# Euroopa Liidu C 153/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 153 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. köide18. juuni 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 153

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. köide18. juuni 2008

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Kontrollikoda |
| 2008/C 153/01 | Eriaruanne nr 3/2008 — Kui kiire, tõhus ja paindlik on Euroopa Liidu solidaarsusfond? Koos komisjoni vastustega | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Kontrollikoda

2008/C 153/01

Eriaruanne nr 3/2008 — Kui kiire, tõhus ja paindlik on Euroopa Liidu solidaarsusfond? Koos komisjoni vastustega

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Kontrollikoda

| 18.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 153/1

---

ERIARUANNE nr 3/2008

Kui kiire, tõhus ja paindlik on Euroopa Liidu solidaarsusfond? Koos komisjoni vastustega

(vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule)

(2008/C 153/01)

Image

SISUKORD

| I–VI | KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE |
| --- | --- |

I–VI

| 1–5 | SISSEJUHATUS |
| --- | --- |

1–5

| 6–8 | AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS |
| --- | --- |

6–8

| 9–41 | TÄHELEPANEKUD |
| --- | --- |

9–41

| 9–26 | Kiirus |
| --- | --- |

9–26

| 9–19 | Kui palju aega kulus katastroofist kuni abi maksmiseni? |
| --- | --- |

9–19

| 20–22 | Millised tegurid on põhjuseks, et fondist abi saamisele kuluv aeg on varieeruv? |
| --- | --- |

20–22

| 23–26 | Kas tegelikult kuluv aeg näitab, et fond andis taotlejatele kiire vastuse? |
| --- | --- |

23–26

| 27–31 | Tõhusus |
| --- | --- |

27–31

| 32–40 | Paindlikkus |
| --- | --- |

32–40

| 34–38 | Kuidas fond käsitleb piirkondlikke katastroofe? |
| --- | --- |

34–38

| 39–40 | Kas abi arvutamise põhimõte kahjustab piirkondlikele katastroofidele eraldatud toetuste õiglast käsitlemist? |
| --- | --- |

39–40

| 41 | Kas taotlejad on fondiga rahul? |
| --- | --- |

41

| 42–47 | JÄRELDUS JA SOOVITUSED |
| --- | --- |

42–47

Lisa — Euroopa Liidu solidaarsusfondi taotlused alates aastast 2002

Komisjoni vastused

KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE

| I. | Euroopa Liidu solidaarsusfond loodi 2002. aastal reageerimaks rasketele üleujutustele Saksamaal, Austrias, Tšehhi Vabariigis ja Prantsusmaal. Fondi eesmärk oli üles näidata solidaarsust loodusõnnetuste tõttu kannatanud liikmesriikidega. Kuni 2006. aasta lõpuni oli fondi kaudu antav abi 23 katastroofi puhul rohkem kui üks miljard eurot. |
| --- | --- |

I.

Euroopa Liidu solidaarsusfond loodi 2002. aastal reageerimaks rasketele üleujutustele Saksamaal, Austrias, Tšehhi Vabariigis ja Prantsusmaal. Fondi eesmärk oli üles näidata solidaarsust loodusõnnetuste tõttu kannatanud liikmesriikidega. Kuni 2006. aasta lõpuni oli fondi kaudu antav abi 23 katastroofi puhul rohkem kui üks miljard eurot.

| II. | Nõukogu soovis, et Euroopa Liidu solidaarsusfond oleks abi andmisel kiire, tõhus ja paindlik. Käesolevas aruandes analüüsitakse, kas fond saavutas need eesmärgid ja abisaajariigid olid fondiga rahul. |
| --- | --- |

II.

Nõukogu soovis, et Euroopa Liidu solidaarsusfond oleks abi andmisel kiire, tõhus ja paindlik. Käesolevas aruandes analüüsitakse, kas fond saavutas need eesmärgid ja abisaajariigid olid fondiga rahul.

| III. | Kontrollikoda vaatas läbi kõik fondile kuni 2006. aasta lõpuni saadetud taotlused ja leidis, et fondi reageerimine ei olnud kiire. Kontrollikoja läbiviidud küsitlus kinnitab seda. Katastroofist kuni maksmiseni kulus tavaliselt ligikaudu aasta. |
| --- | --- |

III.

Kontrollikoda vaatas läbi kõik fondile kuni 2006. aasta lõpuni saadetud taotlused ja leidis, et fondi reageerimine ei olnud kiire. Kontrollikoja läbiviidud küsitlus kinnitab seda. Katastroofist kuni maksmiseni kulus tavaliselt ligikaudu aasta.

| IV. | Komisjoni fondi haldamisega seotud otsesed kulud on väikesed ja seega teeb kontrollikoda järelduse, et fond töötab tõhusalt. Paindlikkusega seoses ei leidnud kontrollikoda ühtegi juhtumit, mis näitaks fondi paindlikkuse puudumist abitaotluste käsitlemisel. |
| --- | --- |

IV.

Komisjoni fondi haldamisega seotud otsesed kulud on väikesed ja seega teeb kontrollikoda järelduse, et fond töötab tõhusalt. Paindlikkusega seoses ei leidnud kontrollikoda ühtegi juhtumit, mis näitaks fondi paindlikkuse puudumist abitaotluste käsitlemisel.

| V. | Vaatamata fondist abi saamise pikaleveninud protsessile on toetust saanud riigid fondi abiga rahul. Abi saanud riikide suhtes on fond seega saavutanud oma põhieesmärgi, näidates katastroofi ajal üles solidaarsust liikmesriikidega. |
| --- | --- |

V.

Vaatamata fondist abi saamise pikaleveninud protsessile on toetust saanud riigid fondi abiga rahul. Abi saanud riikide suhtes on fond seega saavutanud oma põhieesmärgi, näidates katastroofi ajal üles solidaarsust liikmesriikidega.

| VI. | Kontrollikoda soovitab, et komisjon annaks abitaotlejatele üksikasjalikke juhiseid ja nõuandeid, kuidas esitada operatiivset teavet, et taotluste läbitöötamisel tagada viivituste vältimist. |
| --- | --- |

VI.

Kontrollikoda soovitab, et komisjon annaks abitaotlejatele üksikasjalikke juhiseid ja nõuandeid, kuidas esitada operatiivset teavet, et taotluste läbitöötamisel tagada viivituste vältimist.

SISSEJUHATUS

| 1. | 2002. aasta suvel olid rasked üleujutused Saksamaal, Austrias, Tšehhi Vabariigis ja Prantsusmaal. Üleujutus oli nii tugev, et sellest mõjutatud piirkondade majanduselu seiskus mõneks ajaks. Euroopa Ühendus reageeris kiiresti ja lõi Euroopa Liidu solidaarsusfondi, edaspidi fond, 2002. aasta novembris (1). |
| --- | --- |

1.

2002. aasta suvel olid rasked üleujutused Saksamaal, Austrias, Tšehhi Vabariigis ja Prantsusmaal. Üleujutus oli nii tugev, et sellest mõjutatud piirkondade majanduselu seiskus mõneks ajaks. Euroopa Ühendus reageeris kiiresti ja lõi Euroopa Liidu solidaarsusfondi, edaspidi fond, 2002. aasta novembris (1).

| 2. | Fondi loomise eesmärk oli võimaldada ühendusel anda kiiret, tõhusat ja paindlikku rahalist abi loodusõnnetustest tingitud hädaolukordades. Selle eesmärk ei ole kohe katta kõiki katastroofiga seotud kulusid, vaid hüvitada peamiselt osa neist, mis on seotud oluliste teenuste taastamise ja ajutise majutuse tagamisega. Fondi põhieesmärk on näidata üles solidaarsust loodusõnnetuste tõttu kannatanud riikidega. Ühemiljardilise aastaeelarvega fond sekkub (2):






  a) | juhul kui liikmes- või ühinemisläbirääkimisi pidavat riiki mõjutab suurõnnetus, st loodusõnnetusest tingitud kahju on hinnanguliselt rohkem kui 0,6 % rahvamajanduse kogutulust või suurem kui 3 miljardit eurot, juhul kui katastroofist mõjutatud riigi rahvamajanduse kogutulu on üle 500 miljardi euro (vastavalt 2002. aasta hindadele); |
| --- | --- | --- |

2.

Fondi loomise eesmärk oli võimaldada ühendusel anda kiiret, tõhusat ja paindlikku rahalist abi loodusõnnetustest tingitud hädaolukordades. Selle eesmärk ei ole kohe katta kõiki katastroofiga seotud kulusid, vaid hüvitada peamiselt osa neist, mis on seotud oluliste teenuste taastamise ja ajutise majutuse tagamisega. Fondi põhieesmärk on näidata üles solidaarsust loodusõnnetuste tõttu kannatanud riikidega. Ühemiljardilise aastaeelarvega fond sekkub (2):

a)

juhul kui liikmes- või ühinemisläbirääkimisi pidavat riiki mõjutab suurõnnetus, st loodusõnnetusest tingitud kahju on hinnanguliselt rohkem kui 0,6 % rahvamajanduse kogutulust või suurem kui 3 miljardit eurot, juhul kui katastroofist mõjutatud riigi rahvamajanduse kogutulu on üle 500 miljardi euro (vastavalt 2002. aasta hindadele);

| b) | erandjuhul, kui liikmesriik või ühinemisläbirääkimisi pidav riik kannatab naaberriiki tabanud katastroofi tõttu, st loodusõnnetuse puhul, mis mõjutas ka naaberliikmes- või ühinemisläbirääkimisi pidavat riiki, kus see põhjustas eespool suurõnnetuse tasemel määratletud kahju; |
| --- | --- |

b)

erandjuhul, kui liikmesriik või ühinemisläbirääkimisi pidav riik kannatab naaberriiki tabanud katastroofi tõttu, st loodusõnnetuse puhul, mis mõjutas ka naaberliikmes- või ühinemisläbirääkimisi pidavat riiki, kus see põhjustas eespool suurõnnetuse tasemel määratletud kahju;

| c) | erandjuhul, kui liikmes- või ühinemisläbirääkimisi pidav riik kannatab piirkondliku katastroofi tõttu, st katastroofi tõttu, mis mõjutab piirkonna elanikkonna valdavat osa ning millel on rasked ja kestvad tagajärjed elutingimustele ja majanduslikule stabiilsusele nimetatud piirkonnas. |
| --- | --- |

c)

erandjuhul, kui liikmes- või ühinemisläbirääkimisi pidav riik kannatab piirkondliku katastroofi tõttu, st katastroofi tõttu, mis mõjutab piirkonna elanikkonna valdavat osa ning millel on rasked ja kestvad tagajärjed elutingimustele ja majanduslikule stabiilsusele nimetatud piirkonnas.

| 3. | Kõikide katastroofide puhul arvutatakse toetusmäär kannatanud riigi otsese kogukahju suhtes. Suurõnnetuste puhul on kaks abi määra: vähem kui kolmemiljardilise kahju puhul on see 2,5 % ja seda ületava kahju puhul 6 %. Piirkondlike ja naaberriikide katastroofide puhul on üks abi määr, milleks on 2,5 % otsesest kogukahjust. |
| --- | --- |

3.

Kõikide katastroofide puhul arvutatakse toetusmäär kannatanud riigi otsese kogukahju suhtes. Suurõnnetuste puhul on kaks abi määra: vähem kui kolmemiljardilise kahju puhul on see 2,5 % ja seda ületava kahju puhul 6 %. Piirkondlike ja naaberriikide katastroofide puhul on üks abi määr, milleks on 2,5 % otsesest kogukahjust.

| 4. | Fond toimib regionaalpoliitika peadirektoraadi juhtimisel. Alates fondi loomise algusest kuni 2006. aasta lõpuni on regionaalpoliitika peadirektoraat saanud 41 abitaotlust. Peaaegu pooled abitaotlused olid seotud üleujutustest tingitud katastroofidega. Vaata tabelit 1 kõikide taotlustega hõlmatud eri liiki katastroofide üksikasjade kohta.
  Tabel 1
  Eri liiki katastroofide arv (abitaotlustes)











  Katastroofi liik | Aastal | Kokku |
| --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Üleujutus | 4 | 3 | 3 | 7 | 2 | 19 |
| Metsatulekahjud | 0 | 3 | 7 | 0 | 1 | 11 |
| Torm | 0 | 0 | 0 | 5 | 0 | 5 |
| Maavärin | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 2 |
| Õlireostus | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Ebasoodne ilmastik | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Vulkaanipurse | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Plahvatus | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Kokku | 4 | 10 | 11 | 12 | 4 | 41 |
| Allikas: regionaalpoliitika peadirektoraadi taotluste registrid. |

4.

Fond toimib regionaalpoliitika peadirektoraadi juhtimisel. Alates fondi loomise algusest kuni 2006. aasta lõpuni on regionaalpoliitika peadirektoraat saanud 41 abitaotlust. Peaaegu pooled abitaotlused olid seotud üleujutustest tingitud katastroofidega. Vaata tabelit 1 kõikide taotlustega hõlmatud eri liiki katastroofide üksikasjade kohta.

Tabel 1

Eri liiki katastroofide arv (abitaotlustes)

Katastroofi liik

Aastal

Kokku

2002

2003

2004

2005

2006

Üleujutus

4

3

3

7

2

19

Metsatulekahjud

0

3

7

0

1

11

Torm

0

0

0

5

0

5

Maavärin

0

1

1

0

0

2

Õlireostus

0

1

0

0

0

1

Ebasoodne ilmastik

0

1

0

0

0

1

Vulkaanipurse

0

1

0

0

0

1

Plahvatus

0

0

0

0

1

1

Kokku

4

10

11

12

4

41

Allikas: regionaalpoliitika peadirektoraadi taotluste registrid.

| 5. | Nimetatud ajavahemikul anti toetust 23-le heakskiidetud taotlusele üldse kokku 1 084 miljoni euro ulatuses, nagu on näidatud tabelis 2 (üksikasjalikku juhtumite loetelu vaata I lisast).
  Tabel 2
  Taotluste arv ja abi suurus aastatel 2002–2006 vastavalt hädaolukorra kategooriale









  Hädaolukorra kategooria | Saadud taotlused | Heakskiidetud taotlused | Tagasilükatud taotlused | Antud abi suurus
  (miljonites eurodes) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suur loodusõnnetus | 15 | 14 | 1 | 961,3 |
| Naaberriigi katastroof | 2 | 2 | 0 | 1,6 |
| Piirkondlik katastroof | 24 | 7 | 17 (3) | 121,1 |
| Kokku | 41 | 23 | 18 | 1 084 |
| Allikas: regionaalpoliitika peadirektoraadi taotluste registrid. |

5.

Nimetatud ajavahemikul anti toetust 23-le heakskiidetud taotlusele üldse kokku 1 084 miljoni euro ulatuses, nagu on näidatud tabelis 2 (üksikasjalikku juhtumite loetelu vaata I lisast).

Tabel 2

Taotluste arv ja abi suurus aastatel 2002–2006 vastavalt hädaolukorra kategooriale

Hädaolukorra kategooria

Saadud taotlused

Heakskiidetud taotlused

Tagasilükatud taotlused

Antud abi suurus

(miljonites eurodes)

Suur loodusõnnetus

15

14

1

961,3

Naaberriigi katastroof

2

2

0

1,6

Piirkondlik katastroof

24

7

17 (3)

121,1

Kokku

41

23

18

1 084

Allikas: regionaalpoliitika peadirektoraadi taotluste registrid.

AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS

| 6. | Auditi eesmärk oli hinnata komisjoni kiirust, tõhusust ja paindlikkust fondi kasutamisel alates selle loomisest. Sel eesmärgil vaadati läbi kõik 41 abitaotlust, mis regionaalpoliitika peadirektoraat sai alates fondi loomisest (2002) kuni 2006. aasta lõpuni. |
| --- | --- |

6.

Auditi eesmärk oli hinnata komisjoni kiirust, tõhusust ja paindlikkust fondi kasutamisel alates selle loomisest. Sel eesmärgil vaadati läbi kõik 41 abitaotlust, mis regionaalpoliitika peadirektoraat sai alates fondi loomisest (2002) kuni 2006. aasta lõpuni.

| 7. | Kontrollikoda püüdis vastata järgmistele küsimustele:






  a) | Kas fond reageeris taotlejatele, st katastroofi tõttu kannatanud riikidele ja piirkondadele kiiresti? |
| --- | --- | --- |

7.

Kontrollikoda püüdis vastata järgmistele küsimustele:

a)

Kas fond reageeris taotlejatele, st katastroofi tõttu kannatanud riikidele ja piirkondadele kiiresti?

| b) | Kas toetuse andmine oli tõhus? |
| --- | --- |

b)

Kas toetuse andmine oli tõhus?

| c) | Kas fond reageeris taotlejatele paindlikult ega rikkunud õiglase käsitlemise põhimõtet? |
| --- | --- |

c)

Kas fond reageeris taotlejatele paindlikult ega rikkunud õiglase käsitlemise põhimõtet?

| d) | Kas taotlejad on fondiga rahul? |
| --- | --- |

d)

Kas taotlejad on fondiga rahul?

| 8. | Audit viidi läbi peamiselt intervjuude, komisjoni toimikute kontrollimise ja kogutud andmete analüüsimise teel. Lisaks viis kontrollikoda läbi elektroonilise küsitluse, esitades küsimustikud 17 riigist pärit 37-le (41st) fondi abi taotlenud taotlejale (vaata I lisa). Kontrollikoda sai vastused 33 taotlejalt 15 liikmesriigist (vastajate määr 89 %). |
| --- | --- |

8.

Audit viidi läbi peamiselt intervjuude, komisjoni toimikute kontrollimise ja kogutud andmete analüüsimise teel. Lisaks viis kontrollikoda läbi elektroonilise küsitluse, esitades küsimustikud 17 riigist pärit 37-le (41st) fondi abi taotlenud taotlejale (vaata I lisa). Kontrollikoda sai vastused 33 taotlejalt 15 liikmesriigist (vastajate määr 89 %).

TÄHELEPANEKUD

Kiirus

Kui palju aega kulus katastroofist kuni abi maksmiseni?

| 9. | 23 edukal taotlejal võttis abi saamine aega keskmiselt 375 päeva. |
| --- | --- |

9.

23 edukal taotlejal võttis abi saamine aega keskmiselt 375 päeva.

| 10. | Kontrollikoda uuris, kui palju aega kulus fondist abi saamiseks, jagades taotluste töötlemise etappideks. Haldusmenetlusel on viis etappi, alates katastroofi kuupäevast kuni maksmise kuupäevani (vaata joonist 1). |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoda uuris, kui palju aega kulus fondist abi saamiseks, jagades taotluste töötlemise etappideks. Haldusmenetlusel on viis etappi, alates katastroofi kuupäevast kuni maksmise kuupäevani (vaata joonist 1).

Image

| 11. | Tabel 3 allpool näitab igale menetluse etapile kulunud keskmist aega. Kuna kahele esimesele etapile kulunud keskmine aeg käib kõigi 41 taotleja kohta, siis kolmele viimasele etapile kulunud aeg on seotud ainult 23 eduka taotlejaga.
  Tabel 3
  Keskmine päevade arv etapi kohta, mis kulus fondist abi saamiseks esitatud taotluste töötlemiseks






  Etapp | Keskmine aeg kalendripäevades |
| --- | --- | --- |
| Taotlus | 66 |
| Hinnang | 148 |
| Eelarve | 65 |
| Toetuse määramise otsus | 94 |
| Maksmine | 24 |
| Allikas: regionaalpoliitika peadirektoraadi taotluste registrid. |

11.

Tabel 3 allpool näitab igale menetluse etapile kulunud keskmist aega. Kuna kahele esimesele etapile kulunud keskmine aeg käib kõigi 41 taotleja kohta, siis kolmele viimasele etapile kulunud aeg on seotud ainult 23 eduka taotlejaga.

Tabel 3

Keskmine päevade arv etapi kohta, mis kulus fondist abi saamiseks esitatud taotluste töötlemiseks

Etapp

Keskmine aeg kalendripäevades

Taotlus

66

Hinnang

148

Eelarve

65

Toetuse määramise otsus

94

Maksmine

24

Allikas: regionaalpoliitika peadirektoraadi taotluste registrid.

Taotluse saamiseks riigilt kulus keskmiselt kaks kuud

| 12. | Nagu näidatud tabelis 3, on taotluse etapi kestus keskmiselt 66 päeva. Fondist abi saamist reguleerivas määruses nõutakse, et taotlused tuleb esitada komisjonile „nii kiiresti kui võimalik, kuid hiljemalt kümme nädalat pärast katastroofi tekitatud esimest kahju” (4). Seitsmel juhul (peaaegu 17 % juhtudest) esitati taotlus siiski hiljem kui kümme nädalat pärast katastroofi, seega pärast tähtaega. Taotlejad vajavad taotluse ettevalmistamiseks ilmselt vähemalt kaks kuud. Taotlus võtab aega, kuna on vaja koguda taotluse tõendusmaterjali, mis sisaldab teavet katastroofi tõttu kannatanud elanikkonna kohta. |
| --- | --- |

12.

Nagu näidatud tabelis 3, on taotluse etapi kestus keskmiselt 66 päeva. Fondist abi saamist reguleerivas määruses nõutakse, et taotlused tuleb esitada komisjonile „nii kiiresti kui võimalik, kuid hiljemalt kümme nädalat pärast katastroofi tekitatud esimest kahju” (4). Seitsmel juhul (peaaegu 17 % juhtudest) esitati taotlus siiski hiljem kui kümme nädalat pärast katastroofi, seega pärast tähtaega. Taotlejad vajavad taotluse ettevalmistamiseks ilmselt vähemalt kaks kuud. Taotlus võtab aega, kuna on vaja koguda taotluse tõendusmaterjali, mis sisaldab teavet katastroofi tõttu kannatanud elanikkonna kohta.

Komisjonil kulub puuduva teabe saamiseks ja taotluse abikõlblikkuse hindamiseks aega keskmiselt viis kuud

| 13. | Nagu näidatud tabelis 3, on hinnangu andmise etapp fondiabi saamise taotluste töötlemise etappidest kõige pikem. Selleks arvestatakse rohkem kui kolmandik ajast, alates katastroofi kuupäevast kuni maksmise kuupäevani. Pärast taotluse saamist kontrollib komisjon selle abikõlblikkust, mis tähendab peaaegu kõikidel juhtudel asjaomaselt taotlejariigilt lisateabe nõudmist (vaata 1. selgitust). Nimetatud etapp lõpeb põhimõttelise otsusega, kas abi anda või mitte.

  1. selgitusVajaliku teabe andmine komisjonileAeg, mis komisjonil kulus taotluse analüüsimiseks ja lisateabe hankimiseks, varieerus oluliselt. 2005. aasta üleujutuse ajal saadeti kohe pärast katastroofi algust ja enne ametliku taotluse esitamist palju teavet, eelkõige elektroonilisi andmeid. Selle tulemusena nõudis komisjon täiendavat teavet 1,6 kuud enne taotluse saamist ja hinnangu andmise etapp oli keskmisest lühem. 2003. aasta metsatulekahju juhtumi puhul saatsid asutused nõutavat teavet komisjonile järgmisel päeval. Selle tulemusel oli hinnangu andmise üldine aeg ainult 1,5 kuud. Teine äärmus oli 2003. aasta juhtum, kui hinnangu andmiseks kulus 12,5 kuud. Põhjus oli selles, et riiklikud ametiasutused saatsid mahuka, kuid mittetäieliku paketi tõendusmaterjali oma riigi keeles. |
| --- | --- |

13.

Nagu näidatud tabelis 3, on hinnangu andmise etapp fondiabi saamise taotluste töötlemise etappidest kõige pikem. Selleks arvestatakse rohkem kui kolmandik ajast, alates katastroofi kuupäevast kuni maksmise kuupäevani. Pärast taotluse saamist kontrollib komisjon selle abikõlblikkust, mis tähendab peaaegu kõikidel juhtudel asjaomaselt taotlejariigilt lisateabe nõudmist (vaata 1. selgitust). Nimetatud etapp lõpeb põhimõttelise otsusega, kas abi anda või mitte.

1. selgitusVajaliku teabe andmine komisjonileAeg, mis komisjonil kulus taotluse analüüsimiseks ja lisateabe hankimiseks, varieerus oluliselt. 2005. aasta üleujutuse ajal saadeti kohe pärast katastroofi algust ja enne ametliku taotluse esitamist palju teavet, eelkõige elektroonilisi andmeid. Selle tulemusena nõudis komisjon täiendavat teavet 1,6 kuud enne taotluse saamist ja hinnangu andmise etapp oli keskmisest lühem. 2003. aasta metsatulekahju juhtumi puhul saatsid asutused nõutavat teavet komisjonile järgmisel päeval. Selle tulemusel oli hinnangu andmise üldine aeg ainult 1,5 kuud. Teine äärmus oli 2003. aasta juhtum, kui hinnangu andmiseks kulus 12,5 kuud. Põhjus oli selles, et riiklikud ametiasutused saatsid mahuka, kuid mittetäieliku paketi tõendusmaterjali oma riigi keeles.

| 14. | Kontrollikoda uuris, mida arvavad taotlejad hinnangu andmise etapi kestuse kohta (vaata tabelit 4). Küsitlusandmete kohaselt pidasid rohkem kui pooled edukatest taotlejatest ja ka kaks kolmandikku ebaedukatest taotlejatest komisjoni hinnangu andmise aega nende taotlustele piisavaks. Edukad taotlejad on need, kelle taotlused kiideti heaks, ja ebaedukad need, kelle taotlused lükati tagasi.
  Tabel 4
  Protsent taotlejatest, kes pidasid hinnangu andmise etappi piisavaks või liiga pikaks või olid erineval arvamusel







  Arvamus hinnangu andmise etapi kestuse kohta | Taotlejad |
| --- | --- | --- |
| Edukad | Ebaedukad |
| Piisav | 50 % | 67 % |
| Liiga pikk | 39 % | 11 % |
| Muu | 11 % | 11 % |
| Puudub teave | 0 % | 11 % |
| Kokku | 100 % | 100 % |
| Allikas: küsitluse andmed, mida kontrollikoda sai taotlejatelt. |

14.

Kontrollikoda uuris, mida arvavad taotlejad hinnangu andmise etapi kestuse kohta (vaata tabelit 4). Küsitlusandmete kohaselt pidasid rohkem kui pooled edukatest taotlejatest ja ka kaks kolmandikku ebaedukatest taotlejatest komisjoni hinnangu andmise aega nende taotlustele piisavaks. Edukad taotlejad on need, kelle taotlused kiideti heaks, ja ebaedukad need, kelle taotlused lükati tagasi.

Tabel 4

Protsent taotlejatest, kes pidasid hinnangu andmise etappi piisavaks või liiga pikaks või olid erineval arvamusel

Arvamus hinnangu andmise etapi kestuse kohta

Taotlejad

Edukad

Ebaedukad

Piisav

50 %

67 %

Liiga pikk

39 %

11 %

Muu

11 %

11 %

Puudub teave

0 %

11 %

Kokku

100 %

100 %

Allikas: küsitluse andmed, mida kontrollikoda sai taotlejatelt.

| 15. | Lisaks näitab tabel 5 hinnangu andmise etapi keskmist kestust, mida taotlejad pidasid piisavaks ja liiga pikaks. Üsna huvitav on asjaolu, et ebaedukad taotlejad näivad olevat palju kannatlikumad kui edukad. Väärib märkimist, et ainult üks ebaedukas taotleja pidas liiga pikaks aega, mis komisjonil kulus hinnangu andmiseks.
  Tabel 5
  Seos taotluse edukuse, hinnangu andmise etapi kestuse ja taotlejate arvamuse vahel








  Heakskiidetud taotlused | Tagasilükatud taotlused |
| --- | --- | --- |
| Keskmine aeg nende taotlejate puhul, kes pidasid hinnangu andmiseks kulunud aega piisavaks | Keskmine aeg nende taotlejate puhul, kes pidasid hinnangu andmiseks kulunud aega liiga pikaks | Keskmine aeg nende taotlejate puhul, kes pidasid hinnangu andmisele kulunud aega piisavaks | Keskmine aeg nende taotlejate puhul, kes pidasid hinnangu andmisele kulunud aega liiga pikaks |
| 101 päeva | 171 päeva | 129 päeva | 181 päeva |
| Allikas: küsitluse andmed, mida kontrollikoda sai taotlejatelt. |

15.

Lisaks näitab tabel 5 hinnangu andmise etapi keskmist kestust, mida taotlejad pidasid piisavaks ja liiga pikaks. Üsna huvitav on asjaolu, et ebaedukad taotlejad näivad olevat palju kannatlikumad kui edukad. Väärib märkimist, et ainult üks ebaedukas taotleja pidas liiga pikaks aega, mis komisjonil kulus hinnangu andmiseks.

Tabel 5

Seos taotluse edukuse, hinnangu andmise etapi kestuse ja taotlejate arvamuse vahel

Heakskiidetud taotlused

Tagasilükatud taotlused

Keskmine aeg nende taotlejate puhul, kes pidasid hinnangu andmiseks kulunud aega piisavaks

Keskmine aeg nende taotlejate puhul, kes pidasid hinnangu andmiseks kulunud aega liiga pikaks

Keskmine aeg nende taotlejate puhul, kes pidasid hinnangu andmisele kulunud aega piisavaks

Keskmine aeg nende taotlejate puhul, kes pidasid hinnangu andmisele kulunud aega liiga pikaks

101 päeva

171 päeva

129 päeva

181 päeva

Allikas: küsitluse andmed, mida kontrollikoda sai taotlejatelt.

ELi eelarvest rahaliste vahendite kättesaadavusele kulus keskmiselt aega rohkem kui kaks kuud

| 16. | Pärast komisjoni põhimõttelist otsust algab eelarve etapp. Euroopa Liidu solidaarsusfondi eelarverida on ainult märkega kirje. Komisjon valmistab ette eelarvetaotluse, mis esitatakse eelarvepädevatele institutsioonidele (nõukogu ja parlament). Selline eelarvemuudatuse menetlus võtab keskmiselt aega rohkem kui kaks kuud, kuid puhkuste ajal võib see pikeneda kuni nelja kuuni (vaata 2. selgitust).

  2. selgitusEelarvemuudatuse vastuvõtmise menetlus2005. aasta kahe üleujutuse taotluse puhul tehti põhimõtteline otsus detsembris 2005, kuid eelarvemuudatus kiideti heaks alles 2006. aasta aprillis, seega neli kuud hiljem. 2004. aasta üleujutuse juhtumi puhul tehti põhimõtteline otsus juunis 2005 ja eelarvemuudatus kiideti heaks alles septembris 2005, seega kolm kuud hiljem. |
| --- | --- |

16.

Pärast komisjoni põhimõttelist otsust algab eelarve etapp. Euroopa Liidu solidaarsusfondi eelarverida on ainult märkega kirje. Komisjon valmistab ette eelarvetaotluse, mis esitatakse eelarvepädevatele institutsioonidele (nõukogu ja parlament). Selline eelarvemuudatuse menetlus võtab keskmiselt aega rohkem kui kaks kuud, kuid puhkuste ajal võib see pikeneda kuni nelja kuuni (vaata 2. selgitust).

2. selgitusEelarvemuudatuse vastuvõtmise menetlus2005. aasta kahe üleujutuse taotluse puhul tehti põhimõtteline otsus detsembris 2005, kuid eelarvemuudatus kiideti heaks alles 2006. aasta aprillis, seega neli kuud hiljem. 2004. aasta üleujutuse juhtumi puhul tehti põhimõtteline otsus juunis 2005 ja eelarvemuudatus kiideti heaks alles septembris 2005, seega kolm kuud hiljem.

Kõikide dokumentide allkirjastamiseks kulub keskmiselt kolm kuud

| 17. | Kui vajalikud rahalised vahendid on eelarvest kättesaadavad, teeb komisjon toetuse määramise otsuse ja sõlmib taotlejaga kokkuleppe. Nimetatud kokkuleppes sätestatakse fondist rahastamise tehingute liik ja asukoht. Nagu näidatud tabelis 3, võtab nimetatud etapp aega keskmiselt kolm kuud. Seitsme juhtumi korral täheldati siiski ebanormaalseid viivitusi, mida põhjustasid taotlejad, kellel kulus liiga palju aega selliste nõutavate dokumentide esitamiseks, nagu näiteks lihtne pangakonto identifitseerimise number makse teostamiseks. Samuti võib põhjustada viivituse dokumentide komisjonile saatmise viis. Näiteks leidsid mõned taotlejad, kes saatsid abi andmise kokkuleppe diplomaatilise postiga oma alalisele esindusele, kes edastas selle komisjonile, et see oli aeglasem kui otsepostitamise teel. |
| --- | --- |

17.

Kui vajalikud rahalised vahendid on eelarvest kättesaadavad, teeb komisjon toetuse määramise otsuse ja sõlmib taotlejaga kokkuleppe. Nimetatud kokkuleppes sätestatakse fondist rahastamise tehingute liik ja asukoht. Nagu näidatud tabelis 3, võtab nimetatud etapp aega keskmiselt kolm kuud. Seitsme juhtumi korral täheldati siiski ebanormaalseid viivitusi, mida põhjustasid taotlejad, kellel kulus liiga palju aega selliste nõutavate dokumentide esitamiseks, nagu näiteks lihtne pangakonto identifitseerimise number makse teostamiseks. Samuti võib põhjustada viivituse dokumentide komisjonile saatmise viis. Näiteks leidsid mõned taotlejad, kes saatsid abi andmise kokkuleppe diplomaatilise postiga oma alalisele esindusele, kes edastas selle komisjonile, et see oli aeglasem kui otsepostitamise teel.

| 18. | Eelarve ja toetuse määramise otsuse etapile kulunud aeg keskmiselt kokku moodustab peaaegu poole keskmisest ajast, alates katastroofi kuupäevast kuni fondist abi saamise kuupäevani. Rahaliste vahendite kättesaadavus ja kõikide dokumentide allkirjastamine võtab järelikult sama palju aega kui hinnangu andmine taotlusele. |
| --- | --- |

18.

Eelarve ja toetuse määramise otsuse etapile kulunud aeg keskmiselt kokku moodustab peaaegu poole keskmisest ajast, alates katastroofi kuupäevast kuni fondist abi saamise kuupäevani. Rahaliste vahendite kättesaadavus ja kõikide dokumentide allkirjastamine võtab järelikult sama palju aega kui hinnangu andmine taotlusele.

Maksmisele kulub keskmiselt peaaegu üks kuu

| 19. | Nagu näidatud tabelis 3, on maksmise etapi keskmine aeg 24 päeva. Kui mõlemad pooled on kokkuleppele alla kirjutanud, kulub maksmisele tavaliselt vähem kui üks kuu, kuid see aeg võib olla ka pikem. See juhtub siis, kui komisjon saab allkirjastatud kokkuleppe alles eelarveaasta algul. Raamatupidamisarvestuse korra tõttu aasta lõpus ja alguses ei tehta sellisel juhul makset enne märtsikuud. |
| --- | --- |

19.

Nagu näidatud tabelis 3, on maksmise etapi keskmine aeg 24 päeva. Kui mõlemad pooled on kokkuleppele alla kirjutanud, kulub maksmisele tavaliselt vähem kui üks kuu, kuid see aeg võib olla ka pikem. See juhtub siis, kui komisjon saab allkirjastatud kokkuleppe alles eelarveaasta algul. Raamatupidamisarvestuse korra tõttu aasta lõpus ja alguses ei tehta sellisel juhul makset enne märtsikuud.

Millised tegurid on põhjuseks, et fondist abi saamisele kuluv aeg on varieeruv?

| 20. | Käesolevas aruandes on siiani esitatud fondist abi saamise viiest etapist igale etapile kulunud keskmine. Keskmine aeg oli väga erinev. Kontrollikoda püüdis kindlaks määrata tegurid, mida võiks arvestada nimetatud ajalise varieeruvuse puhul. Kontrollikoda seega uuris, mil määral saab selgitada ajalist varieeruvust seoses katastroofi kategooria, liigi ja katastroofi tõttu kannatanud riigiga. Eristati kolm katastroofi kategooriat: suurõnnetus, naaberriigi ja piirkondlik katastroof. Katastroofi liigi alusel klassifitseeriti need järgmiselt: üleujutus, metsatulekahju, torm, maavärin, õlireostus, ebasoodne ilmastik, vulkaanipurse ja plahvatus. Olulist seost katastroofi liigi ja fondist abi saamiseks kulunud aja vahel ei täheldatud. Sama kehtib ka katastroofi liigi ja katastroofi tõttu kannatanud riigi vahelise seose kohta. |
| --- | --- |

20.

Käesolevas aruandes on siiani esitatud fondist abi saamise viiest etapist igale etapile kulunud keskmine. Keskmine aeg oli väga erinev. Kontrollikoda püüdis kindlaks määrata tegurid, mida võiks arvestada nimetatud ajalise varieeruvuse puhul. Kontrollikoda seega uuris, mil määral saab selgitada ajalist varieeruvust seoses katastroofi kategooria, liigi ja katastroofi tõttu kannatanud riigiga. Eristati kolm katastroofi kategooriat: suurõnnetus, naaberriigi ja piirkondlik katastroof. Katastroofi liigi alusel klassifitseeriti need järgmiselt: üleujutus, metsatulekahju, torm, maavärin, õlireostus, ebasoodne ilmastik, vulkaanipurse ja plahvatus. Olulist seost katastroofi liigi ja fondist abi saamiseks kulunud aja vahel ei täheldatud. Sama kehtib ka katastroofi liigi ja katastroofi tõttu kannatanud riigi vahelise seose kohta.

| 21. | Fondist abi saamiseks kulunud ajalise varieeruvuse analüüs on esitatud tabelis 6. Tabelis on näidatud seos katastroofi liigi ja taotluse esitamise etapi kestuse vahel. Nagu näha, ei ole katastroofi liigil olulist osa ajalise varieeruvuse puhul, mis kulub taotlejal juhtumi esitamiseks komisjonile.
  Tabel 6
  Taotluse esitamise etapi kestus sõltuvalt katastroofi liigist










  Katastroofi liik | Taotluste arv | Keskmine päevade arv | Minimaalne päevade arv | Maksimaalne päevade arv | Standardhälve |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Üleujutus | 19 | 67 | 12 | 106 | 17 |
| Metsatulekahjud | 11 | 58 | 24 | 70 | 17 |
| Torm | 5 | 64 | 61 | 67 | 2 |
| Maavärin | 2 | 72 | 70 | 74 | 2 |
| Õlireostus | 1 | 55 | 55 | 55 | 0 |
| Ebasoodne ilmastik | 1 | 79 | 79 | 79 | 0 |
| Vulkaanipurse | 1 | 79 | 79 | 79 | 0 |
| Plahvatus | 1 | 68 | 68 | 68 | 0 |
| Kõik katastroofid kokku | 41 | 66 | 12 | 106 | 15 |
| Allikas: regionaalpoliitika peadirektoraadi taotluste registrid. |

21.

Fondist abi saamiseks kulunud ajalise varieeruvuse analüüs on esitatud tabelis 6. Tabelis on näidatud seos katastroofi liigi ja taotluse esitamise etapi kestuse vahel. Nagu näha, ei ole katastroofi liigil olulist osa ajalise varieeruvuse puhul, mis kulub taotlejal juhtumi esitamiseks komisjonile.

Tabel 6

Taotluse esitamise etapi kestus sõltuvalt katastroofi liigist

Katastroofi liik

Taotluste arv

Keskmine päevade arv

Minimaalne päevade arv

Maksimaalne päevade arv

Standardhälve

Üleujutus

19

67

12

106

17

Metsatulekahjud

11

58

24

70

17

Torm

5

64

61

67

2

Maavärin

2

72

70

74

2

Õlireostus

1

55

55

55

0

Ebasoodne ilmastik

1

79

79

79

0

Vulkaanipurse

1

79

79

79

0

Plahvatus

1

68

68

68

0

Kõik katastroofid kokku

41

66

12

106

15

Allikas: regionaalpoliitika peadirektoraadi taotluste registrid.

| 22. | Kontrollikoja analüüsis tehakse ettepanek, et rahaliste vahendite kasutamiseks kuluv aeg peaks sõltuma peamiselt järgmisest:






  a) | rakendatavad halduseeskirjad; |
| --- | --- | --- |

22.

Kontrollikoja analüüsis tehakse ettepanek, et rahaliste vahendite kasutamiseks kuluv aeg peaks sõltuma peamiselt järgmisest:

a)

rakendatavad halduseeskirjad;

| b) | komisjoni reageerimiskiirus, kaasa arvatud tõlkevajadus; |
| --- | --- |

b)

komisjoni reageerimiskiirus, kaasa arvatud tõlkevajadus;

| c) | riiklike ametiasutuste vastuste viivitamatus; |
| --- | --- |

c)

riiklike ametiasutuste vastuste viivitamatus;

| d) | taotleja esitatud teabe kvaliteet. |
| --- | --- |

d)

taotleja esitatud teabe kvaliteet.

Kas tegelikult kuluv aeg näitab, et fond andis taotlejatele kiire vastuse?

| 23. | Püüti võrrelda fondi reageerimise kiirust teiste samalaadsete fondide või meetmete omaga. Vaadati läbi mitmed teised fondid ja meetmed. Kõige sarnasemaks peeti komisjoni humanitaarabi peadirektoraadi hädaabi fondi. Kahe fondi vahelistest sarnasustest hoolimata ei ole need siiski piisavalt sarnased, et olla solidaarsusfondi reageerimiskiiruse võrdleva hindamise kriteeriumiks. Hädaabi fondil on konkreetne reguleeriv ja menetlusraamistik, mille eesmärk on tagada viivitamatu hädaabi (näiteks vähem kui ühenädalane hinnangu andmise etapp ja kindel eelarverida). Solidaarsusfondil puudub samaväärne reguleeriv raamistik. |
| --- | --- |

23.

Püüti võrrelda fondi reageerimise kiirust teiste samalaadsete fondide või meetmete omaga. Vaadati läbi mitmed teised fondid ja meetmed. Kõige sarnasemaks peeti komisjoni humanitaarabi peadirektoraadi hädaabi fondi. Kahe fondi vahelistest sarnasustest hoolimata ei ole need siiski piisavalt sarnased, et olla solidaarsusfondi reageerimiskiiruse võrdleva hindamise kriteeriumiks. Hädaabi fondil on konkreetne reguleeriv ja menetlusraamistik, mille eesmärk on tagada viivitamatu hädaabi (näiteks vähem kui ühenädalane hinnangu andmise etapp ja kindel eelarverida). Solidaarsusfondil puudub samaväärne reguleeriv raamistik.

| 24. | Andmete analüüsimisel märkis kontrollikoda siiski, et esimesed neli taotlust maksti välja ajavahemikul 100–150 päeva alates katastroofi kuupäevast, seega keskmiselt 131 päeva jooksul. Komisjon hakkas tegelema nelja esimese taotlusega, enne kui fond oli lõplikult loodud. Nimetatud nelja esimese taotluse käsitlemiseks kulunud aeg on võrdlusstandard, mille alusel saab otsustada järgmiste taotluste töötlemisaja üle. Kui 2003. aastal või hiljem pärast fondi lõplikku loomist saadud taotluse töötlemiseks kulunud aeg (st alates katastroofi kuupäevast kuni fondist abi saamise kuupäevani) on rohkem kui 150 päeva, siis võib seda pidada pikaks ajaks. Neljale esimesele taotlusele järgnenud 19 eduka taotluse töötlemise keskmine aeg oli 415 päeva, seega rohkem kui äsja määratletud võrdleva hindamise kriteerium. Seetõttu ei pea kontrollikoda fondist abi andmist pärast 2002. aastat kiireks. Fond käsitles esimest nelja taotlust palju kiiremini kui järgmisi taotlusi. |
| --- | --- |

24.

Andmete analüüsimisel märkis kontrollikoda siiski, et esimesed neli taotlust maksti välja ajavahemikul 100–150 päeva alates katastroofi kuupäevast, seega keskmiselt 131 päeva jooksul. Komisjon hakkas tegelema nelja esimese taotlusega, enne kui fond oli lõplikult loodud. Nimetatud nelja esimese taotluse käsitlemiseks kulunud aeg on võrdlusstandard, mille alusel saab otsustada järgmiste taotluste töötlemisaja üle. Kui 2003. aastal või hiljem pärast fondi lõplikku loomist saadud taotluse töötlemiseks kulunud aeg (st alates katastroofi kuupäevast kuni fondist abi saamise kuupäevani) on rohkem kui 150 päeva, siis võib seda pidada pikaks ajaks. Neljale esimesele taotlusele järgnenud 19 eduka taotluse töötlemise keskmine aeg oli 415 päeva, seega rohkem kui äsja määratletud võrdleva hindamise kriteerium. Seetõttu ei pea kontrollikoda fondist abi andmist pärast 2002. aastat kiireks. Fond käsitles esimest nelja taotlust palju kiiremini kui järgmisi taotlusi.

| 25. | Nelja võrdleva hindamise kriteeriumi juhtumid võiksid aidata kindlaks määrata, kuidas kiirendada menetlust uute juhtumite korral. Osutatud nelja juhtumi puhul:






  a) | kestis hinnangu andmine keskmiselt ainult üheksa päeva, kuna oluline dokumentatsioon esitati komisjonile eelnevatel etappidel (enne ametlikku taotlust); |
| --- | --- | --- |

25.

Nelja võrdleva hindamise kriteeriumi juhtumid võiksid aidata kindlaks määrata, kuidas kiirendada menetlust uute juhtumite korral. Osutatud nelja juhtumi puhul:

a)

kestis hinnangu andmine keskmiselt ainult üheksa päeva, kuna oluline dokumentatsioon esitati komisjonile eelnevatel etappidel (enne ametlikku taotlust);

| b) | kestis eelarve etapp keskmiselt ainult kaheksa päeva, kuna komisjon saatis ettepaneku parlamendile samal päeval, kui tehti põhimõtteline otsus; |
| --- | --- |

b)

kestis eelarve etapp keskmiselt ainult kaheksa päeva, kuna komisjon saatis ettepaneku parlamendile samal päeval, kui tehti põhimõtteline otsus;

| c) | säästeti oluliselt aega toetuse määramise otsuse etapis sellega, et pooled kirjutasid kokkuleppele alla samal päeval. |
| --- | --- |

c)

säästeti oluliselt aega toetuse määramise otsuse etapis sellega, et pooled kirjutasid kokkuleppele alla samal päeval.

| 26. | Kontrollikoda uuris, kas taotlejad arvestasid sellega, et töötlemise kestus mõjutab korrektiivmeetmete rakendamist. Küsitlus näitas, et enamik taotlejatest arvas, et töötlemise kestus ei mõjutanud korrektiivmeetmete rakendamist. Selline arvamus tuleneb tõenäoliselt asjaolust, et fondi kasutatakse peamiselt selleks, et hüvitada ainult väike osa katastroofist tingitud kuludest (vaata diagrammi 1). |
| --- | --- |

26.

Kontrollikoda uuris, kas taotlejad arvestasid sellega, et töötlemise kestus mõjutab korrektiivmeetmete rakendamist. Küsitlus näitas, et enamik taotlejatest arvas, et töötlemise kestus ei mõjutanud korrektiivmeetmete rakendamist. Selline arvamus tuleneb tõenäoliselt asjaolust, et fondi kasutatakse peamiselt selleks, et hüvitada ainult väike osa katastroofist tingitud kuludest (vaata diagrammi 1).

Image

Tõhusus

| 27. | Fond peab olema tõhus. Määruses sätestatakse, et „haldusmenetlust tuleks vastavalt kohandada ja piirduda ainult vältimatult vajalike toimingutega”, (5) ilma menetlust täpsemalt määratlemata. |
| --- | --- |

27.

Fond peab olema tõhus. Määruses sätestatakse, et „haldusmenetlust tuleks vastavalt kohandada ja piirduda ainult vältimatult vajalike toimingutega”, (5) ilma menetlust täpsemalt määratlemata.

| 28. | Kontrollikoda vaatas läbi menetlused, mida abisaajariigid peavad täitma seoses pakkumise, lepingute sõlmimise, rakendamise, aruandluse ja toetuse auditeerimisega. Kontrollikoda tegi järelduse, et Euroopa Liidu nõuded solidaarsusfondist abi saavatele riikidele ei ole nii kohmakad kui teiste ELi fondide puhul. Seega võib arvata, et haldusmenetlusi on vähendatud tasemeni, mis tagab abisaajariikide seisukohast nende tõhususe. |
| --- | --- |

28.

Kontrollikoda vaatas läbi menetlused, mida abisaajariigid peavad täitma seoses pakkumise, lepingute sõlmimise, rakendamise, aruandluse ja toetuse auditeerimisega. Kontrollikoda tegi järelduse, et Euroopa Liidu nõuded solidaarsusfondist abi saavatele riikidele ei ole nii kohmakad kui teiste ELi fondide puhul. Seega võib arvata, et haldusmenetlusi on vähendatud tasemeni, mis tagab abisaajariikide seisukohast nende tõhususe.

| 29. | Kontrollikoda vaatas läbi komisjoni haldusmenetlused, et hinnata, kas need on viidud miinimumini. Kontrollikoda tegi järelduse, et praeguses fondi raamistikus (solidaarsus- ja mitte hädaabifond) on vajalikud kõik viis haldusmenetluse etappi ja ükski nendest ei ole üleliigne. |
| --- | --- |

29.

Kontrollikoda vaatas läbi komisjoni haldusmenetlused, et hinnata, kas need on viidud miinimumini. Kontrollikoda tegi järelduse, et praeguses fondi raamistikus (solidaarsus- ja mitte hädaabifond) on vajalikud kõik viis haldusmenetluse etappi ja ükski nendest ei ole üleliigne.

| 30. | Hoolimata asjaolust, et komisjonil puudub raamatupidamissüsteem, mis annaks andmeid fondi kulude arvutamiseks, võivad fondi haldamise keskmised otsesed kulud hinnanguliselt olla ligikaudu 0,06 % (või vähem kui 0,1 %) toetussummast, nagu on näidatud tabelis 7. Kuni fondi loomiseni 2002. aastal tegelesid alaliselt fondi teenuste haldamisega kaks inimest. Nende töö hõlmab protsessi, mis vältab alates taotluste algatamisest kuni abi lõpetamiseni. |
| --- | --- |

30.

Hoolimata asjaolust, et komisjonil puudub raamatupidamissüsteem, mis annaks andmeid fondi kulude arvutamiseks, võivad fondi haldamise keskmised otsesed kulud hinnanguliselt olla ligikaudu 0,06 % (või vähem kui 0,1 %) toetussummast, nagu on näidatud tabelis 7. Kuni fondi loomiseni 2002. aastal tegelesid alaliselt fondi teenuste haldamisega kaks inimest. Nende töö hõlmab protsessi, mis vältab alates taotluste algatamisest kuni abi lõpetamiseni.

| 31. | Püüdes arvutada komisjoni fondi haldamise kulusid kokku, nõuti nii personali- kui ka auditipeadirektoraatidelt täiendavat teavet nimetatud ülesandega hõivatud muu personali, lähetuse sageduse ning tegev- ja auditiüksuste kulude ning ka muude haldus-, järelevalve- ja tegev- ning kohapealse kontrolliga seotud kulude kohta. Kättesaadav teave oli piiratud. Selleks et hindamise eesmärgil luua seega võrdleva hindamise kriteerium, tegi kontrollikoda kõikide eespool nimetatud kulude eelarvestuse aasta kohta. See on keskmiselt kokku 170 000 eurot aastas. Tabelist 7 võib näha, et halduskulud on võrreldes neid hallatava summaga minimaalsed. Sellele osutades moodustasid ainult nelja 2002. aasta hallatava juhtumi halduskulud 0,02 % antavast toetusest. Kontrollikoja leiud näitavad, et komisjon haldab fondi tõhusal viisil.
  Tabel 7
  Fondi halduskulud ja töökoormus aastas | Aasta 2002 | Aasta 2003 | Aasta 2004 | Aasta 2005 | Aasta 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Regionaalpoliitika peadirektoraadi halduskulud aastas
  (miljonites eurodes) | 0,15 | 0,16 | 0,17 | 0,18 | 0,19 |
| Taotluste arv | 4 | 10 | 11 | 12 | 4 |
| Antud toetus
  (miljonites eurodes) | 728 | 107 | 20 | 205 | 24 |
| Allikad: kontrollikoja hinnang kulude kohta ja regionaalpoliitika peadirektoraat. |

31.

Püüdes arvutada komisjoni fondi haldamise kulusid kokku, nõuti nii personali- kui ka auditipeadirektoraatidelt täiendavat teavet nimetatud ülesandega hõivatud muu personali, lähetuse sageduse ning tegev- ja auditiüksuste kulude ning ka muude haldus-, järelevalve- ja tegev- ning kohapealse kontrolliga seotud kulude kohta. Kättesaadav teave oli piiratud. Selleks et hindamise eesmärgil luua seega võrdleva hindamise kriteerium, tegi kontrollikoda kõikide eespool nimetatud kulude eelarvestuse aasta kohta. See on keskmiselt kokku 170 000 eurot aastas. Tabelist 7 võib näha, et halduskulud on võrreldes neid hallatava summaga minimaalsed. Sellele osutades moodustasid ainult nelja 2002. aasta hallatava juhtumi halduskulud 0,02 % antavast toetusest. Kontrollikoja leiud näitavad, et komisjon haldab fondi tõhusal viisil.

Tabel 7

Fondi halduskulud ja töökoormus aastas

Aasta 2002

Aasta 2003

Aasta 2004

Aasta 2005

Aasta 2006

Regionaalpoliitika peadirektoraadi halduskulud aastas

(miljonites eurodes)

0,15

0,16

0,17

0,18

0,19

Taotluste arv

4

10

11

12

4

Antud toetus

(miljonites eurodes)

728

107

20

205

24

Allikad: kontrollikoja hinnang kulude kohta ja regionaalpoliitika peadirektoraat.

Paindlikkus

| 32. | Käesoleva analüüsi kontekstis määratletakse paindlikkust sellega, kuivõrd lihtsalt saab kohaldada süsteemi kasutamist taotluste või keskkonna suhtes, välja arvatud need taotlused ja keskkond, mille suhtes see oli konkreetselt kavandatud. Fondi eemärk oli reageerida suurõnnetustele. Seepärast saab fond piirkondlike katastroofidega seotud taotlustele reageerida paindlikult. |
| --- | --- |

32.

Käesoleva analüüsi kontekstis määratletakse paindlikkust sellega, kuivõrd lihtsalt saab kohaldada süsteemi kasutamist taotluste või keskkonna suhtes, välja arvatud need taotlused ja keskkond, mille suhtes see oli konkreetselt kavandatud. Fondi eemärk oli reageerida suurõnnetustele. Seepärast saab fond piirkondlike katastroofidega seotud taotlustele reageerida paindlikult.

| 33. | Fond peaks võimaldama ühendusel reageerida hädaolukorras paindlikult, kuid erandlikke juhtumeid tuleb käsitleda suurima rangusega (6). Fondi paindlikkus ei tohi kahjustada õiglase käsitlemise põhimõtet. |
| --- | --- |

33.

Fond peaks võimaldama ühendusel reageerida hädaolukorras paindlikult, kuid erandlikke juhtumeid tuleb käsitleda suurima rangusega (6). Fondi paindlikkus ei tohi kahjustada õiglase käsitlemise põhimõtet.

Kuidas fond käsitleb piirkondlikke katastroofe?

| 34. | Kontrollikoda vaatas läbi piirkondlike katastroofide ja suurõnnetuste käsitlemise. Analüüsides keskenduti paindlikkusele, lähtudes taotluste õiglase käsitlemise seisukohast. See tähendab taotlejate esitatud taotluste õiglast hindamist ning komisjoni ühtsete ja järjepidevate kriteeriumide kasutamist taotluste heakskiitmisel või tagasilükkamisel. |
| --- | --- |

34.

Kontrollikoda vaatas läbi piirkondlike katastroofide ja suurõnnetuste käsitlemise. Analüüsides keskenduti paindlikkusele, lähtudes taotluste õiglase käsitlemise seisukohast. See tähendab taotlejate esitatud taotluste õiglast hindamist ning komisjoni ühtsete ja järjepidevate kriteeriumide kasutamist taotluste heakskiitmisel või tagasilükkamisel.

| 35. | 18 tagasilükatud taotlusest (7) käsitlesid 15 (83 %) piirkondlikke katastroofe. Suure tagasilükkamise osakaalu põhjus on asjaolu, et piirkondliku katastroofi määratlus on üsna ebamäärane ja hindamine, kas nad on kõlblikud fondist abi saamiseks, on palju keerukam. Iga komisjoni tagasilükkamist põhjendatakse terve rea põhjustega. Peamised komisjoni tagasilükkamise põhjused olid järgmised:






  a) | taotlused esitati hilja ja/või need olid puudulikud; |
| --- | --- | --- |

35.

18 tagasilükatud taotlusest (7) käsitlesid 15 (83 %) piirkondlikke katastroofe. Suure tagasilükkamise osakaalu põhjus on asjaolu, et piirkondliku katastroofi määratlus on üsna ebamäärane ja hindamine, kas nad on kõlblikud fondist abi saamiseks, on palju keerukam. Iga komisjoni tagasilükkamist põhjendatakse terve rea põhjustega. Peamised komisjoni tagasilükkamise põhjused olid järgmised:

a)

taotlused esitati hilja ja/või need olid puudulikud;

| b) | taotluses esitatud kahju ei mõjutanud elanikkonna valdavat osa ja neid ei klassifitseeritud piirkondliku katastroofina; |
| --- | --- |

b)

taotluses esitatud kahju ei mõjutanud elanikkonna valdavat osa ja neid ei klassifitseeritud piirkondliku katastroofina;

| c) | liikmesriikide esitatud teave katastroofi kuupäeva kohta oli väär. |
| --- | --- |

c)

liikmesriikide esitatud teave katastroofi kuupäeva kohta oli väär.

| 36. | Kuigi kontrollikoda ei väida, et tagasilükatud juhtumid oleks tulnud heaks kiita, märgitakse, et kahe juhtumi puhul puudub selgus seoses kriteeriumide kohaldamise või liikmesriigi põhjendamisega (vt 3. selgitust). Ühe juhtumi puhul ei ole abikõlblikkuse tingimusi, nagu kahju tõttu kannatanud elanikkonna osa, kohaldatud samalaadsete juhtumitega samal viisil.

  3. selgitusMõned piirkondlike katastroofide puhul kohaldatavad abikõlblikkuse kriteeriumidÜhe 2005. aasta tagasilükatud metsatulekahju juhtumi puhul väitis komisjon ühe argumendina, et see ei mõjutanud elanikkonna valdavat osa (vaata tingimusi punktis 2). Komisjon ei kasutanud siiski sama argumenti teise samalaadse juhtumi tagasilükkamise korral 2003. aastal. Otse vastupidi, komisjon ise selgitas oma Euroopa Liidu solidaarsusfondi aastaaruandes 2002–2003, miks seda tingimust nimetatud erijuhtumi suhtes ei kohaldatud, isegi kui nimetatud tingimusel ei ole olulist tähtsust mõlema tagasilükatud metsatulekahju taotluse suhtes.Üheks komisjoni 2004. aasta üleujutusjuhtumi tagasilükkamise põhjuseks oli asjaolu, et ühenduse kodanikukaitse mehhanismi ei aktiveeritud, mis tähendas, et üleujutus oli piiratud iseloomuga. Vastavalt määrusele ei ole nimetatud mehhanismi aktiveerimine siiski kohustuslik nõue. Nimetatud juhtumit võrreldi teise 2005. aastal tagasi lükatud üleujutusjuhtumiga, kui komisjon viitas samuti kodanikukaitse mehhanismile, kuid väitis siis nimetatud juhtumi puhul, et osutatud element ei olnud oluline. |
| --- | --- |

36.

Kuigi kontrollikoda ei väida, et tagasilükatud juhtumid oleks tulnud heaks kiita, märgitakse, et kahe juhtumi puhul puudub selgus seoses kriteeriumide kohaldamise või liikmesriigi põhjendamisega (vt 3. selgitust). Ühe juhtumi puhul ei ole abikõlblikkuse tingimusi, nagu kahju tõttu kannatanud elanikkonna osa, kohaldatud samalaadsete juhtumitega samal viisil.

3. selgitusMõned piirkondlike katastroofide puhul kohaldatavad abikõlblikkuse kriteeriumidÜhe 2005. aasta tagasilükatud metsatulekahju juhtumi puhul väitis komisjon ühe argumendina, et see ei mõjutanud elanikkonna valdavat osa (vaata tingimusi punktis 2). Komisjon ei kasutanud siiski sama argumenti teise samalaadse juhtumi tagasilükkamise korral 2003. aastal. Otse vastupidi, komisjon ise selgitas oma Euroopa Liidu solidaarsusfondi aastaaruandes 2002–2003, miks seda tingimust nimetatud erijuhtumi suhtes ei kohaldatud, isegi kui nimetatud tingimusel ei ole olulist tähtsust mõlema tagasilükatud metsatulekahju taotluse suhtes.Üheks komisjoni 2004. aasta üleujutusjuhtumi tagasilükkamise põhjuseks oli asjaolu, et ühenduse kodanikukaitse mehhanismi ei aktiveeritud, mis tähendas, et üleujutus oli piiratud iseloomuga. Vastavalt määrusele ei ole nimetatud mehhanismi aktiveerimine siiski kohustuslik nõue. Nimetatud juhtumit võrreldi teise 2005. aastal tagasi lükatud üleujutusjuhtumiga, kui komisjon viitas samuti kodanikukaitse mehhanismile, kuid väitis siis nimetatud juhtumi puhul, et osutatud element ei olnud oluline.

Image

| 37. | Kontrollikoda uuris, kas kõikide katastroofi kategooriatega seotud taotluste esitajad, kelle taotlused lükati tagasi, nõustusid komisjoni tagasilükkamise põhjustega. See analüüs võiks aidata kindlaks määrata, mil määral on abikõlblikkuse eeskirjad ühtsed ja selgelt arusaadavad. Küsitluse andmed näitavad, et 45 % taotlejatest nõustus nende esitatud taotluste komisjoni tagasilükkamise väidetega, nagu näidatakse diagrammil 2. Tagasilükatud taotluste esitajad ei nõustunud komisjoni väidetega järgmistel põhjustel:






  a) | asjaomastel piirkondadel ei ole võimalik esitada komisjoni nõutavaid andmeid nõutava täpsusega ja väga lühikese ettenähtud ajavahemiku jooksul hädaolukorra kontekstis, kus prioriteediks on viivitamatud vajadused; |
| --- | --- | --- |

37.

Kontrollikoda uuris, kas kõikide katastroofi kategooriatega seotud taotluste esitajad, kelle taotlused lükati tagasi, nõustusid komisjoni tagasilükkamise põhjustega. See analüüs võiks aidata kindlaks määrata, mil määral on abikõlblikkuse eeskirjad ühtsed ja selgelt arusaadavad. Küsitluse andmed näitavad, et 45 % taotlejatest nõustus nende esitatud taotluste komisjoni tagasilükkamise väidetega, nagu näidatakse diagrammil 2. Tagasilükatud taotluste esitajad ei nõustunud komisjoni väidetega järgmistel põhjustel:

a)

asjaomastel piirkondadel ei ole võimalik esitada komisjoni nõutavaid andmeid nõutava täpsusega ja väga lühikese ettenähtud ajavahemiku jooksul hädaolukorra kontekstis, kus prioriteediks on viivitamatud vajadused;

| b) | mõnikord on raske kvantifitseerida kahju mõju elanikkonnale eranditult majanduse seisukohast; näiteks väiksemates maakommuunides ei ole tegemist kahjuga mitte ainult varale, vaid eluviisile ja üldistele elutingimustele. Samas väideti, et kõik nimetatud väikesed juhtumid koos võivad tekitada suure probleemi; |
| --- | --- |

b)

mõnikord on raske kvantifitseerida kahju mõju elanikkonnale eranditult majanduse seisukohast; näiteks väiksemates maakommuunides ei ole tegemist kahjuga mitte ainult varale, vaid eluviisile ja üldistele elutingimustele. Samas väideti, et kõik nimetatud väikesed juhtumid koos võivad tekitada suure probleemi;

| c) | mõnel juhul arvavad ametiasutused, et samalaadsetel juhtudel varem kiitis komisjon taotluse heaks ja rahastas meedet. |
| --- | --- |

c)

mõnel juhul arvavad ametiasutused, et samalaadsetel juhtudel varem kiitis komisjon taotluse heaks ja rahastas meedet.

| 38. | Täheldatud arvamused näitavad, et taotlejatel on probleemid seoses taotluse ettevalmistamiseks ette nähtud ajaga, sellise kahju hindamisega, mille osi on raske kvantifitseerida, ning ka komisjoni taotluse hindamise kriteeriumitega. Viimati nimetatud oluline element võib tähendada, et mõne juhtumi puhul on taotlejate mured seotud õiglase käsitlemisega. |
| --- | --- |

38.

Täheldatud arvamused näitavad, et taotlejatel on probleemid seoses taotluse ettevalmistamiseks ette nähtud ajaga, sellise kahju hindamisega, mille osi on raske kvantifitseerida, ning ka komisjoni taotluse hindamise kriteeriumitega. Viimati nimetatud oluline element võib tähendada, et mõne juhtumi puhul on taotlejate mured seotud õiglase käsitlemisega.

Kas abi arvutamise põhimõte kahjustab piirkondlikele katastroofidele eraldatud toetuste õiglast käsitlemist?

| 39. | Vastavalt komisjoni kasutatud meetodile (8) on kõikide piirkondlike katastroofide puhul saadava toetuse protsent otsesest kogukahjust sama, nimelt kindlasummaline 2,5 % otsesest kogukahjust, arvestamata taotlejariigi või piirkonna jõukust. Suurõnnetuste puhul põhineb abi arvutamine vastupidi taotleja rahvamajanduse kogutulul, tagades riikide õiglasema käsitlemise, lähtudes nende jõukusest. |
| --- | --- |

39.

Vastavalt komisjoni kasutatud meetodile (8) on kõikide piirkondlike katastroofide puhul saadava toetuse protsent otsesest kogukahjust sama, nimelt kindlasummaline 2,5 % otsesest kogukahjust, arvestamata taotlejariigi või piirkonna jõukust. Suurõnnetuste puhul põhineb abi arvutamine vastupidi taotleja rahvamajanduse kogutulul, tagades riikide õiglasema käsitlemise, lähtudes nende jõukusest.

| 40. | Fondi kasutamine erandlike kriteeriumite alusel (piirkondlikud) on reegel ja mitte erand (58 % katastroofidest olid piirkondlikud). Lisaks on edukal taotlejal äärmiselt raske täita erakorralise piirkondliku katastroofi kriteeriumite tingimusi, mida tuleb kontrollida suurima rangusega. Pärast pikka hindamisperioodi lükati 83 % piirkondlike katastroofidega seotud taotlusi tagasi. Tagasilükkamise põhjuseks ei olnud rahaliste vahendite kättesaadavuse puudumine, kuna alates fondi loomisest oktoobris 2002 kuni 2006. aasta lõpuni anti fondist abi mõnevõrra rohkem, kui oli selle aastaeelarve. |
| --- | --- |

40.

Fondi kasutamine erandlike kriteeriumite alusel (piirkondlikud) on reegel ja mitte erand (58 % katastroofidest olid piirkondlikud). Lisaks on edukal taotlejal äärmiselt raske täita erakorralise piirkondliku katastroofi kriteeriumite tingimusi, mida tuleb kontrollida suurima rangusega. Pärast pikka hindamisperioodi lükati 83 % piirkondlike katastroofidega seotud taotlusi tagasi. Tagasilükkamise põhjuseks ei olnud rahaliste vahendite kättesaadavuse puudumine, kuna alates fondi loomisest oktoobris 2002 kuni 2006. aasta lõpuni anti fondist abi mõnevõrra rohkem, kui oli selle aastaeelarve.

Kas taotlejad on fondiga rahul?

| 41. | Kõik küsitlusele vastanud taotlejad olid fondiga rahul. Nende arvates on fond solidaarsuse märk, avaldades positiivset mõju avalikule arvamusele eelkõige uutes liikmesriikides. Küsitluse vastuste alusel (vaata diagrammi 3) on rahulolu peamised põhjused järgmised:






  a) | fondi kaasabi oli märk ELi solidaarsusest kahju tõttu kannatanud piirkondade elanikkonnaga, pidades silmas katastroofide skaalat; |
| --- | --- | --- |

41.

Kõik küsitlusele vastanud taotlejad olid fondiga rahul. Nende arvates on fond solidaarsuse märk, avaldades positiivset mõju avalikule arvamusele eelkõige uutes liikmesriikides. Küsitluse vastuste alusel (vaata diagrammi 3) on rahulolu peamised põhjused järgmised:

a)

fondi kaasabi oli märk ELi solidaarsusest kahju tõttu kannatanud piirkondade elanikkonnaga, pidades silmas katastroofide skaalat;

| b) | abi aitas leevendada katastroofidega seotud suuri kulutusi (laiendades teisejärgulisi hädaabitoiminguid, kiirendades menetlust jne); |
| --- | --- |

b)

abi aitas leevendada katastroofidega seotud suuri kulutusi (laiendades teisejärgulisi hädaabitoiminguid, kiirendades menetlust jne);

| c) | abi vähendas riigieelarvete koormust, kuigi mõnikord katastroofi määraga võrreldes piiratud ulatuses; |
| --- | --- |

c)

abi vähendas riigieelarvete koormust, kuigi mõnikord katastroofi määraga võrreldes piiratud ulatuses;

| d) | kaasabil oli positiivne mõju avalikule arvamusele kandidaatriikide ELiga ühinemise suhtes. |
| --- | --- |

d)

kaasabil oli positiivne mõju avalikule arvamusele kandidaatriikide ELiga ühinemise suhtes.

Image

JÄRELDUS JA SOOVITUSED

| 42. | Kontrollikoja analüüs fondi tegevuse kohta aastatel 2002–2006 näitab, et fond ei reageeri kiiresti. Taotlejatel tuli oodata abi maksmist keskmiselt 12 kuud pärast katastroofi algust. Viivitused ei olnud seotud katastroofi kategooria või iseloomuga ning taotluse päritoluga. Vajalike rahaliste vahendite kasutamiseks kulunud aeg sõltub peamiselt kohaldatavate halduseeskirjade ulatusest, komisjoni tegutsemise kiirusest, riiklike ametiasutuste vastuste viivitamatusest ja iga taotlejate juhtumi puhul esitatud teabe kvaliteedist (vaata punkte 10–26). |
| --- | --- |

42.

Kontrollikoja analüüs fondi tegevuse kohta aastatel 2002–2006 näitab, et fond ei reageeri kiiresti. Taotlejatel tuli oodata abi maksmist keskmiselt 12 kuud pärast katastroofi algust. Viivitused ei olnud seotud katastroofi kategooria või iseloomuga ning taotluse päritoluga. Vajalike rahaliste vahendite kasutamiseks kulunud aeg sõltub peamiselt kohaldatavate halduseeskirjade ulatusest, komisjoni tegutsemise kiirusest, riiklike ametiasutuste vastuste viivitamatusest ja iga taotlejate juhtumi puhul esitatud teabe kvaliteedist (vaata punkte 10–26).

| 43. | Fondi haldava komisjoni personali olemasolev arv on osutunud tõhusaks. Lisaks leiti, et fondi haldamise üldkulud on väga väikesed võrreldes antava abi suurusega (vaata punkte 27–31). |
| --- | --- |

43.

Fondi haldava komisjoni personali olemasolev arv on osutunud tõhusaks. Lisaks leiti, et fondi haldamise üldkulud on väga väikesed võrreldes antava abi suurusega (vaata punkte 27–31).

| 44. | Ei ole juhtumeid, mis näitaksid fondi paindlikkuse puudumist abitaotluste käsitlemisel. Ilma taotluste tagasilükkamist kahtluse alla seadmata esineb üksikuid juhtumeid, kus piirkondlike katastroofide puhul ei olnud taotluste tagasilükkamise põhjendused piisavalt selged. Abi suuruse arvutamiseks kasutatud meetodiga heakskiidetud piirkondlike katastroofide puhul ei võeta arvesse riigi jõukust, seega ei järgita õigluse põhimõtet (vt punkte 32–40). |
| --- | --- |

44.

Ei ole juhtumeid, mis näitaksid fondi paindlikkuse puudumist abitaotluste käsitlemisel. Ilma taotluste tagasilükkamist kahtluse alla seadmata esineb üksikuid juhtumeid, kus piirkondlike katastroofide puhul ei olnud taotluste tagasilükkamise põhjendused piisavalt selged. Abi suuruse arvutamiseks kasutatud meetodiga heakskiidetud piirkondlike katastroofide puhul ei võeta arvesse riigi jõukust, seega ei järgita õigluse põhimõtet (vt punkte 32–40).

| 45. | Lõpetuseks tuleks tähele panna, et tõstatatud küsimustest hoolimata on kõik küsimustikule vastanud taotlejad fondiga rahul. Sellisel viisil on fond saavutanud oma põhieesmärgi, mis tähendab solidaarsuse ülesnäitamist katastroofiolukorras olevate liikmesriikidega (vaata punkti 41). |
| --- | --- |

45.

Lõpetuseks tuleks tähele panna, et tõstatatud küsimustest hoolimata on kõik küsimustikule vastanud taotlejad fondiga rahul. Sellisel viisil on fond saavutanud oma põhieesmärgi, mis tähendab solidaarsuse ülesnäitamist katastroofiolukorras olevate liikmesriikidega (vaata punkti 41).

| 46. | Selleks et kiirendada abi maksmist, peaks komisjonil olema kasutusel vastavad menetlused enne 2008. aasta lõppu tagamaks, et taotlejariik saab fondist abi taotlemisel üksikasjalikud suunised taotluse nõuete kohta niipea kui võimalik, eelistavalt ühe nädala jooksul riigi või piirkonna pöördumisest komisjoni poole. |
| --- | --- |

46.

Selleks et kiirendada abi maksmist, peaks komisjonil olema kasutusel vastavad menetlused enne 2008. aasta lõppu tagamaks, et taotlejariik saab fondist abi taotlemisel üksikasjalikud suunised taotluse nõuete kohta niipea kui võimalik, eelistavalt ühe nädala jooksul riigi või piirkonna pöördumisest komisjoni poole.

| 47. | Lisaks peaks komisjon looma otsesed kontaktid liikmesriigi või ühinemisläbirääkimisi pidava riigi taotluse ettevalmistamise eest vastutava asutusega, et teavitada neid esitatud taotlustes esinevatest puudustest ja rõhutada komisjoni nõutava taotluse või mis tahes muu dokumendi, kaasa arvatud lõpliku kokkuleppe kiiret edastamist. |
| --- | --- |

47.

Lisaks peaks komisjon looma otsesed kontaktid liikmesriigi või ühinemisläbirääkimisi pidava riigi taotluse ettevalmistamise eest vastutava asutusega, et teavitada neid esitatud taotlustes esinevatest puudustest ja rõhutada komisjoni nõutava taotluse või mis tahes muu dokumendi, kaasa arvatud lõpliku kokkuleppe kiiret edastamist.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 13. märtsi 2008. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

---

(1)  Nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3).

1

(2)  Määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikkel 2.

2

(3)  Sisaldab kahte taotlust, mis olid pigem tagasi võetud kui tagasi lükatud.

3

Allikas: regionaalpoliitika peadirektoraadi taotluste registrid.

Allikas:

(4)  Määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 4 lõige 1.

4

(5)  Määruse (EÜ) nr 2012/2002 põhjendus 8.

5

(6)  Määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 2 lõige 2.

6

(7)  Hõlmab kahte tagasilükatud taotlust.

7

(8)  Komisjoni Euroopa Liidu solidaarsusfondi aastaaruanne 2002–2003, lk 24.

8

---

LISA

ELi SOLIDAARSUSFONDI TAOTLUSED ALATES AASTAST 2002 (VIIMANE AJAKOHASTAMINE 13.12.2007 / REGIONAALPOLIITIKA PEADIREKTORAAT)

| Aasta | Riik | Katastroofi iseloom | Kahju


  (miljonites eurodes) | Kategooria | Antud toetus


  (miljonites eurodes) | Euroopa Liidu sotsiaalfondist abi saamine riiklikul tasandil
   (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 1 | AT | üleujutus | 2 900,0 | suurõnnetus | 134,0 | 27.12.2002 |
| 2 | CZ | üleujutus | 2 300,0 | suurõnnetus | 129,0 | 13.1.2003 |
| 3 | FR | üleujutus (Le Gard) | 835,0 | piirkondlik | 21,0 | 27.12.2002 |
| 4 | DE | üleujutus | 9 100,0 | suurõnnetus | 444,0 | 29.12.2002 |
| Kokku abi aastal 2002 | 728,0 | |
| 2003 | 1 | ES | õlireostus (Prestige) | 436,0 | piirkondlik | 8,6 | 29.3.2004 |
| 2 | IT | maavärin (Molise/Apulia) | 1 558,0 | piirkondlik | 30,8 | 11.3.2004 |
| 3 | IT | vulkaanipurse (Etna) | 849,0 | piirkondlik | 16,8 | 11.3.2004 |
| 4 | IT | üleujutus (Põhja-Itaalia) | 1 900,0 | piirkondlik | tagasi lükatud | ei kohaldata |
| 5 | EL | ebasoodne talvine ilmastik | ebaselge | suurõnnetus | tagasi lükatud | ei kohaldata |
| 6 | PT | metsatulekahjud | 1 227,9 | suurõnnetus | 48,5 | 2.12.2003 |
| 7 | FR | metsatulekahjud (Lõuna-Prantsusmaa) | 531,1 | piirkondlik | tagasi lükatud | ei kohaldata |
| 8 | ES | metsatulekahjud (Portugali piiril) | 53,2 | naaberriigi katastroof | 1,3 | 6.9.2004 (fondimakse kuupäev) |
| 9 | MT | üleujutus | 30,2 | suurõnnetus | 1,0 | 12.11.2004 (fondimakse kuupäev) |
| 10 | IT | üleujutus (Friuli Veneetsia-Giulia) | 525,1 | piirkondlik | tagasi lükatud | ei kohaldata |
| Kokku abi aastal 2003 | 107,0 | |
| 2004 | 1 | FR | üleujutus (Rhone'i delta) | 785,0 | piirkondlik | 19,6 | 7.7.2004 |
| 2 | ES | üleujutus (Malaga) | 72,9 | piirkondlik | tagasi lükatud | ei kohaldata |
| 3–9 | ES | metsatulekahjud (7 taotlust) | 479,8 | piirkondlik | kõik seitse tagasi lükatud | ei kohaldata |
| 10 | SK | üleujutus | 29,1 | piirkondlik | tagasi lükatud | ei kohaldata |
| 11 | SI | maavärin | 12,5 | piirkondlik | tagasi võetud | ei kohaldata |
| Kokku abi aastal 2004 | 19,6 | |
| 2005 | 1 | SK | torm (Tatra mäed) | 202,7 | suurõnnetus | 5,7 | 7.11.2005 |
| 2 | IT | üleujutus (Sardiinia) | 223,0 | piirkondlik | tagasi lükatud | ei kohaldata |
| 3 | EE | torm | 47,9 | suurõnnetus | 1,3 | ei ole kättesaadav |
| 4 | LV | torm | 192,6 | suurõnnetus | 9,5 | ei ole kättesaadav |
| 5 | SE | torm | 2 297,3 | suurõnnetus | 81,7 | 18.4.2006 |
| 6 | LT | torm | 15,2 | naaberriigi katastroof | 0,4 | 12.4.2006 |
| 7 | EL | Evrose üleujutus | 135,0 | piirkondlik | tagasi lükatud | ei kohaldata |
| 8 | RO | kevadine üleujutus | 489,5 | suurõnnetus | 18,8 | 17.8.2006 |
| 9 | BG | kevadine üleujutus | 222,3 | suurõnnetus | 9,7 | 7.7.2006 |
| 10 | BG | suvine üleujutus | 237,4 | suurõnnetus | 10,6 | 7.7.2006 |
| 11 | RO | suvine üleujutus | 1 049,7 | suurõnnetus | 52,4 | 17.8.2006 |
| 12 | AT | üleujutus (Tirool/Vorarlberg) | 591,9 | piirkondlik | 14,8 | 24.10.2006 |
| Kokku abi aastal 2005 | 204,9 | |
| 2006 | 1 | UK | plahvatus | 730,0 | (piirkondlik) | tagasi võetud | ei kohaldata |
| 2 | GR | üleujutus | 372,3 | piirkondlik | 9,3 | 17.12.2007 |
| 3 | HU | üleujutus | 519,1 | suurõnnetus | 15,1 | 19.10.2007 |
| 4 | ES | metsatulekahjud | 91,0 | piirkondlik | tagasi lükatud | ei kohaldata |
| Kokku abi aastal 2006 | 24,4 | |
| Alates 2002. aastast antud abi kokku | 1 083,9 miljonit eurot
   (2) |

Aasta

Riik

Katastroofi iseloom

Kahju

(miljonites eurodes)

Kategooria

Antud toetus

(miljonites eurodes)

Euroopa Liidu sotsiaalfondist abi saamine riiklikul tasandil
   (1)

2002

1

AT

üleujutus

2 900,0

suurõnnetus

134,0

27.12.2002

2

CZ

üleujutus

2 300,0

suurõnnetus

129,0

13.1.2003

3

FR

üleujutus (Le Gard)

835,0

piirkondlik

21,0

27.12.2002

4

DE

üleujutus

9 100,0

suurõnnetus

444,0

29.12.2002

Kokku abi aastal 2002

728,0

2003

1

ES

õlireostus (Prestige)

436,0

piirkondlik

8,6

29.3.2004

2

IT

maavärin (Molise/Apulia)

1 558,0

piirkondlik

30,8

11.3.2004

3

IT

vulkaanipurse (Etna)

849,0

piirkondlik

16,8

11.3.2004

4

IT

üleujutus (Põhja-Itaalia)

1 900,0

piirkondlik

tagasi lükatud

ei kohaldata

5

EL

ebasoodne talvine ilmastik

ebaselge

suurõnnetus

tagasi lükatud

ei kohaldata

6

PT

metsatulekahjud

1 227,9

suurõnnetus

48,5

2.12.2003

7

FR

metsatulekahjud (Lõuna-Prantsusmaa)

531,1

piirkondlik

tagasi lükatud

ei kohaldata

8

ES

metsatulekahjud (Portugali piiril)

53,2

naaberriigi katastroof

1,3

6.9.2004 (fondimakse kuupäev)

9

MT

üleujutus

30,2

suurõnnetus

1,0

12.11.2004 (fondimakse kuupäev)

10

IT

üleujutus (Friuli Veneetsia-Giulia)

525,1

piirkondlik

tagasi lükatud

ei kohaldata

Kokku abi aastal 2003

107,0

2004

1

FR

üleujutus (Rhone'i delta)

785,0

piirkondlik

19,6

7.7.2004

2

ES

üleujutus (Malaga)

72,9

piirkondlik

tagasi lükatud

ei kohaldata

3–9

ES

metsatulekahjud (7 taotlust)

479,8

piirkondlik

kõik seitse tagasi lükatud

ei kohaldata

10

SK

üleujutus

29,1

piirkondlik

tagasi lükatud

ei kohaldata

11

SI

maavärin

12,5

piirkondlik

tagasi võetud

ei kohaldata

Kokku abi aastal 2004

19,6

2005

1

SK

torm (Tatra mäed)

202,7

suurõnnetus

5,7

7.11.2005

2

IT

üleujutus (Sardiinia)

223,0

piirkondlik

tagasi lükatud

ei kohaldata

3

EE

torm

47,9

suurõnnetus

1,3

ei ole kättesaadav

4

LV

torm

192,6

suurõnnetus

9,5

ei ole kättesaadav

5

SE

torm

2 297,3

suurõnnetus

81,7

18.4.2006

6

LT

torm

15,2

naaberriigi katastroof

0,4

12.4.2006

7

EL

Evrose üleujutus

135,0

piirkondlik

tagasi lükatud

ei kohaldata

8

RO

kevadine üleujutus

489,5

suurõnnetus

18,8

17.8.2006

9

BG

kevadine üleujutus

222,3

suurõnnetus

9,7

7.7.2006

10

BG

suvine üleujutus

237,4

suurõnnetus

10,6

7.7.2006

11

RO

suvine üleujutus

1 049,7

suurõnnetus

52,4

17.8.2006

12

AT

üleujutus (Tirool/Vorarlberg)

591,9

piirkondlik

14,8

24.10.2006

Kokku abi aastal 2005

204,9

2006

1

UK

plahvatus

730,0

(piirkondlik)

tagasi võetud

ei kohaldata

2

GR

üleujutus

372,3

piirkondlik

9,3

17.12.2007

3

HU

üleujutus

519,1

suurõnnetus

15,1

19.10.2007

4

ES

metsatulekahjud

91,0

piirkondlik

tagasi lükatud

ei kohaldata

Kokku abi aastal 2006

24,4

Alates 2002. aastast antud abi kokku

1 083,9 miljonit eurot
   (2)

---

(1)  Euroopa Liidu solidaarsusfondi toetust tuleb abisaajariigis kasutada ühe aasta jooksul, alates toetuse saamise kuupäevast. Abisaajariik peab hiljemalt kuus kuud pärast üheaastase tähtaja lõppemist esitama rakendusaruande koos kehtivusdeklaratsiooniga.

(2)  Sealhulgas summad, mida tuleb seoses 2005. aastal esitatud taotlustega maksta 2006. aastal.

---

KOMISJONI VASTUSED

KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE

| III. | Kiirus, millega vahendid abisaajatele kättesaadavaks tehakse, oleneb otseselt ELi solidaarsusfondi määruses kehtestatud menetlusest. Solidaarsusfond ei ole põhimõtteliselt kiirreageerimise rahastamisvahend, vaid pigem vahend, millega hüvitatakse riiklikele ametiasutustele juba varem tekkinud kulutusi. |
| --- | --- |

III.

Kiirus, millega vahendid abisaajatele kättesaadavaks tehakse, oleneb otseselt ELi solidaarsusfondi määruses kehtestatud menetlusest. Solidaarsusfond ei ole põhimõtteliselt kiirreageerimise rahastamisvahend, vaid pigem vahend, millega hüvitatakse riiklikele ametiasutustele juba varem tekkinud kulutusi.

| IV. | Komisjon nõustub, et piirkondlike katastroofide puhul (vastandina suurõnnetustele) on raskem täita edukaks taotluseks vajalikke tingimusi. See oli seadusandja eesmärk, kuna määruse artiklis 2 sätestatakse, et komisjon peab kontrollima kõiki piirkondlike katastroofidega seotud taotlusi „suurima rangusega”. |
| --- | --- |

IV.

Komisjon nõustub, et piirkondlike katastroofide puhul (vastandina suurõnnetustele) on raskem täita edukaks taotluseks vajalikke tingimusi. See oli seadusandja eesmärk, kuna määruse artiklis 2 sätestatakse, et komisjon peab kontrollima kõiki piirkondlike katastroofidega seotud taotlusi „suurima rangusega”.

| V. | Solidaarsusfondi kaudu aidatakse leevendada katastroofides kannatanud riikide finantskohustusi. Fond on tõstnud Euroopa Liidu mainet tavakodanike silmis, kuna fondist on saadud abi ja eraldatud täiendavaid vahendeid eriti rasketel aegadel. |
| --- | --- |

V.

Solidaarsusfondi kaudu aidatakse leevendada katastroofides kannatanud riikide finantskohustusi. Fond on tõstnud Euroopa Liidu mainet tavakodanike silmis, kuna fondist on saadud abi ja eraldatud täiendavaid vahendeid eriti rasketel aegadel.

| VI. | Komisjon nõustub kontrollikoja soovitustega. Varsti pärast määruse vastuvõtmist töötati välja standardne taotlusvorm ning üksikasjalikud juhised taotluste täitmiseks (mõlemad on kättesaadavad InfoRegio veebisaidil). Komisjon kavatseb kontakteeruda otse taotlust ette valmistava asutusega eeldusel, et taotluse esitav riik sellega nõustub, ning laiendab taotluste täitmist käsitlevaid juhiseid, et hoiatada taotlevaid asutusi võimalikest viivituste põhjustest. |
| --- | --- |

VI.

Komisjon nõustub kontrollikoja soovitustega. Varsti pärast määruse vastuvõtmist töötati välja standardne taotlusvorm ning üksikasjalikud juhised taotluste täitmiseks (mõlemad on kättesaadavad InfoRegio veebisaidil). Komisjon kavatseb kontakteeruda otse taotlust ette valmistava asutusega eeldusel, et taotluse esitav riik sellega nõustub, ning laiendab taotluste täitmist käsitlevaid juhiseid, et hoiatada taotlevaid asutusi võimalikest viivituste põhjustest.

TÄHELEPANEKUD

| 10.–13. | Mõningad kontrollikoja tuvastatud viiest etapist võivad kattuda. Näiteks on taotluse esimesest versioonist puudu oluline teave ning komisjon ei saa oma hinnangut anda enne, kui puuduv teave on esitatud.
  2005. aastal (siis oli kontrollikoja hindamisperioodil esitatud taotluste arv suurim) kulus komisjonile täiendava teabe esitamiseks keskmiselt 93 päeva.
  Juhtudel, kus taotlus esitati pärast määrusega ette nähtud kümnenädalast tähtaega, keeldus komisjon taotlust vastu võtmast. |
| --- | --- |

10.–13.

Mõningad kontrollikoja tuvastatud viiest etapist võivad kattuda. Näiteks on taotluse esimesest versioonist puudu oluline teave ning komisjon ei saa oma hinnangut anda enne, kui puuduv teave on esitatud.

2005. aastal (siis oli kontrollikoja hindamisperioodil esitatud taotluste arv suurim) kulus komisjonile täiendava teabe esitamiseks keskmiselt 93 päeva.

Juhtudel, kus taotlus esitati pärast määrusega ette nähtud kümnenädalast tähtaega, keeldus komisjon taotlust vastu võtmast.

| 16. | Komisjon taotleb esialgse paranduseelarve projekti (EPEP) kaudu täiendavaid assigneeringuid, mille üle otsustavad kaks eelarvepädevat institutsiooni (nõukogu ja parlament) (1). |
| --- | --- |

16.

Komisjon taotleb esialgse paranduseelarve projekti (EPEP) kaudu täiendavaid assigneeringuid, mille üle otsustavad kaks eelarvepädevat institutsiooni (nõukogu ja parlament) (1).

| 24.–25. | Nelja esimest taotlust, mis esitati ELi solidaarsusfondi raames 2002. aastal, tuleks vaadelda eraldi ning neid ei saa kasutada võrdluskriteeriumina, kuna nendega tegeleti väga erakordsetes tingimustes. Komisjoni töökeeltes täidetud täielikud taotlused saadeti varakult ning nendega tegeleti siis, kui määrust alles koostati ning sisemenetlused ei olnud veel kindlaks määratud. Kuna abikõlblikkust käsitlevad määruse eeskirjad koostati kõnealuste esimeste katastroofide põhjal, oli hinnangu esitamiseks vajalik aeg väga lühike. Väga suur abi kogusumma (728 miljonit eurot), mida ei ole kunagi hiljem ületatud, võimaldas eelarvemenetluse raames koostada eraldi paranduseelarve. Asjaolu, et rakenduslepingud sõlmiti Euroopa Ülemkogu raames Kopenhaagenis, peegeldab tugevat poliitilist tahet ning kõnealuste esimeste juhtumite erakorralist iseloomu.
  Praegune ELi solidaarsusfondi määrus ei näe ette kiirreageerimise rahastamisvahendit, vaid ainult vahendit, millega hüvitada riiklikele ametiasutustele juba varem tekkinud kulutusi. |
| --- | --- |

24.–25.

Nelja esimest taotlust, mis esitati ELi solidaarsusfondi raames 2002. aastal, tuleks vaadelda eraldi ning neid ei saa kasutada võrdluskriteeriumina, kuna nendega tegeleti väga erakordsetes tingimustes. Komisjoni töökeeltes täidetud täielikud taotlused saadeti varakult ning nendega tegeleti siis, kui määrust alles koostati ning sisemenetlused ei olnud veel kindlaks määratud. Kuna abikõlblikkust käsitlevad määruse eeskirjad koostati kõnealuste esimeste katastroofide põhjal, oli hinnangu esitamiseks vajalik aeg väga lühike. Väga suur abi kogusumma (728 miljonit eurot), mida ei ole kunagi hiljem ületatud, võimaldas eelarvemenetluse raames koostada eraldi paranduseelarve. Asjaolu, et rakenduslepingud sõlmiti Euroopa Ülemkogu raames Kopenhaagenis, peegeldab tugevat poliitilist tahet ning kõnealuste esimeste juhtumite erakorralist iseloomu.

Praegune ELi solidaarsusfondi määrus ei näe ette kiirreageerimise rahastamisvahendit, vaid ainult vahendit, millega hüvitada riiklikele ametiasutustele juba varem tekkinud kulutusi.

| 36. | Komisjoni arvates on määruses esitatud kriteeriume kohaldatud võimalikult selgel viisil (vt üksikasjalikke märkusi 3. selgituses). Piirkondliku katastroofi määratlus on määruses siiski võrdlemisi segane ning edukaks taotluseks vajalikke tingimusi on raske täita. Liikmesriigid ja komisjon kulutasid märkimisväärselt aega ja tööjõudu, et vastavalt ette valmistada ja hinnata väiksemate piirkondlike katastroofidega seotud taotlusi, mida on regulaarselt tagasi lükatud.
  Kõikides mainitud juhtumites, kus komisjon tegi ettepaneku ELi solidaarsusfondi kasutamiseks, tegid nõukogu ja parlament heakskiitva otsuse.

  3. selgitus. Üks põhjus, miks metsatulekahjusid käsitlevad taotlused 2005. aastal tagasi lükati, oli see, et kõnealused katastroofid ei mõjutanud olulist osa elanikkonnast. Teine põhjus oli see, et katastroof ei mõjutanud „tõsiselt ja püsivalt elanikkonna valdava osa elutingimusi ja piirkonna majanduslikku stabiilsust”.
  Prestige’i õlireostus, millele kontrollikoda viitab, ei ole võrreldav ühegi varem komisjoni töödeldud taotlusega, sest Prestige’i katastroof juhtus merel ning selle suhtes ei saa rahvastikukriteeriumit kohaldada.
  Nagu kontrollikoda märgib, ei ole kodanikukaitsemehhanismi aktiveerimine määruse alusel kohustuslik. Seetõttu ei saanud kodanikukaitsemehhanismi kasutamine olla kõnealuseid juhtumeid käsitleva otsuse tegemisel asjakohane. |
| --- | --- |

36.

Komisjoni arvates on määruses esitatud kriteeriume kohaldatud võimalikult selgel viisil (vt üksikasjalikke märkusi 3. selgituses). Piirkondliku katastroofi määratlus on määruses siiski võrdlemisi segane ning edukaks taotluseks vajalikke tingimusi on raske täita. Liikmesriigid ja komisjon kulutasid märkimisväärselt aega ja tööjõudu, et vastavalt ette valmistada ja hinnata väiksemate piirkondlike katastroofidega seotud taotlusi, mida on regulaarselt tagasi lükatud.

Kõikides mainitud juhtumites, kus komisjon tegi ettepaneku ELi solidaarsusfondi kasutamiseks, tegid nõukogu ja parlament heakskiitva otsuse.

3. selgitus. Üks põhjus, miks metsatulekahjusid käsitlevad taotlused 2005. aastal tagasi lükati, oli see, et kõnealused katastroofid ei mõjutanud olulist osa elanikkonnast. Teine põhjus oli see, et katastroof ei mõjutanud „tõsiselt ja püsivalt elanikkonna valdava osa elutingimusi ja piirkonna majanduslikku stabiilsust”.

Prestige’i õlireostus, millele kontrollikoda viitab, ei ole võrreldav ühegi varem komisjoni töödeldud taotlusega, sest Prestige’i katastroof juhtus merel ning selle suhtes ei saa rahvastikukriteeriumit kohaldada.

Nagu kontrollikoda märgib, ei ole kodanikukaitsemehhanismi aktiveerimine määruse alusel kohustuslik. Seetõttu ei saanud kodanikukaitsemehhanismi kasutamine olla kõnealuseid juhtumeid käsitleva otsuse tegemisel asjakohane.

| 39. | Toetuse arvutamiseks kasutatav meetod arutati üksikasjalikult nõukoguga läbi ja abisaajariigid ei ole seda kunagi kritiseerinud. |
| --- | --- |

39.

Toetuse arvutamiseks kasutatav meetod arutati üksikasjalikult nõukoguga läbi ja abisaajariigid ei ole seda kunagi kritiseerinud.

JÄRELDUS JA SOOVITUSED

| 42. | Kiirusega seotud küsimused tulenevad solidaarsusfondi määruses sätestatud tingimustest ja menetlustest. Kuna senised kogemused näitavad, et fondi tööd saab ja komisjoni arvates tuleb paremaks muuta, esitas komisjon 2005. aastal ettepaneku määruse läbivaatamiseks, et solidaarsusfondi kasutuselevõtu tingimusi lihtsustada ja abiandmist kiirendada. Ettepanek võeti Euroopa Parlamendis väga hästi vastu, kuid siiani ei ole nõukogus otsuseni jõutud. |
| --- | --- |

42.

Kiirusega seotud küsimused tulenevad solidaarsusfondi määruses sätestatud tingimustest ja menetlustest. Kuna senised kogemused näitavad, et fondi tööd saab ja komisjoni arvates tuleb paremaks muuta, esitas komisjon 2005. aastal ettepaneku määruse läbivaatamiseks, et solidaarsusfondi kasutuselevõtu tingimusi lihtsustada ja abiandmist kiirendada. Ettepanek võeti Euroopa Parlamendis väga hästi vastu, kuid siiani ei ole nõukogus otsuseni jõutud.

| 44. | Komisjoni arvates on määruses esitatud kriteeriume kohaldatud võimalikult selgel viisil (vt üksikasjalikke märkusi 3. selgituses). Piirkondliku katastroofi määratlus on määruses siiski võrdlemisi segane ning edukaks taotluseks vajalikke tingimusi on raske täita. Liikmesriigid ja komisjon kulutasid märkimisväärselt aega ja tööjõudu, et vastavalt ette valmistada ja hinnata väiksemate piirkondlike katastroofidega seotud taotlusi, mida on regulaarselt tagasi lükatud. Üks peamisi muudatusi kavandatavas uues määruses on seega ainult kahjustuste kvantitatiivsete künniste kasutamine fondist abi saamiseks, mis parandaks fondi läbipaistvust. Solidaarsusfondi määruse läbivaatamisega saaksid riikide valitsused selgema ettekujutuse sellest, millistel juhtumitel on fondil võimalik katastroofiabi anda.
  Õigluse mõttes on riigi jõukust arvestatud peamiselt suurõnnetuse künnise määratlemisel. Toetuse arvutamiseks kasutatav meetod arutati üksikasjalikult nõukoguga läbi ning abisaajariigid ei ole seda kritiseerinud. |
| --- | --- |

44.

Komisjoni arvates on määruses esitatud kriteeriume kohaldatud võimalikult selgel viisil (vt üksikasjalikke märkusi 3. selgituses). Piirkondliku katastroofi määratlus on määruses siiski võrdlemisi segane ning edukaks taotluseks vajalikke tingimusi on raske täita. Liikmesriigid ja komisjon kulutasid märkimisväärselt aega ja tööjõudu, et vastavalt ette valmistada ja hinnata väiksemate piirkondlike katastroofidega seotud taotlusi, mida on regulaarselt tagasi lükatud. Üks peamisi muudatusi kavandatavas uues määruses on seega ainult kahjustuste kvantitatiivsete künniste kasutamine fondist abi saamiseks, mis parandaks fondi läbipaistvust. Solidaarsusfondi määruse läbivaatamisega saaksid riikide valitsused selgema ettekujutuse sellest, millistel juhtumitel on fondil võimalik katastroofiabi anda.

Õigluse mõttes on riigi jõukust arvestatud peamiselt suurõnnetuse künnise määratlemisel. Toetuse arvutamiseks kasutatav meetod arutati üksikasjalikult nõukoguga läbi ning abisaajariigid ei ole seda kritiseerinud.

| 46. | Komisjon nõustub kontrollikoja soovitusega. Komisjon märgib siiski, et varsti pärast määruse vastuvõtmist avaldas ta juhised taotluse esitanud riikidele, kus selgitati üksikasjalikult, kuidas määruse sätteid kohaldama hakatakse. Menetluse lihtsustamiseks ja teabe esitamisel viivituste vältimiseks töötas komisjon välja standardse taotlusvormi ning üksikasjalikud juhised taotluste täitmiseks. Need on kättesaadavad ka InfoRegio veebisaidil. Paljudel juhtudel esitasid taotluse esitanud riigid taotlused siiski eelnevalt komisjoniga kontakteerumata. |
| --- | --- |

46.

Komisjon nõustub kontrollikoja soovitusega. Komisjon märgib siiski, et varsti pärast määruse vastuvõtmist avaldas ta juhised taotluse esitanud riikidele, kus selgitati üksikasjalikult, kuidas määruse sätteid kohaldama hakatakse. Menetluse lihtsustamiseks ja teabe esitamisel viivituste vältimiseks töötas komisjon välja standardse taotlusvormi ning üksikasjalikud juhised taotluste täitmiseks. Need on kättesaadavad ka InfoRegio veebisaidil. Paljudel juhtudel esitasid taotluse esitanud riigid taotlused siiski eelnevalt komisjoniga kontakteerumata.

| 47. | Komisjon nõustub kontrollikoja soovitusega luua taotlust ette valmistava pädeva asutusega otsekontakt. Komisjon teeb ettepaneku, et taotleja märgib standardses taotlusvormis ära asutuse, kes taotluse esitab, ning kontaktandmed. Mõnedel juhtudel eelistasid taotluse esitanud riigid, et komisjon suhtleks alalise esinduse kaudu. Komisjon kavatseb taotluse juhiseid laiendada, et hoiatada taotlevaid asutusi võimalikest menetluste viivituste põhjustest ning rõhutada taotluse või muude komisjoni nõutud dokumentide kiire tagasisaatmise tähtsust. |
| --- | --- |

47.

Komisjon nõustub kontrollikoja soovitusega luua taotlust ette valmistava pädeva asutusega otsekontakt. Komisjon teeb ettepaneku, et taotleja märgib standardses taotlusvormis ära asutuse, kes taotluse esitab, ning kontaktandmed. Mõnedel juhtudel eelistasid taotluse esitanud riigid, et komisjon suhtleks alalise esinduse kaudu. Komisjon kavatseb taotluse juhiseid laiendada, et hoiatada taotlevaid asutusi võimalikest menetluste viivituste põhjustest ning rõhutada taotluse või muude komisjoni nõutud dokumentide kiire tagasisaatmise tähtsust.

---

(1)  Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise institutsioonidevahelise kokkuleppe punkt 26.

---