.

Navedene so kvote po pretvorbah (začasnih in končnih).

Tabela 9

Izkoriščenost nacionalnih referenčnih količin „za neposredno prodajo“ v novih državah članicah (Tržni leti 2004–2005 in 2005–2006)

| (v 1000 ton) |
| --- |
| Tržno leto | Količine | CZ | EE | CY | LV | LT | HU | MT | PL | SI | SK |
| 2004–2005 | Neposredna prodaja
  (1) | 3 | 10 | 2 | 11 | 76 | 26 | 0 | 309 | 20 | 7 |
| Razpoložljiva kvota
  (2) | 67 | 70 | 4 | 63 | 367 | 165 | 0 | 464 | 45 | 10 |
| Izkoriščenost kvote za neposredno prodajo
  (1)/(2) | 4,2 % | 13,6 % | 61,7 % | 18 % | 20,8 % | 15,8 % | | 66,6 % | 45,4 % | 66,3 % |
| 2005–2006 | Neposredna prodaja
  (1) | 3 | 9 | 3 | 11 | 56 | 19 | 0 | 195 | 21 | 4 |
| Razpoložljiva kvota
  (2) | 3 | 19 | 3 | 17 | 127 | 112 | 0 | 234 | 25 | 8 |
| Izkoriščenost kvote za neposredno prodajo
  (1)/(2) | 81 % | 44,3 % | 100 % | 63,3 % | 44,2 % | 17,2 % | | 83,2 % | 83,5 % | 44,6 % |
| Tržno leto 2004–2005: Odgovori na vprašalnik iz člena 26 Uredbe (ES) št. 595/2004 (podatki za 11 mesecev ekstrapolirani na 12 mesecev, razen za Estonijo) ter plačilni organi za PL (ARR) in SI (ARSKTRP).
  Tržno leto 2005–2006: Odgovori na vprašalnik iz člena 26 Uredbe (ES) št. 595/2004.
  Navedene so kvote po pretvorbah (začasnih in končnih). |

(v 1000 ton)

Tržno leto

Količine

CZ

EE

CY

LV

LT

HU

MT

PL

SI

SK

2004–2005

Neposredna prodaja

(1)

3

10

2

11

76

26

0

309

20

7

Razpoložljiva kvota

(2)

67

70

4

63

367

165

0

464

45

10

Izkoriščenost kvote za neposredno prodajo

(1)/(2)

4,2 %

13,6 %

61,7 %

18 %

20,8 %

15,8 %

66,6 %

45,4 %

66,3 %

2005–2006

Neposredna prodaja

(1)

3

9

3

11

56

19

0

195

21

4

Razpoložljiva kvota

(2)

3

19

3

17

127

112

0

234

25

8

Izkoriščenost kvote za neposredno prodajo

(1)/(2)

81 %

44,3 %

100 %

63,3 %

44,2 %

17,2 %

83,2 %

83,5 %

44,6 %

Tržno leto 2004–2005: Odgovori na vprašalnik iz člena 26 Uredbe (ES) št. 595/2004 (podatki za 11 mesecev ekstrapolirani na 12 mesecev, razen za Estonijo) ter plačilni organi za PL (ARR) in SI (ARSKTRP).

Tržno leto 2005–2006: Odgovori na vprašalnik iz člena 26 Uredbe (ES) št. 595/2004.

Navedene so kvote po pretvorbah (začasnih in končnih).

Prestrukturiranje v novih državah članicah se nadaljuje

| 67. | Poglobljeno preoblikovanje poklicnega sektorja mleka v novih državah članicah se je začelo veliko pred širitvijo (glej odstavek 8 in naprej). Uvedba mlečnih kvot torej ni v celoti spremenila proizvodnje, ki se je postopno razvijala v smeri tehničnih in gospodarskih standardov starih držav članic. |
| --- | --- |

67.

Poglobljeno preoblikovanje poklicnega sektorja mleka v novih državah članicah se je začelo veliko pred širitvijo (glej odstavek 8 in naprej). Uvedba mlečnih kvot torej ni v celoti spremenila proizvodnje, ki se je postopno razvijala v smeri tehničnih in gospodarskih standardov starih držav članic.

| 68. | Najnovejši popolni podatki o molzni živini v novih državah članicah se nanašajo na leto 2005. Po začasnih podatkih se je število krav molznic v novih državah članicah med letoma 2005 in 2007 zmanjšalo še za približno 366 000 glav oziroma za 8 % (37). Prestrukturiranje se odraža tudi v mlečni industriji, kjer se je število odobrenih odkupovalcev z 935 v tržnem letu 2004–2005 zmanjšalo na 895 v tržnem letu 2006–2007. Mlečna industrija novih držav članic je zamenjala svoja tržišča. Proizvaja več sirov in manj drugih mlečnih proizvodov z nizko dodano vrednostjo (posneto mleko, mleko v prahu in maslo). |
| --- | --- |

68.

Najnovejši popolni podatki o molzni živini v novih državah članicah se nanašajo na leto 2005. Po začasnih podatkih se je število krav molznic v novih državah članicah med letoma 2005 in 2007 zmanjšalo še za približno 366 000 glav oziroma za 8 % (37). Prestrukturiranje se odraža tudi v mlečni industriji, kjer se je število odobrenih odkupovalcev z 935 v tržnem letu 2004–2005 zmanjšalo na 895 v tržnem letu 2006–2007. Mlečna industrija novih držav članic je zamenjala svoja tržišča. Proizvaja več sirov in manj drugih mlečnih proizvodov z nizko dodano vrednostjo (posneto mleko, mleko v prahu in maslo).

| 69. | Uvedba mlečnih kvot je sovpadala z začetkom splošnega višanja cen mleka. V novih državah članicah se proizvajalcem še vedno plačuje nižja cena kot proizvajalcem v EU–15, vendar se razlika manjša. Gibanje cen je proizvajalce mleka spodbudilo k povečanju oddaje na škodo neposredne prodaje. Stopnja oddaje v novih državah članicah se torej še naprej približuje stopnji v drugih državah članicah, vendar obstaja pomembna razlika med državami, kjer je proizvodnja mleka močno koncentrirana (Češka, Madžarska, Slovaška), in državami, kjer proizvodnja ostaja razpršena (Litva, Poljska). |
| --- | --- |

69.

Uvedba mlečnih kvot je sovpadala z začetkom splošnega višanja cen mleka. V novih državah članicah se proizvajalcem še vedno plačuje nižja cena kot proizvajalcem v EU–15, vendar se razlika manjša. Gibanje cen je proizvajalce mleka spodbudilo k povečanju oddaje na škodo neposredne prodaje. Stopnja oddaje v novih državah članicah se torej še naprej približuje stopnji v drugih državah članicah, vendar obstaja pomembna razlika med državami, kjer je proizvodnja mleka močno koncentrirana (Češka, Madžarska, Slovaška), in državami, kjer proizvodnja ostaja razpršena (Litva, Poljska).

Širitev je povečala čezmejni promet in ni destabilizirala skupne ureditve trga za mleko

| 70. | Deset novih držav članic je po svojem pristopu povečalo svoje trgovanje z mlekom in mlečnimi proizvodi znotraj Skupnosti (tabela 10). V določenih obmejnih regijah novih držav članic, kjer je cena mleka nižja, se je razvil prenos surovega mleka v sosednje države članice, kjer so cene višje. Ta pojav zlasti zadeva Slovenijo (okvir 5).
  Tabela 10
  Mleko in mlečni proizvodi – Zunanja trgovina držav Srednje in Vzhodne Evrope











  (v 1000 ton) |
| --- | --- |
| Količine | Izvoz znotraj Skupnosti | Uvoz znotraj Skupnosti |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Mleko in smetana, nekoncentrirana, ki ne vsebujeta dodanega sladkorja ali drugih sladil | 334 | 978 | 1 470 | 127 | 322 | 514 |
| Od tega surovo mleko | 144 | 570 | 905 | 38 | 147 | 292 |
| Mleko in smetana, koncentrirana ali z dodatkom sladkorja ali drugih sladil | 144 | 165 | 160 | 19 | 30 | 33 |
| Pinjenec, kislo mleko in smetana, jogurt, kefir in drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana | 62 | 124 | 163 | 79 | 106 | 121 |
| Sirotka, proizvodi iz naravnih mlečnih sestavin | 68 | 102 | 197 | 38 | 48 | 69 |
| Maslo in druga maslena maščoba | 53 | 49 | 36 | 15 | 18 | 25 |
| Siri | 120 | 170 | 184 | 75 | 114 | 144 |
| Vir: Komisija, Eurostat (COMEXT). |

70.

Deset novih držav članic je po svojem pristopu povečalo svoje trgovanje z mlekom in mlečnimi proizvodi znotraj Skupnosti (tabela 10). V določenih obmejnih regijah novih držav članic, kjer je cena mleka nižja, se je razvil prenos surovega mleka v sosednje države članice, kjer so cene višje. Ta pojav zlasti zadeva Slovenijo (okvir 5).

Tabela 10

Mleko in mlečni proizvodi – Zunanja trgovina držav Srednje in Vzhodne Evrope

(v 1000 ton)

Količine

Izvoz znotraj Skupnosti

Uvoz znotraj Skupnosti

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Mleko in smetana, nekoncentrirana, ki ne vsebujeta dodanega sladkorja ali drugih sladil

334

978

1 470

127

322

514

Od tega surovo mleko

144

570

905

38

147

292

Mleko in smetana, koncentrirana ali z dodatkom sladkorja ali drugih sladil

144

165

160

19

30

33

Pinjenec, kislo mleko in smetana, jogurt, kefir in drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana

62

124

163

79

106

121

Sirotka, proizvodi iz naravnih mlečnih sestavin

68

102

197

38

48

69

Maslo in druga maslena maščoba

53

49

36

15

18

25

Siri

120

170

184

75

114

144

Vir: Komisija, Eurostat (COMEXT).

Okvir 5 – Množičen prenos slovenskega surovega mleka v ItalijoV Sloveniji se je med novimi državami članicami lokalni trg za mleko po pristopu najbolj spremenil. Zaradi razlik v ceni v primerjavi z Italijo se je izvoz slovenskega surovega mleka v Italijo po letu 2005 povečal. Leta 2006 je bila cena mleka v Sloveniji približno za 18 % nižja od cene v Italiji. Približno 28 % slovenske proizvodnje mleka je bilo v letu 2006 izvožene v Italijo in tam predelane. Posledica tega pojava je omejitev proizvodnje mlečnih proizvodov v Sloveniji (–22 % pri proizvodnji masla v letu 2006, –13 % pri konzumnem mleku, –11 % pri smetani in –7 % pri sirih) in spodbujanje uvoza teh proizvodov.

| 71. | Vendar se ni uresničil scenarij, po katerem naj bi širitev EU od leta 2005 ustvarila velike dodatne presežke mlečnih proizvodov za izvoz (38). Evropska unija je po letu 2004 subvencionirala le zelo omejene količine mlečnih proizvodov v novih državah članicah. Proračunski odhodki za mleko v novih državah članicah so v letih 2005 in 2006 znašali 3,7 oziroma 4,8 % vseh odhodkov za mleko v zvezi s pomočjo, nadomestili in ukrepi za prodajo. |
| --- | --- |

71.

Vendar se ni uresničil scenarij, po katerem naj bi širitev EU od leta 2005 ustvarila velike dodatne presežke mlečnih proizvodov za izvoz (38). Evropska unija je po letu 2004 subvencionirala le zelo omejene količine mlečnih proizvodov v novih državah članicah. Proračunski odhodki za mleko v novih državah članicah so v letih 2005 in 2006 znašali 3,7 oziroma 4,8 % vseh odhodkov za mleko v zvezi s pomočjo, nadomestili in ukrepi za prodajo.

ZAKLJUČEK IN PRIPOROČILA

| 72. | Shema mlečnih kvot, ki omejuje proizvodnjo mleka, se je razširila na države članice, ki so se Evropski uniji pridružile 1. maja 2004. Od takrat so se na trgu za mleko zgodile globoke spremembe, ki se odražajo v porastu svetovnih cen in postopnem izginjanju strukturnih presežkov, ki so razlog za obstoj kvot. Čeprav je skoraj gotovo, da bodo mlečne kvote leta 2015 odpravljene, mora biti njihova uporaba do takrat vseeno predmet ustrezne stopnje kontrole. |
| --- | --- |

72.

Shema mlečnih kvot, ki omejuje proizvodnjo mleka, se je razširila na države članice, ki so se Evropski uniji pridružile 1. maja 2004. Od takrat so se na trgu za mleko zgodile globoke spremembe, ki se odražajo v porastu svetovnih cen in postopnem izginjanju strukturnih presežkov, ki so razlog za obstoj kvot. Čeprav je skoraj gotovo, da bodo mlečne kvote leta 2015 odpravljene, mora biti njihova uporaba do takrat vseeno predmet ustrezne stopnje kontrole.

Ali je Komisija uspešno pripravila in nadzirala razširitev sheme mlečnih kvot na nove države članice?

| 73. | Komisija je v predpristopnem obdobju pomagala pri uvajanju sheme, predvsem z usklajevanjem medsebojnih pregledov in pogajanji o nacionalnih referenčnih količinah z državami kandidatkami. Te so bile pri kvotah „za oddajo“ določene na stopnjah, podobnih količinam, ki so bile dejansko oddane v referenčnem obdobju. Nasprotno so pri kvotah za „neposredno prodajo“ pogajanja privedla do odobritve referenčnih količin, ki so bile veliko višje od potreb (glej odstavke 15–21). |
| --- | --- |

73.

Komisija je v predpristopnem obdobju pomagala pri uvajanju sheme, predvsem z usklajevanjem medsebojnih pregledov in pogajanji o nacionalnih referenčnih količinah z državami kandidatkami. Te so bile pri kvotah „za oddajo“ določene na stopnjah, podobnih količinam, ki so bile dejansko oddane v referenčnem obdobju. Nasprotno so pri kvotah za „neposredno prodajo“ pogajanja privedla do odobritve referenčnih količin, ki so bile veliko višje od potreb (glej odstavke 15–21).

| 74. | Sodišče je v zvezi z ukrepi Komisije v obdobju 2004–2006 ugotovilo naslednje pomanjkljivosti:






  — | Komisija je kljub pomanjkanju dokazil o določenih vidikih procesa prestrukturiranja sprostila posebno rezervo za prestrukturiranje za vse države članice Srednje in Vzhodne Evrope. Kot glavno merilo pri ocenjevanju je uporabila spremembe porabe na kmetiji, kot so o njih poročale države članice, in ni podvomila o nobenih podatkih, ki so jih posredovali nacionalni organi (glej odstavke 23 do 26). |
| --- | --- | --- |

74.

Sodišče je v zvezi z ukrepi Komisije v obdobju 2004–2006 ugotovilo naslednje pomanjkljivosti:

—

Komisija je kljub pomanjkanju dokazil o določenih vidikih procesa prestrukturiranja sprostila posebno rezervo za prestrukturiranje za vse države članice Srednje in Vzhodne Evrope. Kot glavno merilo pri ocenjevanju je uporabila spremembe porabe na kmetiji, kot so o njih poročale države članice, in ni podvomila o nobenih podatkih, ki so jih posredovali nacionalni organi (glej odstavke 23 do 26).

| — | V času revizije ni izvedla še nobene poglobljene kontrole na kraju samem, s katero bi preverila dobro delovanje sheme, se prepričala, ali so bile odpravljene pomanjkljivosti, ugotovljene pri medsebojnih pregledih, in zagotovila izvajanje v zakonodaji predvidenih kontrol (glej odstavke 40–43). |
| --- | --- |

—

V času revizije ni izvedla še nobene poglobljene kontrole na kraju samem, s katero bi preverila dobro delovanje sheme, se prepričala, ali so bile odpravljene pomanjkljivosti, ugotovljene pri medsebojnih pregledih, in zagotovila izvajanje v zakonodaji predvidenih kontrol (glej odstavke 40–43).

Priporočilo 1Komisija bi morala v okviru deljenega upravljanja še naprej sprejemati vse potrebne pobude za zagotovitev uspešnega spremljanja uvedbe in dobrega upravljanja sheme mlečnih kvot.Bistveno je, da ima Komisija na razpolago zanesljive in skladne informacije, ki ji omogočajo oceno dejanskega obsega procesa prestrukturiranja in potrditev podatkov o neposredni prodaji.

Ali so nove države članice vzpostavile ustrezne strukture za izvajanje mlečnih kvot? Sta bila upravljanje in kontroliranje sheme v skladu z uredbami Skupnosti?

| 75. | Izvajanje mlečnih kvot je za nove države članice predstavljalo velik logističen izziv. Na splošno so si te države močno prizadevale, da bi upravni in kontrolni sistemi pravočasno delovali ter so dejansko ustvarile ustrezne strukture za izvajanje mlečnih kvot (glej odstavke 35–61). V zbirni tabeli spodaj je na osnovi glavnih revizijskih ugotovitev (diagram 4) ocenjena kakovost tega izvajanja za vsako fazo procesa in za vsako obiskano državo članico. |
| --- | --- |

75.

Izvajanje mlečnih kvot je za nove države članice predstavljalo velik logističen izziv. Na splošno so si te države močno prizadevale, da bi upravni in kontrolni sistemi pravočasno delovali ter so dejansko ustvarile ustrezne strukture za izvajanje mlečnih kvot (glej odstavke 35–61). V zbirni tabeli spodaj je na osnovi glavnih revizijskih ugotovitev (diagram 4) ocenjena kakovost tega izvajanja za vsako fazo procesa in za vsako obiskano državo članico.

Diagram 4

Ocena vzpostavitve sheme mlečnih kvot v državah Srednje in Vzhodne Evrope (na osnovi stanja v času revizije v letih 2005 ali 2006)

| | Tržno leto 2004–2005 | Tržno leto 2004–2005 in/ali 2005–2006 |
| --- | --- | --- |
| Oddaja | Neposredna prodaja | Upravljanje pravnega reda Skupnosti | Upravljanje nacionalne rezerve | Zasnova in posodabljanje podatkovnih zbirk | Kontrole |
| Ocena potreb | Izkoriščenost kvot | Ocena potreb | Izkoriščenost kvot | Analiza tveganja | Načrt kontrol | Izvedba kontrol na kraju samem |
| CZ | | | (2) | (4) | | | (10) | (12) | | (16) |
| EE | | | (2) | (4) | | (9) | (10) | (12) | | (16) |
| LV | | | (3) | (5) | | | | (12) | (13) | |
| LT | | | (3) | (5) | (6) | (9) | (10) | (12) | (13) | (14) |
| HU | (1) | | (2) | (5) | (7) | (9) | (10) | (12) | (13) | (15) |
| PL | | | | | | (9) | (10) | (12) | (13) | (16) |
| SI | | | | (5) | | | (10) | (12) | | (16) |
| SK | (1) | | (3) | | (8) | (9) | (11) | (12) | (13) | |
| Dobro (ugotovljena ni nobena težava) | Srednje (možne izboljšave) | Slabo (resne pomanjkljivosti) |

Tržno leto 2004–2005

Tržno leto 2004–2005 in/ali 2005–2006

Oddaja

Neposredna prodaja

Upravljanje pravnega reda Skupnosti

Upravljanje nacionalne rezerve

Zasnova in posodabljanje podatkovnih zbirk

Kontrole

Ocena potreb

Izkoriščenost kvot

Ocena potreb

Izkoriščenost kvot

Analiza tveganja

Načrt kontrol

Izvedba kontrol na kraju samem

CZ

(2)

(4)

(10)

(12)

(16)

EE

(2)

(4)

(9)

(10)

(12)

(16)

LV

(3)

(5)

(12)

(13)

LT

(3)

(5)

(6)

(9)

(10)

(12)

(13)

(14)

HU

(1)

(2)

(5)

(7)

(9)

(10)

(12)

(13)

(15)

PL

(9)

(10)

(12)

(13)

(16)

SI

(5)

(10)

(12)

(16)

SK

(1)

(3)

(8)

(9)

(11)

(12)

(13)

Dobro (ugotovljena ni nobena težava)

Srednje (možne izboljšave)

Slabo (resne pomanjkljivosti)

| 76. | Razumno je mogoče sklepati, da je večina težav in pomanjkljivosti, ki jih je razkrila revizija s strani Sodišča, značilnih za fazo začetka delovanja sistema. Za primerjavo je treba spomniti, da je v določenih državah članicah EU–15 uvedbi mlečnih kvot sledilo dolgotrajno obdobje negotovosti, v katerem ni bilo zagotovljeno pravilno zbiranje dajatev in ki so ga zakrivili malomarno upravljanje sheme ter številni in dolgi sodni postopki.

  Priporočilo 2Komisija je odgovorna še naprej zagotavljati, da nove države članice izvedejo ustrezne popravne ukrepe v zvezi z najpomembnejšimi pomanjkljivostmi, ki jih je Sodišče razkrilo pri reviziji in so navedene v zbirni tabeli o oceni sistema (diagram 4).Komisija bi morala nove države članice predvsem pozvati, naj kot prednostno nalogo izboljšajo vzdrževanje podatkovnih zbirk (identifikacija govedi, prijavljeni oddaja in neposredna prodaja, rezultati kontrol) in optimizirajo navzkrižne kontrole.V zvezi z neposredno prodajo se zdi zakonodaja, ki zahteva, da kontrole zajamejo vsaj 5 % proizvajalcev, slabo prilagojena razpršeni strukturi sektorja mleka v večini novih držav članic. Posledica te zahteve je, da morajo nacionalni organi izvesti številne inšpekcijske preglede, pri katerih obstaja tveganje, da ostanejo le površinski, in ki ne omogočajo preverjanja verjetnosti prijavljene neposredne prodaje. Zaradi reforme trga za mleko in poenostavitve bi morala Komisija torej preučiti možnost, da države članice pooblasti, da intenzivnost kontrol na kraju samem prilagodijo glede na velikost gospodarstev.Komisija bi morala države članice tudi spodbujati, naj kontrole pri proizvajalcih mleka združijo z drugimi kontrolami SKP (identifikacija govedi, neposredna plačila, okoljska navzkrižna skladnost). |
| --- | --- |

76.

Razumno je mogoče sklepati, da je večina težav in pomanjkljivosti, ki jih je razkrila revizija s strani Sodišča, značilnih za fazo začetka delovanja sistema. Za primerjavo je treba spomniti, da je v določenih državah članicah EU–15 uvedbi mlečnih kvot sledilo dolgotrajno obdobje negotovosti, v katerem ni bilo zagotovljeno pravilno zbiranje dajatev in ki so ga zakrivili malomarno upravljanje sheme ter številni in dolgi sodni postopki.

Priporočilo 2Komisija je odgovorna še naprej zagotavljati, da nove države članice izvedejo ustrezne popravne ukrepe v zvezi z najpomembnejšimi pomanjkljivostmi, ki jih je Sodišče razkrilo pri reviziji in so navedene v zbirni tabeli o oceni sistema (diagram 4).Komisija bi morala nove države članice predvsem pozvati, naj kot prednostno nalogo izboljšajo vzdrževanje podatkovnih zbirk (identifikacija govedi, prijavljeni oddaja in neposredna prodaja, rezultati kontrol) in optimizirajo navzkrižne kontrole.V zvezi z neposredno prodajo se zdi zakonodaja, ki zahteva, da kontrole zajamejo vsaj 5 % proizvajalcev, slabo prilagojena razpršeni strukturi sektorja mleka v večini novih držav članic. Posledica te zahteve je, da morajo nacionalni organi izvesti številne inšpekcijske preglede, pri katerih obstaja tveganje, da ostanejo le površinski, in ki ne omogočajo preverjanja verjetnosti prijavljene neposredne prodaje. Zaradi reforme trga za mleko in poenostavitve bi morala Komisija torej preučiti možnost, da države članice pooblasti, da intenzivnost kontrol na kraju samem prilagodijo glede na velikost gospodarstev.Komisija bi morala države članice tudi spodbujati, naj kontrole pri proizvajalcih mleka združijo z drugimi kontrolami SKP (identifikacija govedi, neposredna plačila, okoljska navzkrižna skladnost).

Ali shema mlečnih kvot zajema vse mleko, trženo v novih državah članicah?

| 77. | Uvedba sheme mlečnih kvot je na splošno zadevala samo polovico vseh proizvajalcev mleka. Večina proizvajalcev mleka brez kvote spada v okvir modela samooskrbnega ali delno samooskrbnega kmetijstva. Vendar določen delež proizvajalcev brez kvote vseeno trži mleko, zlasti v obliki neposredne prodaje (glej odstavke 14, 21, 22, 32–34).

  Priporočilo 3Komisija bi morala pozvati nove države članice, naj zagotovijo spoštovanje splošnega načela, po katerem je treba knjižiti vse trženo mleko. Dokler je shema mlečnih kvot v veljavi, je treba opomniti vse proizvajalce, ki izvajajo neprijavljeno oddajo ali neposredno prodajo, da je vključenost v to shemo obvezna. |
| --- | --- |

77.

Uvedba sheme mlečnih kvot je na splošno zadevala samo polovico vseh proizvajalcev mleka. Večina proizvajalcev mleka brez kvote spada v okvir modela samooskrbnega ali delno samooskrbnega kmetijstva. Vendar določen delež proizvajalcev brez kvote vseeno trži mleko, zlasti v obliki neposredne prodaje (glej odstavke 14, 21, 22, 32–34).

Priporočilo 3Komisija bi morala pozvati nove države članice, naj zagotovijo spoštovanje splošnega načela, po katerem je treba knjižiti vse trženo mleko. Dokler je shema mlečnih kvot v veljavi, je treba opomniti vse proizvajalce, ki izvajajo neprijavljeno oddajo ali neposredno prodajo, da je vključenost v to shemo obvezna.

Kako je uvedba kvot na splošno vplivala na nacionalne sektorje mleka? Kako je širitev vplivala na skupno ureditev trga za mleko?

| 78. | Uvedba mlečnih kvot v večini novih držav članic ni škodovala njihovi stopnji samozadostnosti in ni ovirala dinamike njihovega sektorja mleka. Mlečne kvote so bile večinoma uvedene v kontekstu višanja cen mleka, kar je koristilo predvsem poklicnim proizvajalcem, ki se ukvarjajo z oddajo (glej odstavke 62–69). |
| --- | --- |

78.

Uvedba mlečnih kvot v večini novih držav članic ni škodovala njihovi stopnji samozadostnosti in ni ovirala dinamike njihovega sektorja mleka. Mlečne kvote so bile večinoma uvedene v kontekstu višanja cen mleka, kar je koristilo predvsem poklicnim proizvajalcem, ki se ukvarjajo z oddajo (glej odstavke 62–69).

| 79. | Sektor delne samooskrbe še vedno zavira kmetijsko produktivnost v novih državah članicah, vendar je hkrati dejavnik socialne stabilnosti, saj prispeva k zajezitvi odseljevanja s podeželja (glej odstavke 8–14). Soočene s tem položajem so se nove države članice na različne načine odzvale na vprašanje, ali so mlečne kvote predvsem orodje prestrukturiranja, namenjeno velikim poklicnim proizvajalcem, ali pa lahko služijo tudi za to, da v gospodarski krogotok vključijo ali v njem obdržijo določene majhne proizvajalce (glej odstavke 20 in 33–34). |
| --- | --- |

79.

Sektor delne samooskrbe še vedno zavira kmetijsko produktivnost v novih državah članicah, vendar je hkrati dejavnik socialne stabilnosti, saj prispeva k zajezitvi odseljevanja s podeželja (glej odstavke 8–14). Soočene s tem položajem so se nove države članice na različne načine odzvale na vprašanje, ali so mlečne kvote predvsem orodje prestrukturiranja, namenjeno velikim poklicnim proizvajalcem, ali pa lahko služijo tudi za to, da v gospodarski krogotok vključijo ali v njem obdržijo določene majhne proizvajalce (glej odstavke 20 in 33–34).

| 80. | Širitev leta 2004 ni negativno vplivala na splošno ravnovesje trga Skupnosti za mleko in mlečne proizvode. Delež novih držav članic pri presežkih mlečnih proizvodov, ki se subvencionirajo iz proračuna Skupnosti, je minimalen (glej odstavka 70–71).

  Priporočilo 4Komisija naj upošteva celoto ugotovitev te revizije pri „zdravstvenem pregledu“ skupne kmetijske politike.Pri premisleku o spremembah, ki jih je mogoče izvesti pri skupni ureditvi trga za mleko in pri shemi mlečnih kvot, bi se bilo treba osredotočiti zlasti na:





  — | spremljevalne in prehodne ukrepe, ki jih je treba predvideti na ravni regij, v katerih še vedno prevladujejo majhni proizvajalci, |
| --- | --- | --- |

80.

Širitev leta 2004 ni negativno vplivala na splošno ravnovesje trga Skupnosti za mleko in mlečne proizvode. Delež novih držav članic pri presežkih mlečnih proizvodov, ki se subvencionirajo iz proračuna Skupnosti, je minimalen (glej odstavka 70–71).

Priporočilo 4Komisija naj upošteva celoto ugotovitev te revizije pri „zdravstvenem pregledu“ skupne kmetijske politike.Pri premisleku o spremembah, ki jih je mogoče izvesti pri skupni ureditvi trga za mleko in pri shemi mlečnih kvot, bi se bilo treba osredotočiti zlasti na:





  —

spremljevalne in prehodne ukrepe, ki jih je treba predvideti na ravni regij, v katerih še vedno prevladujejo majhni proizvajalci,

| — | potrebo, da se proizvajalcem mleka v novih državah članicah zagotovita stabilen zakonski okvir in jasna perspektiva, ki bi jih spodbudila k naložbam, nepogrešljivim za zagotavljanje trajnosti njihove dejavnosti. |
| --- | --- |

—

potrebo, da se proizvajalcem mleka v novih državah članicah zagotovita stabilen zakonski okvir in jasna perspektiva, ki bi jih spodbudila k naložbam, nepogrešljivim za zagotavljanje trajnosti njihove dejavnosti.

To poročilo je sprejelo Računsko sodišče v Luxembourgu na svojem zasedanju dne 5. junija 2008.

Za Računsko sodišče

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

Predsednik

---

(1)  Mlečno leto oziroma kvotno leto je obdobje 12 mesecev, ki se začne 1. aprila in konča 31. marca.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 1788/2003 z dne 29. septembra 2003 o uvedbi dajatve v sektorju mleka in mlečnih proizvodov, uvodna izjava 3 (UL L 270, 21.10.2003, str. 123).

2

(3)  Za ti državi članici so se nacionalne referenčne količine uporabljale od 1. maja 2004, obveznost določanja individualnih referenčnih količin pa je začela veljati šele 1. aprila 2005.

3

(4)  Priloga I(g) k Uredbi (ES) št. 1788/2003.

4

(5)  Člen 1(4) Uredbe (ES) št. 1788/2003.

5

(6)  Na Poljskem in v Sloveniji od 1. aprila 2005 do 31. marca 2006.

6

(7)  Glej zlasti študijo, ki jo je na zahtevo Evropske komisije pripravil A. Pouliquen, „Compétitivité et revenus agricoles dans les secteurs agro-alimentaires des PECO“ (Konkurenčnost in kmetijski prihodki v agroživilskih sektorjih držav Srednje in Vzhodne Evrope), INRA, oktober 2001.

7

Compétitivité et revenus agricoles dans les secteurs agro-alimentaires des PECO

(8)  Uredba Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj (EKSRP) (UL L 277, 21.10.2005, str. 1). Vsaka nova država članica mora v okviru svojega načrta za razvoj podeželja podati svojo opredelitev delno samooskrbnega gospodarstva in pri tem upoštevati različna merila: najmanjšo in/ali največjo velikost gospodarstva, delež proizvodnje za trg in/ali stopnjo dohodka upravičenih gospodarstev.

8

(9)  Glej A. Pouliquen, op. cit., str. 41–45.

9

(10)  Direktiva Sveta 92/46/EGS z dne 16. junija 1992 o zdravstvenih predpisih za proizvodnjo in dajanje na trg surovega mleka, toplotno obdelanega mleka in izdelkov na osnovi mleka (UL L 268, 14.9.1992, str. 1).

10

(11)  Za baltske države se podatki za leto 1999 niso upoštevali zaradi motenj, ki so bile posledica gospodarske krize v Rusiji.

11

(12)  Člen 1(4) Uredbe (ES) št. 1788/2003.

12

(13)  Uredba Komisije (ES) št. 927/2006 z dne 22. junija 2006 o sprostitvi posebne rezerve za prestrukturiranje iz člena 1(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1788/2003 (UL L 170, 23.6.2006, str. 12).

13

(14)  Po drugem pododstavku člena 6(1) Uredbe (ES) št. 1788/2003 je podlaga za izračun referenčnih količin za oddajo in neposredno prodajo določena v tabeli (f) Priloge I k isti uredbi.

14

(15)  Na Madžarskem je bil proizvajalcem na začetku tržnega leta 2004–2005 dodeljen presežek 23 201,4 tone oziroma 1,3 % nacionalne referenčne količine za oddajo. Na Slovaškem so skupne kvote za oddajo, dodeljene za tržno leto 2004–2005, za 10 348,4 tone oziroma za 1 % presegale nacionalno referenčno količino.

15

(16)  Uredba Komisije (ES) št. 1611/2006 z dne 27. oktobra 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 832/2006 o razdelitvi nacionalnih referenčnih količin med oddajo in neposredno oddajo, določenih za obdobje 2005/2006 v Prilogi I k Uredbi Sveta (ES) št. 1788/2003 (UL L 299, 28.10.2006, str. 13).

16

(17)  V skladu s členoma 6(2) in 8 Uredbe (ES) št. 1788/2003 bi morala Slovaška obvestiti Komisijo o količinah, ki so bile nazadnje pretvorjene na zahtevo proizvajalcev.

17

(18)  Ocena temelji na številu proizvajalcev brez kvote (tržno leto 2004–2005) in na povprečni produktivnosti krav molznic (leto 2005) ob upoštevanju hipoteze, da imajo proizvajalci brez kvote povprečno v lasti 1,5 krave.

18

(19)  Podatki dne 1. januarja 2005 (Center za kmetijske informacije in poslovne dejavnosti na podeželju – Agriculture Information and Rural Business Centre).

19

Agriculture Information and Rural Business Centre

(20)  Vir:
  Peer Review – Evaluation Mission on Milk in the Slovak Republic, Final report, DG AGRI and DG ELARG, 2003 (Medsebojni pregled: ocenjevalna misija v zvezi z mlekom v Slovaški republiki, končno poročilo, GD AGRI in GD ELARG, 2003).

20

Vir:

Peer Review – Evaluation Mission on Milk in the Slovak Republic

Final report, DG AGRI and DG ELARG, 2003

(21)  Člen 26(1) Uredbe Komisije (ES) št. 595/2004 z dne 30. marca 2004 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1788/2003 o uvedbi dajatve v sektorju mleka in mlečnih proizvodov (UL L 94, 31.3.2004, str. 22).

21

(22)  Poljska in Slovenija pred 1. septembrom 2005.

22

(23)  Člen 27(3) Uredbe (ES) št. 595/2004.

23

(24)  Letno poročilo za leto 1988, odstavki 5.33 do 5.38 (UL C 312, 12.12.1989).

24

Letno poročilo za leto 1992, odstavki 2.17 do 2.19 (UL C 309, 16.11.1993).

Letno poročilo za leto 1993, odstavki 2.10 do 2.59 (UL C 327, 24.11.1994).

Posebna poročila 2/87 (UL C 266, 5.10.1987), 4/93 (UL C 12, 15.1.1994) in 6/2001 (UL C 305, 30.10.2001).

(25)  Člen 15(2) Uredbe (ES) št. 1788/2003.

25

(26)  Odlok Ministrstva za kmetijstvo Slovaške republike z dne 25. novembra 2002 št. 2953/2002–100, Priloga 2, odstavek III. V okviru tega sistema je plačilni organ znižal kvote „za oddajo“ proizvajalcem mleka, ki so v tržnem letu 2003–2004 porabili manj kot 90 % svoje kvote. Poleg tega je bil delež uporabe izračunan na podlagi skupne kvote (oddaja + neposredna prodaja), čeprav bi ga bilo treba za vsako od kvot izračunati posebej.

26

(27)  Člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1788/2003.

27

(28)  Člen 6(2) Uredbe (ES) št. 1788/2003.

28

(29)  Člen 7(2) Uredbe (ES) št. 595/2004.

29

(30)  Členi 18 do 22 Uredbe (ES) št. 595/2004.

30

(31)  Proizvajalci, ki tržijo mleko, čeprav nimajo kvote, tvegajo visoke finančne kazni, če je presežena nacionalna referenčna količina (za oddajo ali neposredno prodajo). V takšnem primeru „prekoračitev“ ustreza skupnim količinam, ki jih je proizvajalec tržil, in dajatev se nanaša na skupne oddane ali neposredno prodane količine v mlečnem letu.

31

(32)  Člen 19(2) Uredbe (ES) št. 595/2004.

32

(33)  Člen 21 Uredbe (ES) št. 595/2004.

33

(34)  Izvajalci kontrol so za tržno leto 2005–2006 ugotovili 755 nepravilnosti. Ministrstvo za kmetijstvo je pregledalo dvanajst primerov in naložena ni bila nobena kazen.

34

(35)  Sistemi, ki veljajo za dajatev, niso bili revidirani, saj nacionalne referenčne količine ob koncu prvega tržnega leta, v katerem so se uporabljale mlečne kvote (2004–2005), niso bile dosežene. V času revizije še niso bili na voljo podatki v zvezi z dajatvami, ki so jih za tržno leto 2005–2006 dolžni plačati Češka, Ciper in Poljska.

35

(36)  Nacionalna referenčna količina za neposredno prodajo: 2 780 863 kg; skupna prijavljena količina: 2 780 862 kg.

36

(37)  Vir: Evropska komisija, Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode, četrtletni vprašalniki (marec 2008).

37

Vir:

(38)  Agenda 2000, zvezek II, COM(97) konč. z dne 15. julija 1997.

38

(39)  Države članice so bile razvrščene po rezultatih glede na povprečno stopnjo dodelitve (41 %) ali izkoriščenosti (31 %) nacionalnih referenčnih količin za leto 2004–2005. Slaba uspešnost = stopnja dodelitve ali izkoriščenosti, ki je nižja od 50 % povprečne stopnje. Srednja uspešnost = stopnja iz razpona med povprečno stopnjo–50 % in povprečno stopnjo +50 %. Dobra uspešnost = stopnja, višja od povprečne +50 %.

39

---

ODGOVORI KOMISIJE

POVZETEK

V desetih novih državah članicah je 1. maja 2004 začela veljati shema mlečnih kvot. Čeprav očitno od začetka ni vse teklo povsem gladko, je splošni rezultat možno oceniti kot zelo pozitiven glede na obsežno nalogo, ki jo je širitev pomenila za nove države članice. Obstoječe začetne težave so bile odpravljene v prvih dveh tržnih letih in če (kadar) bo to potrebno, se bodo pomanjkljivosti upoštevale med postopki potrjevanja.

| IV. | Komisija je uporabila podatke, ki so ji bili na voljo, in na podlagi njenih ocen je Svet sprejel končno odločitev o kvoti, dodeljeni posamezni novi državi članici.
  Kar zadeva opredelitev neposredne prodaje, je bila Komisija kar se da restriktivna in je uporabila metodo ocenjevanja na podlagi objektivnih meril. Tako se je na primer poraba na kmetiji ocenjevala na podlagi števila oseb, ki živijo na kmetiji, in števila mladih telet na kmetiji. Te ocene veljajo kot smiselne in so se enotno uporabljale za vse države članice. |
| --- | --- |

IV.

Komisija je uporabila podatke, ki so ji bili na voljo, in na podlagi njenih ocen je Svet sprejel končno odločitev o kvoti, dodeljeni posamezni novi državi članici.

Kar zadeva opredelitev neposredne prodaje, je bila Komisija kar se da restriktivna in je uporabila metodo ocenjevanja na podlagi objektivnih meril. Tako se je na primer poraba na kmetiji ocenjevala na podlagi števila oseb, ki živijo na kmetiji, in števila mladih telet na kmetiji. Te ocene veljajo kot smiselne in so se enotno uporabljale za vse države članice.

| V. | V dveh primerih je prišlo do dodelitve previsokih kvot: na Madžarskem in na Slovaškem.
  Oba primera sta bila obravnavana: primer Slovaške v tržnem letu 2004–2005, primer Madžarske pa v tržnem letu 2005–2006. |
| --- | --- |

V.

V dveh primerih je prišlo do dodelitve previsokih kvot: na Madžarskem in na Slovaškem.

Oba primera sta bila obravnavana: primer Slovaške v tržnem letu 2004–2005, primer Madžarske pa v tržnem letu 2005–2006.

| VI. | Komisija je sistematično proučila sprejete nacionalne izvedbene ukrepe in je odgovorila na številna vprašanja držav članic v obdobju 2004–2006, bodisi v pisni obliki ali na sestankih Upravljalnega odbora, ki so potekali dvakrat tedensko. Poleg tega je Komisija upoštevala opažanja Sodišča in spremljala izboljšave in napredke med dvostranskimi sestanki, sklicanimi po kontrolah na kraju samem, ki jih je opravila leta 2004 in 2005 med postopkom potrjevanja obračunov. Nedavni obiski so omogočili revizijsko pokritost po letih in po državah članicah, ki so po mnenju Sodišča najbolj izpostavljene tveganju zaradi pomanjkljivosti, na katere je opozorila. Doslej ni bila ugotovljena potreba po finančnih popravkih. |
| --- | --- |

VI.

Komisija je sistematično proučila sprejete nacionalne izvedbene ukrepe in je odgovorila na številna vprašanja držav članic v obdobju 2004–2006, bodisi v pisni obliki ali na sestankih Upravljalnega odbora, ki so potekali dvakrat tedensko. Poleg tega je Komisija upoštevala opažanja Sodišča in spremljala izboljšave in napredke med dvostranskimi sestanki, sklicanimi po kontrolah na kraju samem, ki jih je opravila leta 2004 in 2005 med postopkom potrjevanja obračunov. Nedavni obiski so omogočili revizijsko pokritost po letih in po državah članicah, ki so po mnenju Sodišča najbolj izpostavljene tveganju zaradi pomanjkljivosti, na katere je opozorila. Doslej ni bila ugotovljena potreba po finančnih popravkih.

| VII. | Komisija meni, da je bila zakonodaja Skupnosti upoštevana in da je bilo upravljanje nacionalne rezerve skladno z veljavnimi določbami. Glej odgovore na odstavke od 35 do 39 in od 44 do 47. |
| --- | --- |

VII.

Komisija meni, da je bila zakonodaja Skupnosti upoštevana in da je bilo upravljanje nacionalne rezerve skladno z veljavnimi določbami. Glej odgovore na odstavke od 35 do 39 in od 44 do 47.

| VIII. | Komisija sprejema priporočilo in opozarja, da je v številnih primerih med postopkom potrjevanja obračunov že upoštevala opažanja Sodišča. Julija 2007 je Komisija državam članicam poslala vprašalnik in prejela dodatne informacije o strukturah: številu proizvajalcev in obsegu kvote na proizvajalca.
  Za Komisijo so najpomembnejši podatki o količinah mleka, ki jih v primeru neposredne prodaje prijavijo odkupovalci ali posamezni proizvajalci v zadevnih državah članicah. Povzetek teh podatkov se že nahaja v vprašalniku, ki se vsako leto pred 1. septembrom pošlje Komisiji v skladu s členom 26 Uredbe (ES) št. 595/2004. |
| --- | --- |

VIII.

Komisija sprejema priporočilo in opozarja, da je v številnih primerih med postopkom potrjevanja obračunov že upoštevala opažanja Sodišča. Julija 2007 je Komisija državam članicam poslala vprašalnik in prejela dodatne informacije o strukturah: številu proizvajalcev in obsegu kvote na proizvajalca.

Za Komisijo so najpomembnejši podatki o količinah mleka, ki jih v primeru neposredne prodaje prijavijo odkupovalci ali posamezni proizvajalci v zadevnih državah članicah. Povzetek teh podatkov se že nahaja v vprašalniku, ki se vsako leto pred 1. septembrom pošlje Komisiji v skladu s členom 26 Uredbe (ES) št. 595/2004.

| IX. | Kontrole na kraju samem, ki jih je opravila Komisija leta 2007 in v začetku leta 2008, so bile že usmerjene v tiste tri države članice, ki jih je navedlo Sodišče, s čimer je bilo zagotovljeno revizijsko pokrivanje ustreznih prejšnjih let in tekočega leta. |
| --- | --- |

IX.

Kontrole na kraju samem, ki jih je opravila Komisija leta 2007 in v začetku leta 2008, so bile že usmerjene v tiste tri države članice, ki jih je navedlo Sodišče, s čimer je bilo zagotovljeno revizijsko pokrivanje ustreznih prejšnjih let in tekočega leta.

DOLOČANJE NACIONALNIH REFERENČNIH KOLIČIN (NACIONALNIH KVOT)

| 19. | Komisija se strinja s Sodiščem glede podatkov in zaključuje, da je bila njena pogajalska metoda temeljito izdelana, temeljila je na kolikor je mogoče objektivnih merilih, bila pa je namenjena omejevanju prvotnih zahtev, ki so bile precenjene. |
| --- | --- |

19.

Komisija se strinja s Sodiščem glede podatkov in zaključuje, da je bila njena pogajalska metoda temeljito izdelana, temeljila je na kolikor je mogoče objektivnih merilih, bila pa je namenjena omejevanju prvotnih zahtev, ki so bile precenjene.

| 20. | Ocenjevalno metodologijo Komisije je mogoče oceniti kot smiselno. Zaradi te metodologije so se prvotne zahteve novih držav članic (razen Poljske), ki so bile prvotno ocenjene na 1,5 milijona ton, zmanjšale na sprejemljivo raven 0,83 milijona ton (pogajalsko stališče Komisije). Obseg, izpogajan v Svetu, je reda velikosti 1 milijona ton.
  Kakor je razložilo Sodišče, je postopek prestrukturiranja posledično pomenil izgubo zanimanja za neposredno prodajo. Ob upoštevanju potrebe po prestrukturiranju in nujnosti, da se države članice pooblastijo za upravljanje svojih referenčnih količin v skladu s potrebami, je Svet ministrov 18. 9. 2006 uvedel možnost prenosa referenčnih količin za neposredno prodajo (preostale neporabljene količine v nacionalni rezervi) v referenčne količine za oddajo v tržnem letu 2006–2007 (Uredba Sveta (ES) št. 1406/2006). |
| --- | --- |

20.

Ocenjevalno metodologijo Komisije je mogoče oceniti kot smiselno. Zaradi te metodologije so se prvotne zahteve novih držav članic (razen Poljske), ki so bile prvotno ocenjene na 1,5 milijona ton, zmanjšale na sprejemljivo raven 0,83 milijona ton (pogajalsko stališče Komisije). Obseg, izpogajan v Svetu, je reda velikosti 1 milijona ton.

Kakor je razložilo Sodišče, je postopek prestrukturiranja posledično pomenil izgubo zanimanja za neposredno prodajo. Ob upoštevanju potrebe po prestrukturiranju in nujnosti, da se države članice pooblastijo za upravljanje svojih referenčnih količin v skladu s potrebami, je Svet ministrov 18. 9. 2006 uvedel možnost prenosa referenčnih količin za neposredno prodajo (preostale neporabljene količine v nacionalni rezervi) v referenčne količine za oddajo v tržnem letu 2006–2007 (Uredba Sveta (ES) št. 1406/2006).

| 21. | Na Poljskem se je veliko število proizvajalcev, ki so prejeli kvoto za neposredno prodajo, tej kvoti naknadno odpovedalo, zato se je nacionalna rezerva ustrezno povečala. |
| --- | --- |

21.

Na Poljskem se je veliko število proizvajalcev, ki so prejeli kvoto za neposredno prodajo, tej kvoti naknadno odpovedalo, zato se je nacionalna rezerva ustrezno povečala.

| 22. | V skladu z Uredbo (ES) št. 595/2004 morajo spremljanje najprej zagotoviti pristojni organi držav članic. |
| --- | --- |

22.

V skladu z Uredbo (ES) št. 595/2004 morajo spremljanje najprej zagotoviti pristojni organi držav članic.

| 24–25. | Kot je predvideno v Aktu o pristopu, je Komisija sklenila rezervo za prestrukturiranje sprostiti v korist zadevnih držav članic potem, ko je v svojem poročilu to vprašanje podrobno analizirala.
  V tej analizi je Komisija uporabila podatke, ki so jih dale na voljo države članice, in ocenila zasuk s proizvodnje za porabo na kmetiji v proizvodnjo za trg na podlagi dveh meril: gibanja količin, ki so na trgu, in porabe na kmetiji. |
| --- | --- |

24–25.

Kot je predvideno v Aktu o pristopu, je Komisija sklenila rezervo za prestrukturiranje sprostiti v korist zadevnih držav članic potem, ko je v svojem poročilu to vprašanje podrobno analizirala.

V tej analizi je Komisija uporabila podatke, ki so jih dale na voljo države članice, in ocenila zasuk s proizvodnje za porabo na kmetiji v proizvodnjo za trg na podlagi dveh meril: gibanja količin, ki so na trgu, in porabe na kmetiji.

| 26. | Komisija je v svojem poročilu opozorila na zmanjšanje lastne porabe v vseh zadevnih državah v obdobju od leta 2000 do 2005, z izjemo Litve, kjer je bilo zmanjšanje lastne porabe opaziti v obdobju od leta 2002 do 2005.
  Kar zadeva Češko, se je proizvodnja za trg med letoma 2000 in 2004 povečala za 0,8 %, med letoma 2004 in 2005 pa za 3,7 %.
  V Latviji in na Slovaškem ni bistvenih razlik med podatki, ki jih je Komisija ocenila med pristopnimi pogajanji, in tistimi, ki so v poročilih o rezervi za prestrukturiranje.
  Glavna ocenjena merila so bila gibanja v odstotkih porabe na kmetiji in količine, ki so na trgu. |
| --- | --- |

26.

Komisija je v svojem poročilu opozorila na zmanjšanje lastne porabe v vseh zadevnih državah v obdobju od leta 2000 do 2005, z izjemo Litve, kjer je bilo zmanjšanje lastne porabe opaziti v obdobju od leta 2002 do 2005.

Kar zadeva Češko, se je proizvodnja za trg med letoma 2000 in 2004 povečala za 0,8 %, med letoma 2004 in 2005 pa za 3,7 %.

V Latviji in na Slovaškem ni bistvenih razlik med podatki, ki jih je Komisija ocenila med pristopnimi pogajanji, in tistimi, ki so v poročilih o rezervi za prestrukturiranje.

Glavna ocenjena merila so bila gibanja v odstotkih porabe na kmetiji in količine, ki so na trgu.

| 28. | Ob upoštevanju proizvodnje v dveh prvih mlečnih letih: leta 2004–2005, ki je trajalo samo 11 mesecev, in leta 2005–2006, je ta dodelitev previsokih kvot pomenila majhno nevarnost, da bi se razpoložljiva nacionalna referenčna količina hitro zapolnila. Sicer pa se ta nevarnost sploh ni uresničila. Na Madžarskem so v tržnem letu 2004–2005 uporabili 82 % kvote za prodajo, v tržnem letu 2005–2006 pa 86 %.
  Podobne številke so bile na Slovaškem: 87 % za tržno leto 2004–2005 in 97 % za tržno leto 2005–2006. |
| --- | --- |

28.

Ob upoštevanju proizvodnje v dveh prvih mlečnih letih: leta 2004–2005, ki je trajalo samo 11 mesecev, in leta 2005–2006, je ta dodelitev previsokih kvot pomenila majhno nevarnost, da bi se razpoložljiva nacionalna referenčna količina hitro zapolnila. Sicer pa se ta nevarnost sploh ni uresničila. Na Madžarskem so v tržnem letu 2004–2005 uporabili 82 % kvote za prodajo, v tržnem letu 2005–2006 pa 86 %.

Podobne številke so bile na Slovaškem: 87 % za tržno leto 2004–2005 in 97 % za tržno leto 2005–2006.

| 30. | V skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 1788/2003 je Komisija sprejela zahteve o pretvorbi, ki so bile poslane februarja 2005 za vse države članice, vključno s Slovaško. Pravzaprav je v primeru Slovaške Komisija naknadno ugotovila nedoslednost uporabljene metode, ko je od slovaških organov prejela nekaj dodatnih informacij.
  Ob upoštevanju potrebe po prestrukturiranju in nujnosti, da se države članice pooblastijo za upravljanje svojih referenčnih količin v skladu s potrebami, je Svet ministrov 18. 9. 2006 uvedel možnost prenosa referenčnih količin za neposredno prodajo, ki so ostale neporabljene v nacionalni rezervi, v referenčne količine za oddajo v tržnem letu 2006–2007 (Uredba Sveta (ES) št. 1406/2006). |
| --- | --- |

30.

V skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 1788/2003 je Komisija sprejela zahteve o pretvorbi, ki so bile poslane februarja 2005 za vse države članice, vključno s Slovaško. Pravzaprav je v primeru Slovaške Komisija naknadno ugotovila nedoslednost uporabljene metode, ko je od slovaških organov prejela nekaj dodatnih informacij.

Ob upoštevanju potrebe po prestrukturiranju in nujnosti, da se države članice pooblastijo za upravljanje svojih referenčnih količin v skladu s potrebami, je Svet ministrov 18. 9. 2006 uvedel možnost prenosa referenčnih količin za neposredno prodajo, ki so ostale neporabljene v nacionalni rezervi, v referenčne količine za oddajo v tržnem letu 2006–2007 (Uredba Sveta (ES) št. 1406/2006).

Okvir 3, 4. odstavek

Spremljanje morajo v skladu z Uredbo (ES) št. 595/2004 najprej zagotoviti pristojni organi držav članic.

VZPOSTAVITEV IN UPRAVLJANJE SHEME

| 35. | Najpomembnejši vir informacij je bila nacionalna zakonodaja, ki jo morajo države članice posredovati Komisiji v mesecu po njenem sprejetju. To so storile vse države članice, vključno s Poljsko, Slovenijo in Malto. To je bil osrednji element pri spremljanju izvajanja pravnega reda na tem področju. |
| --- | --- |

35.

Najpomembnejši vir informacij je bila nacionalna zakonodaja, ki jo morajo države članice posredovati Komisiji v mesecu po njenem sprejetju. To so storile vse države članice, vključno s Poljsko, Slovenijo in Malto. To je bil osrednji element pri spremljanju izvajanja pravnega reda na tem področju.

| 37. | Opredelitev oddaje v točki (f) člena 5 Uredbe (ES) št. 1788/2003 se ne nanaša izrecno na prodajo ali brezplačno oddajo proizvajalcev mleka svojim odkupovalcem. Opredelitev odkupovalca v točki (e) člena 5 pa po drugi strani določa, da odkupovalci „kupujejo“ mleko od proizvajalcev (kupec „odkupuje mleko od proizvajalcev“). V skladu s tem je v litovski opredelitvi navedeno, da proizvajalec prodaja količine mleka odkupovalcu. Ko je Komisija od litovskih organov zahtevala zagotovitev, da bo vsakršno gibanje mleka od proizvajalca do odkupovalca prijavljeno za namene kvot, so odgovorili, da zaradi opredelitve odkupovalca kot osebe, ki „odkupuje“ mleko od proizvajalca, proizvajalci mleka ne morejo in ne oddajajo odkupovalcem brezplačno.
  Litovski organi so potrdili, da so vse oddaje (vključno z brezplačnimi oddajami) prijavljene. |
| --- | --- |

37.

Opredelitev oddaje v točki (f) člena 5 Uredbe (ES) št. 1788/2003 se ne nanaša izrecno na prodajo ali brezplačno oddajo proizvajalcev mleka svojim odkupovalcem. Opredelitev odkupovalca v točki (e) člena 5 pa po drugi strani določa, da odkupovalci „kupujejo“ mleko od proizvajalcev (kupec „odkupuje mleko od proizvajalcev“). V skladu s tem je v litovski opredelitvi navedeno, da proizvajalec prodaja količine mleka odkupovalcu. Ko je Komisija od litovskih organov zahtevala zagotovitev, da bo vsakršno gibanje mleka od proizvajalca do odkupovalca prijavljeno za namene kvot, so odgovorili, da zaradi opredelitve odkupovalca kot osebe, ki „odkupuje“ mleko od proizvajalca, proizvajalci mleka ne morejo in ne oddajajo odkupovalcem brezplačno.

Litovski organi so potrdili, da so vse oddaje (vključno z brezplačnimi oddajami) prijavljene.

| 38. | Vprašljive določbe v zvezi z zadrugami na Madžarskem mlekarski zadrugi omogočajo, da od pristojnih organov zahteva, naj posamezne kvote njenih članov obravnavajo kot eno skupno kvoto, za katere upravljanje skrbi zadruga. Zato se v register kvot zabeleži samo ena kvota v imenu pravne osebe, ki je zadruga. Po teh določbah lahko med drugim zadruga v imenu svojih članov prevzame vse obveznosti, ki jih imajo proizvajalci glede uredb na področju kvot. Po mnenju Komisije ta sistem ni povezan s tveganjem glede pobiranja dajatev. Dejstvo, da lahko nekatere vrste zadrug na Madžarskem združijo posamezne kvote svojih članov brez prenosa lastninskih pravic v kvotah, je povsem podobno položaju delne GAEC (Groupement Agricole d’Exploitation en Commun – kmetijske zadruge za skupno izkoriščanje) v Franciji, kot izhaja iz opisa teh združenj v odstavku 45 zaključkov Generalnega pravobranilca v zadevi C-15/95. Sodišče je v svoji sodbi v tej zadevi odobrilo ustanavljanje nekaterih oblik podjetij, kakršne so delne GAEC, za namene proizvodnje mleka v okviru sheme mlečnih kvot. |
| --- | --- |

38.

Vprašljive določbe v zvezi z zadrugami na Madžarskem mlekarski zadrugi omogočajo, da od pristojnih organov zahteva, naj posamezne kvote njenih članov obravnavajo kot eno skupno kvoto, za katere upravljanje skrbi zadruga. Zato se v register kvot zabeleži samo ena kvota v imenu pravne osebe, ki je zadruga. Po teh določbah lahko med drugim zadruga v imenu svojih članov prevzame vse obveznosti, ki jih imajo proizvajalci glede uredb na področju kvot. Po mnenju Komisije ta sistem ni povezan s tveganjem glede pobiranja dajatev. Dejstvo, da lahko nekatere vrste zadrug na Madžarskem združijo posamezne kvote svojih članov brez prenosa lastninskih pravic v kvotah, je povsem podobno položaju delne GAEC (Groupement Agricole d’Exploitation en Commun – kmetijske zadruge za skupno izkoriščanje) v Franciji, kot izhaja iz opisa teh združenj v odstavku 45 zaključkov Generalnega pravobranilca v zadevi C-15/95. Sodišče je v svoji sodbi v tej zadevi odobrilo ustanavljanje nekaterih oblik podjetij, kakršne so delne GAEC, za namene proizvodnje mleka v okviru sheme mlečnih kvot.

| 39. | V analizi tveganja, ki je sestavni del nadzornega postopka proizvajalcev in odkupovalcev, se lahko upoštevajo vsakršna tveganja glede statusa proizvajalcev/odkupovalcev. Jasno je, da se bo subjekt v vlogi proizvajalca registriral kot nosilec kvote in bo v vlogi odkupovalca potrjen v normalnih postopkih. Lahko bo predmet nadzora v obeh vlogah v zvezi s katerim koli kvotnim obdobjem.
  Bilo bi nesorazmerno izključiti proizvajalca iz vloge odkupovalca in obratno. Takšna izključitev bi na primer izločila dejavnosti proizvajalcev mleka, ki predelujejo svoj lastni proizvod, če so se te dejavnosti zaradi gospodarske upravičenosti povečale zaradi količin, pridobljenih od drugih proizvajalcev. Poleg tega proizvajalci-odkupovalci že obstajajo v starih državah članicah, ne da bi to bilo v nasprotju s shemo mlečnih kvot. |
| --- | --- |

39.

V analizi tveganja, ki je sestavni del nadzornega postopka proizvajalcev in odkupovalcev, se lahko upoštevajo vsakršna tveganja glede statusa proizvajalcev/odkupovalcev. Jasno je, da se bo subjekt v vlogi proizvajalca registriral kot nosilec kvote in bo v vlogi odkupovalca potrjen v normalnih postopkih. Lahko bo predmet nadzora v obeh vlogah v zvezi s katerim koli kvotnim obdobjem.

Bilo bi nesorazmerno izključiti proizvajalca iz vloge odkupovalca in obratno. Takšna izključitev bi na primer izločila dejavnosti proizvajalcev mleka, ki predelujejo svoj lastni proizvod, če so se te dejavnosti zaradi gospodarske upravičenosti povečale zaradi količin, pridobljenih od drugih proizvajalcev. Poleg tega proizvajalci-odkupovalci že obstajajo v starih državah članicah, ne da bi to bilo v nasprotju s shemo mlečnih kvot.

| 42. | Rezultati različnih dvostranskih sestankov in kontrol na kraju samem, ki jih je Komisija opravila v letu 2007, kažejo, da so bile težave in kritike, ki jih je izrazilo Sodišče v zvezi s kvotnimi operacijami v prvih letih izvajanja, upoštevane in da so bile uvedene izboljšave. |
| --- | --- |

42.

Rezultati različnih dvostranskih sestankov in kontrol na kraju samem, ki jih je Komisija opravila v letu 2007, kažejo, da so bile težave in kritike, ki jih je izrazilo Sodišče v zvezi s kvotnimi operacijami v prvih letih izvajanja, upoštevane in da so bile uvedene izboljšave.

| 43. | Možno finančno tveganje za proračun Skupnosti se je pojavilo šele s prvim letom izvajanja, ki bi lahko pomenilo dodatno dajatev, namreč za leto 2005–2006. Komisija je leta 2007 opravila dve kontroli na kraju samem v dveh državah članicah, ki sta najbolj izpostavljeni finančnemu tveganju (tj. bližina ali prekoračitev nacionalne mlečne kvote), za katere je bila, zaradi mehanizma potrjevanja obračunov, ki zajema obdobje zadnjih 24 mesecev, kvota za leto 2005–2006 dejansko zajeta. Poleg tega so bili v okviru drugih kontrol, ki jih je Komisija opravila v letu 2005, naknadni dvostranski sestanki izjemna priložnost za razpravo o ugotovitvah Sodišča glede mlečnih kvot in za spremljanje ustreznega napredka. V začetku leta 2008 je bila opravljena kontrola še v tretji novi državi članici, ki je prekoračila kvoto, in tudi v tem primeru kontrola zajema kvotno leto 2005–2006. |
| --- | --- |

43.

Možno finančno tveganje za proračun Skupnosti se je pojavilo šele s prvim letom izvajanja, ki bi lahko pomenilo dodatno dajatev, namreč za leto 2005–2006. Komisija je leta 2007 opravila dve kontroli na kraju samem v dveh državah članicah, ki sta najbolj izpostavljeni finančnemu tveganju (tj. bližina ali prekoračitev nacionalne mlečne kvote), za katere je bila, zaradi mehanizma potrjevanja obračunov, ki zajema obdobje zadnjih 24 mesecev, kvota za leto 2005–2006 dejansko zajeta. Poleg tega so bili v okviru drugih kontrol, ki jih je Komisija opravila v letu 2005, naknadni dvostranski sestanki izjemna priložnost za razpravo o ugotovitvah Sodišča glede mlečnih kvot in za spremljanje ustreznega napredka. V začetku leta 2008 je bila opravljena kontrola še v tretji novi državi članici, ki je prekoračila kvoto, in tudi v tem primeru kontrola zajema kvotno leto 2005–2006.

| 45. | Komisija je novim državam članicam razložila, da svoje pravice do prenosa neporabljenih količin v nacionalno rezervo, kadar proizvajalec ne more proizvesti vsaj 70 % svoje kvote v 12-mesečnem obdobju, ne bi smele uporabiti v zvezi s proizvodnjo v prvem obdobju po pristopu. Zaradi datuma pristopa 1. maja 2004 proizvajalci v novih državah članicah niso mogli izkoristiti ugodnosti polnega 12-mesečnega zakonskega referenčnega obdobja, glede na katerega bi lahko merili svojo proizvodnjo, tako da zmanjšanje ne bi imelo trdne pravne podlage.
  Estonski in slovaški organi so na podlagi svojih nacionalnih predpristopnih določb pokazali, da so njihovi proizvajalci od 1. aprila 2004 poslovali z upoštevanjem klavzule o zmanjšanju v celotnem dvanajstmesečnem obdobju, glede na katerega bi lahko merili svojo proizvodnjo. Komisija je potrdila, da so bili zaradi tega upravičeni do zmanjšanja, pod pogojem, da je bil predpristopni višji prag proizvodnje sproščen tako, da ne bi prišlo do zmanjšanja v zvezi z obdobjem 2004–05, v katerem ni bil upoštevan prag 70 %.
  Opomba 26 vsebuje sklicevanje na zmanjšanje, ki ga je uporabila Slovaška republika, izračunano na podlagi višjega praga kot 70 % in na podlagi skupne kvote, namesto ločeno za oddajo in za neposredno prodajo. Ta zmanjšanja so se nanašala na proizvodnjo v predpristopnem obdobju 2003–04, zato zanje niso veljale omejitve za obdobje po pristopu. |
| --- | --- |

45.

Komisija je novim državam članicam razložila, da svoje pravice do prenosa neporabljenih količin v nacionalno rezervo, kadar proizvajalec ne more proizvesti vsaj 70 % svoje kvote v 12-mesečnem obdobju, ne bi smele uporabiti v zvezi s proizvodnjo v prvem obdobju po pristopu. Zaradi datuma pristopa 1. maja 2004 proizvajalci v novih državah članicah niso mogli izkoristiti ugodnosti polnega 12-mesečnega zakonskega referenčnega obdobja, glede na katerega bi lahko merili svojo proizvodnjo, tako da zmanjšanje ne bi imelo trdne pravne podlage.

Estonski in slovaški organi so na podlagi svojih nacionalnih predpristopnih določb pokazali, da so njihovi proizvajalci od 1. aprila 2004 poslovali z upoštevanjem klavzule o zmanjšanju v celotnem dvanajstmesečnem obdobju, glede na katerega bi lahko merili svojo proizvodnjo. Komisija je potrdila, da so bili zaradi tega upravičeni do zmanjšanja, pod pogojem, da je bil predpristopni višji prag proizvodnje sproščen tako, da ne bi prišlo do zmanjšanja v zvezi z obdobjem 2004–05, v katerem ni bil upoštevan prag 70 %.

Opomba 26 vsebuje sklicevanje na zmanjšanje, ki ga je uporabila Slovaška republika, izračunano na podlagi višjega praga kot 70 % in na podlagi skupne kvote, namesto ločeno za oddajo in za neposredno prodajo. Ta zmanjšanja so se nanašala na proizvodnjo v predpristopnem obdobju 2003–04, zato zanje niso veljale omejitve za obdobje po pristopu.

| 46. | Prvo obdobje, v zvezi s katerim je na Poljskem postala obvezna razveljavitev kvote v primerih popolne nedejavnosti, razen v primerih višje sile ali upravičenih razlogov, je 2005–06. Poljska ni bila obvezana dodeliti individualnih kvot za obdobje 2004–05, zato tudi ni bila obvezana preklicati kvot na podlagi premajhne uporabe v tem obdobju. Kritika Sodišča v zvezi z ugodnim izidom tožb proti preklicem, ki niso bili obvezni, ali pravilom, ki se nanašajo na tovrstne pritožbene postopke, ne velja za uporabo sheme mlečnih kvot Skupnosti na Poljskem.
  Postopek, kakor ga je opisalo Sodišče v zvezi s 3 900 proizvajalci na Poljskem, je v skladu s odstavkoma 1 in 3 člena 15 Uredbe (ES) št. 1788/2003. |
| --- | --- |

46.

Prvo obdobje, v zvezi s katerim je na Poljskem postala obvezna razveljavitev kvote v primerih popolne nedejavnosti, razen v primerih višje sile ali upravičenih razlogov, je 2005–06. Poljska ni bila obvezana dodeliti individualnih kvot za obdobje 2004–05, zato tudi ni bila obvezana preklicati kvot na podlagi premajhne uporabe v tem obdobju. Kritika Sodišča v zvezi z ugodnim izidom tožb proti preklicem, ki niso bili obvezni, ali pravilom, ki se nanašajo na tovrstne pritožbene postopke, ne velja za uporabo sheme mlečnih kvot Skupnosti na Poljskem.

Postopek, kakor ga je opisalo Sodišče v zvezi s 3 900 proizvajalci na Poljskem, je v skladu s odstavkoma 1 in 3 člena 15 Uredbe (ES) št. 1788/2003.

| 47. | Kakor je Računsko sodišče pred tem samo ugotovilo, imajo države članice precej možnosti pri upravljanju svojih nacionalnih referenčnih količin glede na svoje posebne gospodarske ali socialne cilje. Izvajanje tega pooblastila ureja člen 7 Uredbe Sveta (ES) št. 1788/2003, ki določa, da morajo države članice razdeliti proizvajalcem količine iz nacionalne rezerve „na podlagi objektivnih meril, ki jih je treba priglasiti Komisiji“. |
| --- | --- |

47.

Kakor je Računsko sodišče pred tem samo ugotovilo, imajo države članice precej možnosti pri upravljanju svojih nacionalnih referenčnih količin glede na svoje posebne gospodarske ali socialne cilje. Izvajanje tega pooblastila ureja člen 7 Uredbe Sveta (ES) št. 1788/2003, ki določa, da morajo države članice razdeliti proizvajalcem količine iz nacionalne rezerve „na podlagi objektivnih meril, ki jih je treba priglasiti Komisiji“.

Okvir 4, 1. odstavek

V skladu s pooblastilom, ki ga imajo države članice, daje poljski sistem prednost obstoječim proizvajalcem, ki svojo proizvodnjo širijo, pred novimi subjekti. V skladu z zakonodajo, ki so jo priglasili poljski organi, se razdelitev količin iz nacionalne rezerve obstoječim proizvajalcem odobri na podlagi dokumentiranega povečanja prodaje glede na prejšnje kvotno leto. Razdelitve se določijo z matematičnim izračunom povprečne prodaje razširjenega gospodarstva. Posledična razdelitev se torej ujema z dejansko dokumentirano prodajo mleka v določenem obdobju, zato ni večja, kot je potrebno za pokrivanje zmogljivosti prejemnika. Objektivnost tega sistema se ne zdi vprašljiva.

2. odstavek

Komisija meni, da sta obseg in zmogljivost proizvodnje objektivni merili za razločevanje med kategorijami za dostop do nacionalne rezerve.

3. odstavek

Ob upoštevanju potrebe po prestrukturiranju in nujnosti, da se države članice pooblastijo za upravljanje svojih referenčnih količin v skladu s potrebami, je Svet 18. 9. 2006 uvedel možnost prenosa referenčnih količin za neposredno prodajo, ki so ostale neporabljene v nacionalni rezervi, v referenčne količine za oddajo v tržnem letu 2006–2007 (Uredba Sveta (ES) št. 1406/2006). To se nanaša tudi na točko 49.

| 51. | Referenčna vsebnost maščobe v posameznem primeru se lahko določi samo s sklicevanjem na mlečno kvoto proizvajalca. Zato je neizogibno, da proizvajalci, ki oddajajo mleko brez mlečne kvote, nimajo referenčne vesbnosti maščobe, glede na katero bi se njihova oddaja prilagodila bodisi navzgor ali navzdol. |
| --- | --- |

51.

Referenčna vsebnost maščobe v posameznem primeru se lahko določi samo s sklicevanjem na mlečno kvoto proizvajalca. Zato je neizogibno, da proizvajalci, ki oddajajo mleko brez mlečne kvote, nimajo referenčne vesbnosti maščobe, glede na katero bi se njihova oddaja prilagodila bodisi navzgor ali navzdol.

| 52. | Na splošno, kadar proizvajalci prenesejo „neposredno prodajo“ v oddajo, ne spremenijo svoje črede. Torej obdržijo krave molznice iste pasme in homogeno kakovost proizvedenega mleka. Zato kaže, da je smiselno uporabiti izjemo, predvideno v členu 7(2) Uredbe Komisije (ES) št. 595/2004.
  Odgovor litovskih organov odraža njihovo skrbno analizo vprašanja vsebnosti maščobe ob določitvi referenčnih ravni in pri prenosu v oddajo.
  Poleg tega je bil zaradi preprečitve nevarnosti odklona od referenčnih ravni glede na vrednost, določeno na začetku izvajanja sheme, v skladu s členom 9(5) Uredbe (ES) št. 1788/2003 predviden mehanizem prilagoditve za ponovno vzpostavitev referenčnih stopenj za maščobo, takoj ko pride do povečanja za več kot 0,1 g/kg maščobe. |
| --- | --- |

52.

Na splošno, kadar proizvajalci prenesejo „neposredno prodajo“ v oddajo, ne spremenijo svoje črede. Torej obdržijo krave molznice iste pasme in homogeno kakovost proizvedenega mleka. Zato kaže, da je smiselno uporabiti izjemo, predvideno v členu 7(2) Uredbe Komisije (ES) št. 595/2004.

Odgovor litovskih organov odraža njihovo skrbno analizo vprašanja vsebnosti maščobe ob določitvi referenčnih ravni in pri prenosu v oddajo.

Poleg tega je bil zaradi preprečitve nevarnosti odklona od referenčnih ravni glede na vrednost, določeno na začetku izvajanja sheme, v skladu s členom 9(5) Uredbe (ES) št. 1788/2003 predviden mehanizem prilagoditve za ponovno vzpostavitev referenčnih stopenj za maščobo, takoj ko pride do povečanja za več kot 0,1 g/kg maščobe.

KONTROLE

| 53. | Ob strinjanju z nujnostjo uvedbe kontrol pa se poudarja, da je bilo finančno tveganje v prvem letu izvajanja, ki ga je proučilo Sodišče, izjemno nizko, saj ni bilo verjetno, da bi prišlo do prekoračitve nacionalnih referenčnih količin, glede na to, da so veljale samo za 11-mesečno obdobje (1.5.2004–31.3.2005). |
| --- | --- |

53.

Ob strinjanju z nujnostjo uvedbe kontrol pa se poudarja, da je bilo finančno tveganje v prvem letu izvajanja, ki ga je proučilo Sodišče, izjemno nizko, saj ni bilo verjetno, da bi prišlo do prekoračitve nacionalnih referenčnih količin, glede na to, da so veljale samo za 11-mesečno obdobje (1.5.2004–31.3.2005).

| 54. | Dvostranski stiki Komisije z zadevnimi državami članicami in nedavne kontrole na kraju samem na Poljskem in Češkem kažejo, da so bile ugotovitve Sodišča upoštevane in da so se izboljšave izvajale in se še naprej izvajajo. |
| --- | --- |

54.

Dvostranski stiki Komisije z zadevnimi državami članicami in nedavne kontrole na kraju samem na Poljskem in Češkem kažejo, da so bile ugotovitve Sodišča upoštevane in da so se izboljšave izvajale in se še naprej izvajajo.

| 55. | Kontrole pri odkupovalcu se izvajajo na podlagi njegove letne priglasitve odkupov, zato so najbolj učinkovite po opravljeni priglasitvi. |
| --- | --- |

55.

Kontrole pri odkupovalcu se izvajajo na podlagi njegove letne priglasitve odkupov, zato so najbolj učinkovite po opravljeni priglasitvi.

| 56. | Smiselno bi bilo, da bi se kontrolni načrt za odkupovalce zaključil šele po koncu mlečnega leta, saj temelji na priglasitvah odkupovalcev. Kar zadeva proizvajalce in prevoznike, se Komisija strinja, da pozni kontrolni načrti ovirajo pravilno opravljanje kontrol.
  Madžarski organi so razložili, da je bila opravljena kontrola vseh odkupovalcev za obdobje 2004–2005, vendar so bila merila tveganja uvedena za poznejša leta.
  Slovaška je razložila, da je obstajala določena oblika analize tveganja že v obdobju 2005–06 in da se od leta 2006–07 naprej uporablja sistem na podlagi točk. Od aprila 2007 naprej deluje enota za neodvisno analizo tveganja v oddelku za kontrolo. |
| --- | --- |

56.

Smiselno bi bilo, da bi se kontrolni načrt za odkupovalce zaključil šele po koncu mlečnega leta, saj temelji na priglasitvah odkupovalcev. Kar zadeva proizvajalce in prevoznike, se Komisija strinja, da pozni kontrolni načrti ovirajo pravilno opravljanje kontrol.

Madžarski organi so razložili, da je bila opravljena kontrola vseh odkupovalcev za obdobje 2004–2005, vendar so bila merila tveganja uvedena za poznejša leta.

Slovaška je razložila, da je obstajala določena oblika analize tveganja že v obdobju 2005–06 in da se od leta 2006–07 naprej uporablja sistem na podlagi točk. Od aprila 2007 naprej deluje enota za neodvisno analizo tveganja v oddelku za kontrolo.

| 57. | Težko si je predstavljati analizo tveganja za območje, ki pred tem ni bilo kontrolirano in v katerem še niso poznana vsa tveganja. Dvostranske razprave in kontrola Komisije kažejo, da sta analiza tveganja in načrtovanje kontrole v naslednjih letih postala bolj dodelana. Na Češkem je bila na primer analiza tveganja formalizirana v letu 2005–06.
  Poljski organi izvajajo svojo analizo tveganja za odkupovalce mleka ob koncu kvotnega leta. S kontrolo preverjajo popolnost in verodostojnost izjave o oddaji (opravljene v maju), zato je smiselno, da se analiza tveganja opravi po koncu kvotnega leta. Poljska je izdala načrt kontrol v septembru 2006, zato kontrol za mlečno obdobje 2005–06 ni bilo treba opraviti do 30. 9. 2007. Med obiskom v okviru potrjevanja obračunov je bilo preverjeno, ali so kontrole za obdobje 2006–07 temeljile na analizi tveganja. Preverjeno je bilo tudi, ali so bile opravljene kontrole za obdobji 2004–05 in 2005–06, glede na to, da niso temeljile na predhodni analizi tveganja. |
| --- | --- |

57.

Težko si je predstavljati analizo tveganja za območje, ki pred tem ni bilo kontrolirano in v katerem še niso poznana vsa tveganja. Dvostranske razprave in kontrola Komisije kažejo, da sta analiza tveganja in načrtovanje kontrole v naslednjih letih postala bolj dodelana. Na Češkem je bila na primer analiza tveganja formalizirana v letu 2005–06.

Poljski organi izvajajo svojo analizo tveganja za odkupovalce mleka ob koncu kvotnega leta. S kontrolo preverjajo popolnost in verodostojnost izjave o oddaji (opravljene v maju), zato je smiselno, da se analiza tveganja opravi po koncu kvotnega leta. Poljska je izdala načrt kontrol v septembru 2006, zato kontrol za mlečno obdobje 2005–06 ni bilo treba opraviti do 30. 9. 2007. Med obiskom v okviru potrjevanja obračunov je bilo preverjeno, ali so kontrole za obdobje 2006–07 temeljile na analizi tveganja. Preverjeno je bilo tudi, ali so bile opravljene kontrole za obdobji 2004–05 in 2005–06, glede na to, da niso temeljile na predhodni analizi tveganja.

| 58. | Komisija se strinja, da mora sistem kontrole zajeti vse kmete, ki tržijo mleko, zato je med revizijskimi obiski in dvostranskimi stiki Komisija od držav članic zahtevala, da v svoje analize tveganja vključijo vse proizvajalce mleka, ne glede na to, ali imajo kvoto ali ne.
  Vendar oddaja mleka brez kvote ne pomeni kršitve Uredbe, finančno tveganje za zelo majhne proizvajalce pa ne more biti veliko. Delež neposredne prodaje v kvoti za oddajo je v večini primerov bistveno manjši od 3 %. |
| --- | --- |

58.

Komisija se strinja, da mora sistem kontrole zajeti vse kmete, ki tržijo mleko, zato je med revizijskimi obiski in dvostranskimi stiki Komisija od držav članic zahtevala, da v svoje analize tveganja vključijo vse proizvajalce mleka, ne glede na to, ali imajo kvoto ali ne.

Vendar oddaja mleka brez kvote ne pomeni kršitve Uredbe, finančno tveganje za zelo majhne proizvajalce pa ne more biti veliko. Delež neposredne prodaje v kvoti za oddajo je v večini primerov bistveno manjši od 3 %.

| 59. | Čeprav zakonodaja o mlečnih kvotah tega ne zahteva, Komisija kljub temu močno priporoča navzkrižna preverjanja, ki jih navaja Sodišče. |
| --- | --- |

59.

Čeprav zakonodaja o mlečnih kvotah tega ne zahteva, Komisija kljub temu močno priporoča navzkrižna preverjanja, ki jih navaja Sodišče.

| 60. | Komisija priznava pomembnost primerne kontrole v najustreznejšem času. Med obiski/dvostranskimi stiki so bile države članice opomnjene, da je treba kontrole proizvajalcev vsaj delno izvajati med letom. V kvotnem letu 2005–2006 so litovski organi opravili preverjanje proizvajalcev in prevoznih družb med letom.
  Madžarska ni izvajala kontrol proizvajalcev „med letom“ v zvezi z obdobjem 2004–05 ali 2005–06, vendar jih je opravila po zaključku mlečnih let. Vendar pa so bile kontrole med letom opravljene za obdobje 2006–07. |
| --- | --- |

60.

Komisija priznava pomembnost primerne kontrole v najustreznejšem času. Med obiski/dvostranskimi stiki so bile države članice opomnjene, da je treba kontrole proizvajalcev vsaj delno izvajati med letom. V kvotnem letu 2005–2006 so litovski organi opravili preverjanje proizvajalcev in prevoznih družb med letom.

Madžarska ni izvajala kontrol proizvajalcev „med letom“ v zvezi z obdobjem 2004–05 ali 2005–06, vendar jih je opravila po zaključku mlečnih let. Vendar pa so bile kontrole med letom opravljene za obdobje 2006–07.

61, 3. alinea

Poljski organi so sprejeli priporočilo Sodišča in so se strinjali s tem, da bodo z avgustom 2006 k poročilom o kontroli priložili delovne liste.

Komisija obravnava nadzorovalni in kaznovalni postopek poljskih organov v okviru svojega postopka potrjevanja obračunov, ki zajema zadevno leto in se trenutno izvaja.

61, 4. alinea

Čeprav je v nekaterih okoliščinah vodenje teh podatkov lahko koristno, na primer za prilagajanje meril analize tveganja od enega do drugega leta, ta zahteva ni zakonsko predpisana.

V ta namen bodo izdana priporočila državam članicam.

ZAKLJUČEK IN PRIPOROČILA

| 73. | Kar zadeva opredelitev neposredne prodaje, je bila Komisija kar se da restriktivna in je uporabila metodo ocenjevanja na podlagi objektivnih meril. Te ocene veljajo kot smiselne in se enotno uporabljajo za vse države članice.
  Zaradi te metodologije so se prvotne zahteve novih držav članic (razen Poljske), ki so bile prvotno ocenjene na 1,5 milijona ton, zmanjšale na sprejemljivo raven 0,73 milijona ton (pogajalsko stališče Komisije). Obseg, izpogajan v Svetu, je reda velikosti 1 milijona ton. |
| --- | --- |

73.

Kar zadeva opredelitev neposredne prodaje, je bila Komisija kar se da restriktivna in je uporabila metodo ocenjevanja na podlagi objektivnih meril. Te ocene veljajo kot smiselne in se enotno uporabljajo za vse države članice.

Zaradi te metodologije so se prvotne zahteve novih držav članic (razen Poljske), ki so bile prvotno ocenjene na 1,5 milijona ton, zmanjšale na sprejemljivo raven 0,73 milijona ton (pogajalsko stališče Komisije). Obseg, izpogajan v Svetu, je reda velikosti 1 milijona ton.

| 74. | Kot zahteva Akt o pristopu, je Komisija po skrbni proučitvi v poročilu sklenila rezervo za prestrukturiranje sprostiti v korist zadevnih držav članic. Uporabljeni in navzkrižno preverjeni so bili statistični podatki, ki so jih dale na voljo države članice. Opravljeno je bilo navzkrižno preverjanje v zvezi s podatki v poročilu in podatki v popisu kvot (člen 26(1) Uredbe (ES) št. 595/2004) ter med statističnimi podatki v poročilu in tistimi, ki jih imata Eurostat in ZMP. Glej odgovor na točki 24–25.
  Možno finančno tveganje za proračun Skupnosti se je pojavilo šele s prvim letom izvajanja, ki bi lahko pomenilo dodatno dajatev, namreč za leto 2005–2006. Komisija je leta 2007 opravila dve kontroli na kraju samem v dveh državah članicah, ki sta najbolj izpostavljeni finančnemu tveganju (tj. bližina ali prekoračitev nacionalne mlečne kvote), za katere je bila, zaradi mehanizma potrjevanja obračunov, ki zajema obdobje zadnjih 24 mesecev, kvota za leto 2005–2006 dejansko zajeta. Poleg tega so bili v okviru drugih kontrol, ki jih je Komisija opravila v letu 2005, naknadni dvostranski sestanki izjemna priložnost za razpravo o ugotovitvah Sodišča glede mlečnih kvot in za spremljanje ustreznega napredka. V začetku leta 2008 je bila opravljena kontrola še v tretji novi državi članici, ki je prekoračila kvoto, in tudi v tem primeru kontrola zajema kvotno leto 2005–2006. |
| --- | --- |

74.

Kot zahteva Akt o pristopu, je Komisija po skrbni proučitvi v poročilu sklenila rezervo za prestrukturiranje sprostiti v korist zadevnih držav članic. Uporabljeni in navzkrižno preverjeni so bili statistični podatki, ki so jih dale na voljo države članice. Opravljeno je bilo navzkrižno preverjanje v zvezi s podatki v poročilu in podatki v popisu kvot (člen 26(1) Uredbe (ES) št. 595/2004) ter med statističnimi podatki v poročilu in tistimi, ki jih imata Eurostat in ZMP. Glej odgovor na točki 24–25.

Možno finančno tveganje za proračun Skupnosti se je pojavilo šele s prvim letom izvajanja, ki bi lahko pomenilo dodatno dajatev, namreč za leto 2005–2006. Komisija je leta 2007 opravila dve kontroli na kraju samem v dveh državah članicah, ki sta najbolj izpostavljeni finančnemu tveganju (tj. bližina ali prekoračitev nacionalne mlečne kvote), za katere je bila, zaradi mehanizma potrjevanja obračunov, ki zajema obdobje zadnjih 24 mesecev, kvota za leto 2005–2006 dejansko zajeta. Poleg tega so bili v okviru drugih kontrol, ki jih je Komisija opravila v letu 2005, naknadni dvostranski sestanki izjemna priložnost za razpravo o ugotovitvah Sodišča glede mlečnih kvot in za spremljanje ustreznega napredka. V začetku leta 2008 je bila opravljena kontrola še v tretji novi državi članici, ki je prekoračila kvoto, in tudi v tem primeru kontrola zajema kvotno leto 2005–2006.

Priporočilo 1

2. odstavek

Julija 2007 je Komisija poslala vprašalnik o uporabi kvote za potrebe zbiranja statističnih podatkov o spreminjanju števila in velikosti proizvajalcev, ki proizvajajo za neposredno prodajo in za oddajo.

Vendar, čeprav je spremljanje postopka prestrukturiranja koristno v smislu poznavanja proizvodne verige, je manj pomembno za potrebe spremljanja obveznosti kvotne sheme.

| 75. | (1) | V dveh državah članicah je prišlo do dodelitve previsokih kvot. Dodelitve so bile zmanjšane v meje ustreznih skupnih količin v prvem obdobju (Slovaška) in z učinkovanjem v drugem obdobju (Madžarska). Nobena od zadevnih držav članic ni zabeležila proizvodnje, ki bi presegla količino za oddajo. |
| --- | --- | --- |

75.

(1)

V dveh državah članicah je prišlo do dodelitve previsokih kvot. Dodelitve so bile zmanjšane v meje ustreznih skupnih količin v prvem obdobju (Slovaška) in z učinkovanjem v drugem obdobju (Madžarska). Nobena od zadevnih držav članic ni zabeležila proizvodnje, ki bi presegla količino za oddajo.

| (6) | Litovski organi so potrdili, da so vse oddaje (vključno z brezplačnimi oddajami) prijavljene. |
| --- | --- |

(6)

Litovski organi so potrdili, da so vse oddaje (vključno z brezplačnimi oddajami) prijavljene.

| (7) | Izvajanje kvot na stopnji zadrug na Madžarskem je v skladu s sodno prakso Sodišča in ne pomeni tveganja za pobiranje dajatev. |
| --- | --- |

(7)

Izvajanje kvot na stopnji zadrug na Madžarskem je v skladu s sodno prakso Sodišča in ne pomeni tveganja za pobiranje dajatev.

| (8) | Komisija meni, da je treba tveganja, povezana s statusom proizvajalcev-odkupovalcev, upoštevati pri oceni tveganja, ki je sestavni del kontrolnega postopka. |
| --- | --- |

(8)

Komisija meni, da je treba tveganja, povezana s statusom proizvajalcev-odkupovalcev, upoštevati pri oceni tveganja, ki je sestavni del kontrolnega postopka.

| (9) | Kot je podrobneje razloženo v odgovoru Komisije na odstavek 47 in na okvir 4, po mnenju Komisije ni prišlo do anomalij pri delovanju nacionalnih rezerv. |
| --- | --- |

(9)

Kot je podrobneje razloženo v odgovoru Komisije na odstavek 47 in na okvir 4, po mnenju Komisije ni prišlo do anomalij pri delovanju nacionalnih rezerv.

| (10) | Rezultati različnih dvostranskih sestankov in kontrol na kraju samem, ki jih je opravila Komisija, kažejo, da so bile težave in kritike, ki jih je izrazilo Sodišče v zvezi s kvotnimi operacijami v prvih letih izvajanja, upoštevane in da so bile uvedene izboljšave. |
| --- | --- |

(10)

Rezultati različnih dvostranskih sestankov in kontrol na kraju samem, ki jih je opravila Komisija, kažejo, da so bile težave in kritike, ki jih je izrazilo Sodišče v zvezi s kvotnimi operacijami v prvih letih izvajanja, upoštevane in da so bile uvedene izboljšave.

| (11) | Rezultati različnih dvostranskih sestankov in kontrol na kraju samem, ki jih je opravila Komisija, kažejo, da so bile težave in kritike, ki jih je izrazilo Sodišče v zvezi s kvotnimi operacijami v prvih letih izvajanja, upoštevane in da so bile uvedene izboljšave. |
| --- | --- |

(11)

Rezultati različnih dvostranskih sestankov in kontrol na kraju samem, ki jih je opravila Komisija, kažejo, da so bile težave in kritike, ki jih je izrazilo Sodišče v zvezi s kvotnimi operacijami v prvih letih izvajanja, upoštevane in da so bile uvedene izboljšave.

| (12) | Začetne težave v zgodnjih letih so bile odpravljene z bistvenimi izboljšavami držav članic. |
| --- | --- |

(12)

Začetne težave v zgodnjih letih so bile odpravljene z bistvenimi izboljšavami držav članic.

| (13) | Kot je razloženo v odgovoru Komisije na odstavek 56, so države članice uvedle izboljšave. |
| --- | --- |

(13)

Kot je razloženo v odgovoru Komisije na odstavek 56, so države članice uvedle izboljšave.

| (14) | Komisija priznava pomembnost primerne kontrole v najustreznejšem času. Države članice so uvedle izboljšave. |
| --- | --- |

(14)

Komisija priznava pomembnost primerne kontrole v najustreznejšem času. Države članice so uvedle izboljšave.

| (15) | Madžarska in druge zadevne države članice so bile opozorjene, da je treba kontrole proizvajalcev in prevoznikov vsaj delno izvajati med letom. Države članice so posledično uvedle izboljšave. |
| --- | --- |

(15)

Madžarska in druge zadevne države članice so bile opozorjene, da je treba kontrole proizvajalcev in prevoznikov vsaj delno izvajati med letom. Države članice so posledično uvedle izboljšave.

| (16) | Komisija je spremljala vprašanja, ki so jih izpostavile države članice, in je zadovoljna, da so bile uvedene izboljšave v letih, ki so sledila poizvedbi Sodišča. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je spremljala vprašanja, ki so jih izpostavile države članice, in je zadovoljna, da so bile uvedene izboljšave v letih, ki so sledila poizvedbi Sodišča.

| 76. | Težave, s katerimi so se spopadale države članice, so povezane z uvedbo nove sheme. Kljub temu je bilo ugotovljeno, da so se upoštevale skrbi Sodišča v zvezi z izvajanjem v prvih letih, ko je bilo majhno tveganje finančnih učinkov za proračun Skupnosti, in so se izvedle izboljšave. To se še naprej spremlja v okviru postopka potrjevanja obračunov, tudi v zvezi s kvotnimi leti, ki jih preiskuje Sodišče, zlasti v tistih državah članicah, v katerih je prekoračitev očitna ali verjetna. |
| --- | --- |

76.

Težave, s katerimi so se spopadale države članice, so povezane z uvedbo nove sheme. Kljub temu je bilo ugotovljeno, da so se upoštevale skrbi Sodišča v zvezi z izvajanjem v prvih letih, ko je bilo majhno tveganje finančnih učinkov za proračun Skupnosti, in so se izvedle izboljšave. To se še naprej spremlja v okviru postopka potrjevanja obračunov, tudi v zvezi s kvotnimi leti, ki jih preiskuje Sodišče, zlasti v tistih državah članicah, v katerih je prekoračitev očitna ali verjetna.

Priporočilo 2

1. odstavek

Komisija je spremljala napredek v okviru dvostranskih sestankov in kontrol na kraju samem, ki jih je izvajala v kontekstu svojega postopka potrjevanja obračunov.

Kar zadeva točko 1 v diagramu 4: Madžarska in Slovaška sta popravili prekoračitev kvot za oddajo.

Kar zadeva točko 10 v diagramu 4: uporaba nacionalne rezerve na Poljskem in v Litvi je temeljila na objektivnih merilih, zato ni bila diskriminatorna.

2. odstavek

Komisija se strinja, da bo še naprej opozarjala na opažanja Sodišča in se strinja z njegovim mnenjem.

3. odstavek

Komisija je po posvetovanju z Upravljalnim odborom za mleko in mlečne izdelke že predlagala zmanjšanje intenzivnoti kontrol, predvidenih v členu 21(2) Uredbe (ES) št. 595/2004. Določena je bila enoodstotna stopnja kontrole za tiste proizvajalce, katerih proizvodnja je manjša od 5 000 kg. Uredba Komisije (ES) št. 228/2008 (1) se uporablja od obdobja 2007–2008 naprej.

5. odstavek

Kadar je le možno, se priporoča tovrstna praksa. Vendar pa zaradi vključenosti različnih služb, pristojnosti, strokovnega znanja itd., to pogosto ni preveč praktično.

Priporočilo 3

Ni obvezna določitev kvote za vse proizvajalce. Vendar se Komisija strinja, da je treba knjižiti vse mleko, ki se trži.

Priporočilo 4

1. odstavek

Zdravstveno preverjanje bo omogočilo preverjanje, če je treba prilagoditi raven kvote ali če je treba opraviti tehnične izboljšave pred letom 2015, torej pred zaključkom sheme. Cilj je doseči, da bo prehod pred letom 2015 kolikor je mogoče pregleden in enostaven.

1. alinea

Države članice imajo veliko možnosti za ureditev prenosa kvote. To omogoča prestrukturiranje, ki bo kar najbolj ustrezalo njihovemu položaju. Lahko se na primer odločijo za izvajanje programa prestrukturiranja v skladu s členom 18(a) Uredbe (ES) št. 1788/2003.

2. alinea

Komisija skuša Svetu predlagati natančen okvir s postopnim povečevanjem kvote, dokler ta ne poteče leta 2015, da bi proizvajalci imeli jasno predstavo o svoji prihodnosti. To omogoča aktivnim proizvajalcem, da nadaljujejo razvoj svoje poslovne dejavnosti.

---

(1)  Uredba Komisije (ES) št. 228/2008 z dne 13. marca 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 595/2004 glede intenzivnosti kontrole oddaje in neposredne prodaje mleka (UL L 70, 14.3.2008, str. 7).

---