# Euroopa Liidu C 155/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 155 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. köide20. juuni 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 155

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. köide20. juuni 2008

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2008/C 155/01 | Komisjoni teatis ohtlikkuse hindamise tulemuste ja ohu vähendamise strateegia kohta järgmiste ainete puhul: tsinkoksiid, tsinksulfaat, tritsinkdiortofosfaat (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 155/02 | Komisjoni teatis EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes | 10 |
| 2008/C 155/03 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5044 — Bridgepoint/Pret a Manger) (
  1
  ) | 23 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2008/C 155/01

Komisjoni teatis ohtlikkuse hindamise tulemuste ja ohu vähendamise strateegia kohta järgmiste ainete puhul: tsinkoksiid, tsinksulfaat, tritsinkdiortofosfaat (
  1
  )

1

1

2008/C 155/02

Komisjoni teatis EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes

10

2008/C 155/03

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5044 — Bridgepoint/Pret a Manger) (
  1
  )

1

23

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2008/C 155/04 | Euro vahetuskurss | 24 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2008/C 155/05 | Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 | 25 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2008/C 155/04

Euro vahetuskurss

24

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2008/C 155/05

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

25

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 155/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5046 — Friesland/Campina) (
  1
  ) | 31 |
| 2008/C 155/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5182 — Shell/BP/AFS/GlobeFuel) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 32 |
| 2008/C 155/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5158 — Strabag/Kirchhoff) (
  1
  ) | 33 |
| 2008/C 155/09 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5186 — Investor AB/Altor/Lindorff JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 34 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2008/C 155/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5046 — Friesland/Campina) (
  1
  )

1

31

2008/C 155/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5182 — Shell/BP/AFS/GlobeFuel) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

32

2008/C 155/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5158 — Strabag/Kirchhoff) (
  1
  )

1

33

2008/C 155/09

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5186 — Investor AB/Altor/Lindorff JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

34

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 20.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 155/1

---

Komisjoni teatis ohtlikkuse hindamise tulemuste ja ohu vähendamise strateegia kohta järgmiste ainete puhul: tsinkoksiid, tsinksulfaat, tritsinkdiortofosfaat

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 155/01)

Nõukogu 23. märtsi 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 793/93 olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta (1) on ette nähtud andmete teatamine, erinimekirja kandmine, ohtlikkuse hindamine ja vajaduse korral strateegia väljatöötamine sellistest ainetest tingitud ohu vähendamiseks.

Määruse (EMÜ) nr 793/93 raames on järgmised ained loetud eritähelepanu vajavateks aineteks, mida tuleb hinnata vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 2268/95 (2), milles on käsitletud määruse (EMÜ) nr 793/93 kohaselt eritähelepanu vajavate ainete teist nimekirja:

| — | tsinkoksiid; |
| --- | --- |

—

tsinkoksiid;

| — | tsinksulfaat; |
| --- | --- |

—

tsinksulfaat;

| — | tritsinkdiortofosfaat. |
| --- | --- |

—

tritsinkdiortofosfaat.

Kõnealuse määrusega referendiks määratud liikmesriik on lõpetanud asjaomastest ainetest inimesele ja keskkonnale tuleneva ohu hindamise vastavalt komisjoni 28. juuni 1994. aasta määrusele (EÜ) nr 1488/94, milles kehtestatakse registreeritud kemikaalide poolt inimesele ja keskkonnale põhjustatava ohtlikkuse hindamise põhimõtted (3), ja on vastavalt määrusele (EMÜ) nr 793/93 soovitanud strateegia ohu vähendamiseks.

Toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomiteega (SCTEE) ning tervise- ja keskkonnariskide teaduskomiteega (SCHER) on konsulteeritud ja komiteed on esitanud arvamuse referendi läbiviidud ohuhindamise kohta. Kõnealused arvamused on avaldatud teaduskomiteede veebilehel.

Määruse (EMÜ) nr 793/93 artikli 11 lõikega 2 on nähtud ette, et ohuhindamise tulemused ja ohu vähendamiseks soovitatud strateegia kinnitatakse ühenduse tasandil ja avaldatakse komisjoni poolt. Käesolevas teatises ja komisjoni asjaomases soovituses 2008/468/EÜ (4) on esitatud ohuhindamise tulemused (5) ja strateegia eespool nimetatud ainetest tingitud ohu vähendamiseks.

Käesolevas teatises esitatud ohuhindamise tulemused ja ohu vähendamise strateegia on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 793/93 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega.

---

(1)  EÜT L 84, 5.4.1993, lk 1.

(2)  EÜT L 231, 28.9.1995, lk 18.

(3)  EÜT L 161, 29.6.1994, lk 3.

(4)  ELT L 161, 20.6.2008.

(5)  Põhjaliku ohuhindamisaruande ja selle kokkuvõtte võib leida Euroopa Kemikaalide Büroo veebilehelt:

http://ecb.jrc.it/existing-substances/

---

LISA

1. OSA

| CASi nr: 1314-13-2 | | Einecsi nr: 215-222-5 |
| --- | --- | --- |
| Struktuurivalem: | ZnO |
| Einecsi nimetus: | Tsinkoksiid |
| IUPACi nimetus: | Tsinkoksiid |
| Referent: | Madalmaad |
| Liigitus (1): | N; R50-53 |

CASi nr: 1314-13-2

Einecsi nr: 215-222-5

Struktuurivalem:

ZnO

Einecsi nimetus:

Tsinkoksiid

IUPACi nimetus:

Tsinkoksiid

Referent:

Madalmaad

Liigitus (1):

N; R50-53

Ohuhinnang põhineb Euroopa Ühenduses toodetud või sinna imporditud aine elutsükliga seotud kasutamispraktikal, nagu on kirjeldatud referentliikmesriigi poolt komisjonile edastatud ohuhinnangus. Ohtu hinnati vastavalt metallide puhul sel ajal kasutatud meetodile ja tehnilisele juhenddokumendile ohtude hindamise kohta vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 1488/94, milles käsitletakse registreeritud kemikaalide ohtlikkuse hindamist.

Ohu hindamisel kättesaadava teabe põhjal on leitud, et Euroopa Ühenduses kasutatakse ainet peamiselt lisaainena kummis, samuti klaasi- ja keraamikatoodetes. Lisaks kasutatakse ainet korrosioonitõrjevahendina värvides, toorainena tsingikemikaalide tootmiseks, kütuste ja määrdeainete lisaainena ning tsingilisandina väetistes, loomasöödas ja inimtarbimiseks ettenähtud vitamiini- ja mineraalainetablettides. Kasutamist nanomaterjalidena ei ole hinnatud.

OHTUDE HINDAMINE

A.   Inimeste tervis

TÖÖTAJAID

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse järgmist:

| — | tsingiga kaetud terase keevitamisel avaldub aine äge mürgisus sissehingamisel metallisuitsupalavikuna; |
| --- | --- |

—

tsingiga kaetud terase keevitamisel avaldub aine äge mürgisus sissehingamisel metallisuitsupalavikuna;

| — | aine võib avaldada süsteemset toimet korduva nahale sattumise ja korduva segakokkupuute (sissehingamine ja nahale sattumine) tagajärjel, mis on tingitud tsinkoksiidi sisaldavate värvide kasutamisest. |
| --- | --- |

—

aine võib avaldada süsteemset toimet korduva nahale sattumise ja korduva segakokkupuute (sissehingamine ja nahale sattumine) tagajärjel, mis on tingitud tsinkoksiidi sisaldavate värvide kasutamisest.

TARBIJAID

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja lisateavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse, et

| — | ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks. |
| --- | --- |

—

ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

KESKKONNA KAUDU INIMESI

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja lisateavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse, et

| — | ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks. |
| --- | --- |

—

ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

INIMESTE TERVIST (füüsikaliste ja keemiliste omaduste kaudu)

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja lisateavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Sellises järelduses arvestatakse, et

| — | ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks. |
| --- | --- |

—

ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

B.   Keskkond

Järeldused on esitatud ainult kohalike kokkupuuteviiside kohta. Piirkondlikke keskkonnaohtusid käsitlevad järeldused, mida on kirjeldatud metalse tsingi (Einecsi nr 231-175-3) ohtude hindamisel, kehtivad samuti.

VÄLISÕHKU

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja lisateavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse, et

| — | ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks. |
| --- | --- |

—

ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

VEEÖKOSÜSTEEMI, SEALHULGAS SETTEID

ähvardava ohu hindamisel tehti järgmised järeldused:

| 1.1. | On vaja erimeetmeid ohtude piiramiseks järgnevalt loetletud konkreetsete kokkupuuteviiside korral. Selles järelduses arvestatakse, et






  — | järgmistest kasutusaladest tingitud kokkupuude ainega võib avaldada kahjulikku mõju kohalikule veekeskkonnale ja setetele: tootmine ühes tootmiskohas (mõju ainult setetele), kasutamine klaasi töötlemisel, ferriitide tootmine (mõju ainult setetele), varistoride tootmine, katalüsaatorite töötlemine, määrdeainete valmistamine, värvide töötlemine, kosmeetiliste vahendite valmistamine ning nende kasutamine (mõju ainult setetele). Paljudes tootmiskohtades ja paljude töötlemisviiside puhul (kus ainet heidetakse vette) ei ole küll otsest ohtu kindlaks tehtud, kuid võimalikku kohaliku ulatusega ohtu ei saa välistada, kuna kõnealuses piirkonnas võib tsingi taustkontsentratsioon olla kõrgenenud. |
| --- | --- | --- |

1.1.

On vaja erimeetmeid ohtude piiramiseks järgnevalt loetletud konkreetsete kokkupuuteviiside korral. Selles järelduses arvestatakse, et

—

järgmistest kasutusaladest tingitud kokkupuude ainega võib avaldada kahjulikku mõju kohalikule veekeskkonnale ja setetele: tootmine ühes tootmiskohas (mõju ainult setetele), kasutamine klaasi töötlemisel, ferriitide tootmine (mõju ainult setetele), varistoride tootmine, katalüsaatorite töötlemine, määrdeainete valmistamine, värvide töötlemine, kosmeetiliste vahendite valmistamine ning nende kasutamine (mõju ainult setetele). Paljudes tootmiskohtades ja paljude töötlemisviiside puhul (kus ainet heidetakse vette) ei ole küll otsest ohtu kindlaks tehtud, kuid võimalikku kohaliku ulatusega ohtu ei saa välistada, kuna kõnealuses piirkonnas võib tsingi taustkontsentratsioon olla kõrgenenud.

| 1.2. | Praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks meetmetele, mida kasutatakse kõigi kohalike ja piirkondlike kokkupuuteviiside puhul, sealhulgas seoses teisese mürgisusega, välja arvatud eespool punktis 1.1 loetletud meetmed. Selles järelduses arvestatakse, et






  — | ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks. |
| --- | --- | --- |

1.2.

Praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks meetmetele, mida kasutatakse kõigi kohalike ja piirkondlike kokkupuuteviiside puhul, sealhulgas seoses teisese mürgisusega, välja arvatud eespool punktis 1.1 loetletud meetmed. Selles järelduses arvestatakse, et

—

ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

MAISMAAÖKOSÜSTEEMI

ähvardava ohu hindamisel tehti järgmised järeldused:

| 2.1. | Ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse, et






  — | aine kasutamisest klaasitöötlemistööstuses, määrdeainete ja kosmeetiliste vahendite tootmisel (valmististe koostamine ja töötlemine) tingitud kokkupuude ainega võib kahjustada kohalikku maismaaökosüsteemi. |
| --- | --- | --- |

2.1.

Ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse, et

—

aine kasutamisest klaasitöötlemistööstuses, määrdeainete ja kosmeetiliste vahendite tootmisel (valmististe koostamine ja töötlemine) tingitud kokkupuude ainega võib kahjustada kohalikku maismaaökosüsteemi.

| 2.2. | Praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks meetmetele, mida kasutatakse kõigi kohalike ja piirkondlike kokkupuuteviiside puhul, sealhulgas seoses teisese mürgisusega, välja arvatud eespool punktis 2.1 loetletud meetmed. Selles järelduses arvestatakse, et






  — | ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks. |
| --- | --- | --- |

2.2.

Praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks meetmetele, mida kasutatakse kõigi kohalike ja piirkondlike kokkupuuteviiside puhul, sealhulgas seoses teisese mürgisusega, välja arvatud eespool punktis 2.1 loetletud meetmed. Selles järelduses arvestatakse, et

—

ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

REOVEEPUHASTI MIKROORGANISME

ähvardava ohu hindamisel tehti järgmised järeldused:

| 3.1. | On vaja piirata ohtu mõnede, kuid mitte kõigi kokkupuuteviiside korral. Selles järelduses arvestatakse, et






  — | klaasitöötlemistööstuses, varistoride tootmisel, katalüsaatorite töötlemisel, määrdeainete valmistamisel, värvide töötlemisel ja kosmeetiliste vahendite valmistamisel esinev kokkupuude ainega võib kahjustada reoveepuhastite mikroorganisme. |
| --- | --- | --- |

3.1.

On vaja piirata ohtu mõnede, kuid mitte kõigi kokkupuuteviiside korral. Selles järelduses arvestatakse, et

—

klaasitöötlemistööstuses, varistoride tootmisel, katalüsaatorite töötlemisel, määrdeainete valmistamisel, värvide töötlemisel ja kosmeetiliste vahendite valmistamisel esinev kokkupuude ainega võib kahjustada reoveepuhastite mikroorganisme.

| 3.2. | Praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks meetmetele, mida kasutatakse kõigi kohalike kokkupuuteviiside puhul, välja arvatud eespool punktis 3.1 loetletud meetmed. Sellises järelduses arvestatakse, et






  — | ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks. |
| --- | --- | --- |

3.2.

Praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks meetmetele, mida kasutatakse kõigi kohalike kokkupuuteviiside puhul, välja arvatud eespool punktis 3.1 loetletud meetmed. Sellises järelduses arvestatakse, et

—

ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

OHU VÄHENDAMISE STRATEEGIA

TÖÖTAJATE puhul

Ühenduses praegu kehtivad töötajate kaitset käsitlevad õigusaktid loovad üldise arvamuse kohaselt piisava raamistiku tsinkoksiidi ohtliku mõju vähendamiseks vajalikul määral ning neid õigusakte tuleb kohaldada. Lisaks soovitatakse ohuhinnangu tulemuste alusel

| — | kehtestada ühenduse tasandil kas direktiivi 98/24/EÜ (2) või 2004/37/EÜ (3) alusel, vastavalt vajadusele, keevitamissuitsu piirnorm töökeskkonnas. |
| --- | --- |

—

kehtestada ühenduse tasandil kas direktiivi 98/24/EÜ (2) või 2004/37/EÜ (3) alusel, vastavalt vajadusele, keevitamissuitsu piirnorm töökeskkonnas.

KESKKONNA puhul

soovitatakse järgmist:

| — | kaaluda direktiivi 2008/1/EÜ (4) ja 2000/60/EÜ (5) alusel, kas on vaja täiendavaid ohu vähendamise meetmeid muude tsingiheiteallikate jaoks kui need, mis on seotud toodetud või imporditud kemikaaliga (näiteks looduslikud allikad, kaevandamine, varasem saastatus, muude tsingiühendite kasutamine), mille kohta ohu vähendamise strateegias on tehtud järeldus, et need annavad olulise osa tsingi heitest veekeskkonda; |
| --- | --- |

—

kaaluda direktiivi 2008/1/EÜ (4) ja 2000/60/EÜ (5) alusel, kas on vaja täiendavaid ohu vähendamise meetmeid muude tsingiheiteallikate jaoks kui need, mis on seotud toodetud või imporditud kemikaaliga (näiteks looduslikud allikad, kaevandamine, varasem saastatus, muude tsingiühendite kasutamine), mille kohta ohu vähendamise strateegias on tehtud järeldus, et need annavad olulise osa tsingi heitest veekeskkonda;

| — | lubade andmise ja järelevalve hõlbustamiseks direktiivi 2008/1/EÜ alusel tuleks tsinkoksiid võtta parima võimaliku tehnika suuniste väljatöötamise kavasse. |
| --- | --- |

—

lubade andmise ja järelevalve hõlbustamiseks direktiivi 2008/1/EÜ alusel tuleks tsinkoksiid võtta parima võimaliku tehnika suuniste väljatöötamise kavasse.

2. OSA

| CASi nr: 7733-02-0 | | Einecsi nr: 231-793-3 |
| --- | --- | --- |
| Struktuurivalem: | ZnSO4 |
| Einecsi nimetus: | Tsinksulfaat |
| IUPACi nimetus: | Tsinksulfaat |
| Referent: | Madalmaad |
| Liigitus (6): | Xn; R22
  R41
  N; R50-53 |

CASi nr: 7733-02-0

Einecsi nr: 231-793-3

Struktuurivalem:

ZnSO4

Einecsi nimetus:

Tsinksulfaat

IUPACi nimetus:

Tsinksulfaat

Referent:

Madalmaad

Liigitus (6):

Xn; R22

R41

N; R50-53

Ohuhinnang põhineb Euroopa Ühenduses toodetud või sinna imporditud aine elutsükliga seotud kasutamispraktikal, nagu on kirjeldatud referentliikmesriigi poolt komisjonile edastatud ohuhinnangus. Ohtu hinnati vastavalt metallide puhul sel ajal kasutatud meetodile ja tehnilisele juhenddokumendile ohtude hindamise kohta vastavalt määrusele (EÜ) nr 1488/94, milles käsitletakse registreeritud kemikaalide ohtlikkuse hindamist.

Kättesaadava teabe põhjal on ohu hindamisel leitud, et Euroopa Ühenduses kasutatakse seda ainet peamiselt väetiste ja pestitsiidide tootmisel, põllumajanduses kasutatavate ravimitena, nagu söödalisandid, ja keemiatööstuses. Lisaks kasutatakse ainet viskoosi tootmisel, floteerimisvahendina kaevandamisel, korrosioonitõrjevahendina galvaanimistööstuses ja veepuhastusprotsessides. Kasutamist nanomaterjalidena ei ole hinnatud.

OHTUDE HINDAMINE

A.   Inimeste tervis

TÖÖTAJAID

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja lisateavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse, et

| — | ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks. |
| --- | --- |

—

ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

TARBIJAID

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja lisateavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse, et

| — | ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks. |
| --- | --- |

—

ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

KESKKONNA KAUDU INIMESI

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja lisateavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse, et

| — | ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks. |
| --- | --- |

—

ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

INIMESTE TERVIST (füüsikaliste ja keemiliste omaduste kaudu)

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja lisateavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse, et

| — | ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks. |
| --- | --- |

—

ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

B.   Keskkond

Järeldused on esitatud ainult kohalike kokkupuuteviiside kohta. Piirkondlikke keskkonnaohtusid käsitlevad järeldused, mida on kirjeldatud metalse tsingi (Einecsi nr 231-175-3) ohtude hindamisel, kehtivad samuti.

VÄLISÕHKU

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja lisateavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse, et

| — | ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks. |
| --- | --- |

—

ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

VEEÖKOSÜSTEEMI, SEALHULGAS SETTEID

ähvardava ohu hindamisel tehti järgmised järeldused:

| 1.1. | Ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse järgmist:






  — | aine kasutamisest väetiste tootmisel põllumajanduse jaoks (valmististe koostamine) tingitud kokkupuude ainega võib mõjutada kohalikku veeökosüsteemi. Seoses aine kasutamisega söötade tootmisel põllumajanduse jaoks (valmististe koostamine) ei ole küll otsest ohtu kindlaks tehtud, kuid võimalikku kohaliku ulatusega ohtu ei saa välistada, kuna kõnealuses piirkonnas võib tsingi taustkontsentratsioon olla kõrgenenud; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse järgmist:

—

aine kasutamisest väetiste tootmisel põllumajanduse jaoks (valmististe koostamine) tingitud kokkupuude ainega võib mõjutada kohalikku veeökosüsteemi. Seoses aine kasutamisega söötade tootmisel põllumajanduse jaoks (valmististe koostamine) ei ole küll otsest ohtu kindlaks tehtud, kuid võimalikku kohaliku ulatusega ohtu ei saa välistada, kuna kõnealuses piirkonnas võib tsingi taustkontsentratsioon olla kõrgenenud;

| — | aine kasutamisest väetiste ja loomasööda tootmisel põllumajanduse jaoks (valmististe koostamine) ning keemiatööstuses (töötlemine) tingitud kohalik kokkupuude ainega võib mõjutada setetes elavaid organisme. Paljude töötlemisviiside puhul ei ole küll otsest ohtu kindlaks tehtud, kuid võimalikku kohaliku ulatusega ohtu ei saa välistada, kuna kõnealuses piirkonnas võib tsingi taustkontsentratsioon olla kõrgenenud. |
| --- | --- |

—

aine kasutamisest väetiste ja loomasööda tootmisel põllumajanduse jaoks (valmististe koostamine) ning keemiatööstuses (töötlemine) tingitud kohalik kokkupuude ainega võib mõjutada setetes elavaid organisme. Paljude töötlemisviiside puhul ei ole küll otsest ohtu kindlaks tehtud, kuid võimalikku kohaliku ulatusega ohtu ei saa välistada, kuna kõnealuses piirkonnas võib tsingi taustkontsentratsioon olla kõrgenenud.

| 1.2. | Praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks meetmetele, mida kasutatakse kõigi kohalike ja piirkondlike kokkupuuteviiside puhul, sealhulgas seoses teisese mürgisusega, välja arvatud eespool punktis 1.1 loetletud meetmed. Selles järelduses arvestatakse, et






  — | ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks. |
| --- | --- | --- |

1.2.

Praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks meetmetele, mida kasutatakse kõigi kohalike ja piirkondlike kokkupuuteviiside puhul, sealhulgas seoses teisese mürgisusega, välja arvatud eespool punktis 1.1 loetletud meetmed. Selles järelduses arvestatakse, et

—

ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

MAISMAAÖKOSÜSTEEMI

ähvardava ohu hindamisel tehti järgmised järeldused:

| 2.1. | Ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse järgmist:






  — | aine kasutamisest keemiatööstuses (töötlemine), põllumajanduse jaoks pestitsiidide tootmisel (töötlemine) ja väetiste tootmisel (valmististe koostamine) tingitud kokkupuude ainega võib kahjustada kohalikku maismaaökosüsteemi. |
| --- | --- | --- |

2.1.

Ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse järgmist:

—

aine kasutamisest keemiatööstuses (töötlemine), põllumajanduse jaoks pestitsiidide tootmisel (töötlemine) ja väetiste tootmisel (valmististe koostamine) tingitud kokkupuude ainega võib kahjustada kohalikku maismaaökosüsteemi.

| 2.2. | Praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks meetmetele, mida kasutatakse kõigi kohalike ja piirkondlike kokkupuuteviiside puhul, sealhulgas seoses teisese mürgisusega, välja arvatud eespool punktis 2.1 loetletud meetmed. Selles järelduses arvestatakse, et






  — | ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks. |
| --- | --- | --- |

2.2.

Praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks meetmetele, mida kasutatakse kõigi kohalike ja piirkondlike kokkupuuteviiside puhul, sealhulgas seoses teisese mürgisusega, välja arvatud eespool punktis 2.1 loetletud meetmed. Selles järelduses arvestatakse, et

—

ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

REOVEEPUHASTI MIKROORGANISME

ähvardava ohu hindamisel tehti järgmised järeldused:

| 3.1. | Ohtu on vaja vähendada. Selles järelduses arvestatakse, et






  — | aine kasutamisest keemiatööstuses (töötlemine), põllumajanduse jaoks pestitsiidide tootmisel (töötlemine) ja väetiste tootmisel (valmististe koostamine) tingitud kokkupuude ainega võib kahjustada reoveepuhastite mikroorganisme. |
| --- | --- | --- |

3.1.

Ohtu on vaja vähendada. Selles järelduses arvestatakse, et

—

aine kasutamisest keemiatööstuses (töötlemine), põllumajanduse jaoks pestitsiidide tootmisel (töötlemine) ja väetiste tootmisel (valmististe koostamine) tingitud kokkupuude ainega võib kahjustada reoveepuhastite mikroorganisme.

| 3.2. | Praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks meetmetele, mida kasutatakse kõigi kohalike kokkupuuteviiside puhul, välja arvatud eespool punktis 3.1 loetletud meetmed. Sellises järelduses arvestatakse, et






  — | ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks. |
| --- | --- | --- |

3.2.

Praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks meetmetele, mida kasutatakse kõigi kohalike kokkupuuteviiside puhul, välja arvatud eespool punktis 3.1 loetletud meetmed. Sellises järelduses arvestatakse, et

—

ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

OHU VÄHENDAMISE STRATEEGIA

KESKKONNA puhul

soovitatakse järgmist

| — | kaaluda direktiivi 2008/1/EÜ (4) ja 2000/60/EÜ (5) alusel, kas on vaja täiendavaid ohu vähendamise meetmeid muude tsingiheiteallikate jaoks kui need, mis on seotud toodetud või imporditud kemikaaliga (näiteks looduslikud allikad, kaevandamine, varasem saastatus, muude tsingiühendite kasutamine), mille kohta ohu vähendamise strateegias on tehtud järeldus, et need annavad olulise osa tsingi heitest veekeskkonda; |
| --- | --- |

—

kaaluda direktiivi 2008/1/EÜ (4) ja 2000/60/EÜ (5) alusel, kas on vaja täiendavaid ohu vähendamise meetmeid muude tsingiheiteallikate jaoks kui need, mis on seotud toodetud või imporditud kemikaaliga (näiteks looduslikud allikad, kaevandamine, varasem saastatus, muude tsingiühendite kasutamine), mille kohta ohu vähendamise strateegias on tehtud järeldus, et need annavad olulise osa tsingi heitest veekeskkonda;

| — | lubade andmise ja järelevalve hõlbustamiseks direktiivi 2008/1/EÜ alusel tuleks tsinksulfaat võtta parima võimaliku tehnika suuniste väljatöötamise kavasse. |
| --- | --- |

—

lubade andmise ja järelevalve hõlbustamiseks direktiivi 2008/1/EÜ alusel tuleks tsinksulfaat võtta parima võimaliku tehnika suuniste väljatöötamise kavasse.

3. OSA

| CASi nr: 7779-90-0 | | Einecsi nr: 231-944-3 |
| --- | --- | --- |
| Struktuurivalem: | Zn3(PO4)2 |
| Einecsi nimetus: | Tritsinkdiortofosfaat |
| IUPACi nimetus: | Tritsinkdiortofosfaat |
| Referent: | Madalmaad |
| Liigitus (7): | N; R50-53 |

CASi nr: 7779-90-0

Einecsi nr: 231-944-3

Struktuurivalem:

Zn3(PO4)2

Einecsi nimetus:

Tritsinkdiortofosfaat

IUPACi nimetus:

Tritsinkdiortofosfaat

Referent:

Madalmaad

Liigitus (7):

N; R50-53

Ohuhinnang põhineb Euroopa Ühenduses toodetud või sinna imporditud aine elutsükliga seotud kasutamispraktikal, nagu on kirjeldatud referentliikmesriigi poolt komisjonile edastatud ohuhinnangus. Ohtu hinnati vastavalt metallide puhul sel ajal kasutatud meetodile ja tehnilisele juhenddokumendile ohtude hindamise kohta vastavalt määrusele (EÜ) nr 1488/94, milles käsitletakse registreeritud kemikaalide ohtlikkuse hindamist.

Kättesaadava teabe põhjal on ohu hindamisel leitud, et Euroopa Ühenduses kasutatakse ainet peamiselt värvi-, laki- ja värnitsatööstuses aktiivse anorgaanilise värvipigmendina metallipindade korrosioonitõrjeks ettenähtud kruntide ja värvide tootmisel. Kasutamist nanomaterjalidena ei ole hinnatud.

OHTUDE HINDAMINE

A.   Inimeste tervis

TÖÖTAJAID

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja lisateavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse, et

| — | ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks. |
| --- | --- |

—

ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

TARBIJAID

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja lisateavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse, et

| — | ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks. |
| --- | --- |

—

ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

KESKKONNA KAUDU INIMESI

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja lisateavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse, et

| — | ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks. |
| --- | --- |

—

ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

INIMESTE TERVIST (füüsikaliste ja keemiliste omaduste kaudu)

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja lisateavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse, et

| — | ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks. |
| --- | --- |

—

ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

B.   Keskkond

Järeldused on esitatud ainult kohalike kokkupuuteviiside kohta. Piirkondlikke keskkonnaohtusid käsitlevad järeldused, mida on kirjeldatud metalse tsingi (Einecsi nr 231-175-3) ohtude hindamisel, kehtivad samuti.

VÄLISÕHKU

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja lisateavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse, et

| — | ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks. |
| --- | --- |

—

ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

VEEÖKOSÜSTEEMI, SEALHULGAS SETTEID

ähvardava ohu hindamisel tehti järgmised järeldused:

| 1.1. | Ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse, et






  — | aine kasutamisest värvitööstuses (valmististe koostamine ja töötlemine) tingitud kokkupuude ainega võib mõjutada kohalikku veeökosüsteemi (sealhulgas setteid). |
| --- | --- | --- |

1.1.

Ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse, et

—

aine kasutamisest värvitööstuses (valmististe koostamine ja töötlemine) tingitud kokkupuude ainega võib mõjutada kohalikku veeökosüsteemi (sealhulgas setteid).

| 1.2. | Praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks meetmetele, mida kasutatakse kõigi kohalike ja piirkondlike kokkupuuteviiside puhul, sealhulgas seoses teisese mürgisusega, välja arvatud eespool punktis 1.1 loetletud meetmed. Selles järelduses arvestatakse, et






  — | ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks. |
| --- | --- | --- |

1.2.

Praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks meetmetele, mida kasutatakse kõigi kohalike ja piirkondlike kokkupuuteviiside puhul, sealhulgas seoses teisese mürgisusega, välja arvatud eespool punktis 1.1 loetletud meetmed. Selles järelduses arvestatakse, et

—

ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

MAISMAAÖKOSÜSTEEMI

ähvardava ohu hindamisel tehti järgmised järeldused:

| 2.1. | Ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse, et






  — | aine kasutamisest värvitööstuses (valmististe koostamine) tingitud kokkupuude ainega võib mõjutada kohalikku maismaaökosüsteemi. |
| --- | --- | --- |

2.1.

Ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse, et

—

aine kasutamisest värvitööstuses (valmististe koostamine) tingitud kokkupuude ainega võib mõjutada kohalikku maismaaökosüsteemi.

| 2.2. | Praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks meetmetele, mida kasutatakse kõigi kohalike ja piirkondlike kokkupuuteviiside puhul, sealhulgas seoses teisese mürgisusega, välja arvatud eespool punktis 2.1 loetletud meetmed. Selles järelduses arvestatakse, et






  — | ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks. |
| --- | --- | --- |

2.2.

Praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks meetmetele, mida kasutatakse kõigi kohalike ja piirkondlike kokkupuuteviiside puhul, sealhulgas seoses teisese mürgisusega, välja arvatud eespool punktis 2.1 loetletud meetmed. Selles järelduses arvestatakse, et

—

ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

REOVEEPUHASTI MIKROORGANISME

ähvardava ohu hindamisel tehti järgmised järeldused:

| 3.1. | Ohtu on vaja vähendada. Selles järelduses arvestatakse, et






  — | aine kasutamisest värvitööstuses (valmististe koostamine ja töötlemine) tingitud kokkupuude ainega võib mõjutada reoveepuhasti mikroorganisme. |
| --- | --- | --- |

3.1.

Ohtu on vaja vähendada. Selles järelduses arvestatakse, et

—

aine kasutamisest värvitööstuses (valmististe koostamine ja töötlemine) tingitud kokkupuude ainega võib mõjutada reoveepuhasti mikroorganisme.

| 3.2. | Praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks meetmetele, mida kasutatakse kõigi kohalike kokkupuuteviiside puhul, välja arvatud eespool punktis 3.1 loetletud meetmed. Selles järelduses arvestatakse, et






  — | ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks. |
| --- | --- | --- |

3.2.

Praegu ei ole vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks meetmetele, mida kasutatakse kõigi kohalike kokkupuuteviiside puhul, välja arvatud eespool punktis 3.1 loetletud meetmed. Selles järelduses arvestatakse, et

—

ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

OHU VÄHENDAMISE STRATEEGIA

KESKKONNA puhul

soovitatakse järgmist:

| — | kaaluda direktiivi 2008/1/EÜ (4) ja 2000/60/EÜ (5) alusel, kas on vaja täiendavaid ohu vähendamise meetmeid muude tsingiheiteallikate jaoks kui need, mis on seotud toodetud või imporditud kemikaaliga (näiteks looduslikud allikad, kaevandamine, varasem saastatus, muude tsingiühendite kasutamine), mille kohta ohu vähendamise strateegias on tehtud järeldus, et need annavad olulise osa tsingi heitest veekeskkonda; |
| --- | --- |

—

kaaluda direktiivi 2008/1/EÜ (4) ja 2000/60/EÜ (5) alusel, kas on vaja täiendavaid ohu vähendamise meetmeid muude tsingiheiteallikate jaoks kui need, mis on seotud toodetud või imporditud kemikaaliga (näiteks looduslikud allikad, kaevandamine, varasem saastatus, muude tsingiühendite kasutamine), mille kohta ohu vähendamise strateegias on tehtud järeldus, et need annavad olulise osa tsingi heitest veekeskkonda;

| — | lubade andmise ja järelevalve hõlbustamiseks direktiivi 2008/1/EÜ alusel tuleks tritsinkdiortofosfaat võtta parima võimaliku tehnika suuniste väljatöötamise kavasse. |
| --- | --- |

—

lubade andmise ja järelevalve hõlbustamiseks direktiivi 2008/1/EÜ alusel tuleks tritsinkdiortofosfaat võtta parima võimaliku tehnika suuniste väljatöötamise kavasse.

---

(1)  Aine liigitus on kehtestatud komisjoni 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/73/EÜ, millega kohandatakse kahekümne üheksandat korda tehnika arenguga nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigusnormide ühtlustamise kohta (ELT L 152, 30.4.2004, lk 1, parandus: ELT L 216, 16.6.2004, lk 3).

(2)  EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11.

(3)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 50.

(4)  ELT L 24, 29.1.2008, lk 8.

(5)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.

(6)  Aine liigitus on kehtestatud komisjoni 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/73/EÜ, millega kohandatakse kahekümne üheksandat korda tehnika arenguga nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigusnormide ühtlustamise kohta (ELT L 152, 30.4.2004, lk 1, parandus: ELT L 216, 16.6.2004, lk 3).

(7)  Aine liigitus on kehtestatud komisjoni 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/73/EÜ, millega kohandatakse kahekümne üheksandat korda tehnika arenguga nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigusnormide ühtlustamise kohta (ELT L 152, 30.4.2004, lk 1, parandus: ELT L 216, 16.6.2004, lk 3).

---

| 20.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 155/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 155/10

---

Komisjoni teatis EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes

(2008/C 155/02)

Käesoleva teatisega asendatakse komisjoni teatis EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes (EÜT C 71, 11.3.2000, lk 14).

1.   SISSEJUHATUS

1.1.   Taust

Käesoleva teatisega ajakohastatakse komisjoni lähenemist garantiidena antavale riigiabile. Teatise eesmärk on anda liikmesriikidele üksikasjalikumad juhised põhimõtete kohta, mille alusel komisjon kavatseb tõlgendada artikleid 87 ja 88 ning neid riigigarantiide suhtes kohaldada. Need põhimõtted on praegu sätestatud komisjoni teatises EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes (1). Alates 2000. aastast teatise kohaldamisel saadud kogemused näitavad, et komisjoni poliitika selles valdkonnas tuleks läbi vaadata. Sellega seoses soovib komisjon meenutada näiteks oma hiljutist otsustuspraktikat seoses mitme konkreetse juhtumiga (2), pidades silmas vajadust hinnata garantiikavade raames kahju saamise ohtu iga garantii puhul eraldi. Komisjon kavatseb edaspidi muuta oma poliitika selles valdkonnas võimalikult läbipaistvaks, et otsused oleksid prognoositavad ja tagataks võrdne kohtlemine. Eelkõige soovib komisjon pakkuda väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (edaspidi „VKE”) ning liikmesriikidele võimalust konkreetse äriühingu puhul ja selle finantsnäitajate põhjal õiguskindlalt ette määrata, kui suur peaks olema riigigarantiiks makstav minimaalne garantiitasu, mida ei saa pidada abiks asutamislepingu artikli 87 lõike 1 mõistes. Samamoodi, kui garantiipreemiat makstakse sellest alammäärast vähem, võib seda vahet pidada abielemendiks.

1.2.   Garantii liigid

Garantiid on enimlevinud kujul seotud laenusaaja poolt laenuandjaga kokku lepitud laenuga või muu rahalise kohustusega. Garantiisid võib anda üksikgarantiidena või garantiikavade raames.

Garantii liike võib olla siiski erinevaid olenevalt õiguslikust alusest, tehingu laadist, kestusest jne. Garantii võib olla (loetelu ei ole ammendav):

| — | üldgarantii, s.t ettevõtjale kui tervikule antav garantii (erinevalt garantiist, mis on seotud konkreetse tehinguga, nagu laen, omakapitaliinvesteering jne); |
| --- | --- |

—

üldgarantii, s.t ettevõtjale kui tervikule antav garantii (erinevalt garantiist, mis on seotud konkreetse tehinguga, nagu laen, omakapitaliinvesteering jne);

| — | konkreetse vahendiga antav garantii (erinevalt ettevõtja õiguslik vormigaseotud garantiist); |
| --- | --- |

—

konkreetse vahendiga antav garantii (erinevalt ettevõtja õiguslik vormigaseotud garantiist);

| — | vahetult antav garantii või esimese taseme garandile antav vastugarantii; |
| --- | --- |

—

vahetult antav garantii või esimese taseme garandile antav vastugarantii;

| — | piiramatu garantii (erinevalt garantiist, mille ülemmäär ja/või kehtivusaeg on kindlaks määratud). Komisjon loeb garantii kujul antud abiks ka soodsamad rahastamistingimused ettevõtjatele, kelle õiguslik vorm välistab pankroti- või muud maksejõuetusmenetlused või tagab selgesõnalise riigigarantii või kahju katmise riigi poolt. Sama kehtib, kui riik omandab osaluse ettevõttes ning seejuures asendatakse tavapärane piiratud vastutus piiramatu vastutusega; |
| --- | --- |

—

piiramatu garantii (erinevalt garantiist, mille ülemmäär ja/või kehtivusaeg on kindlaks määratud). Komisjon loeb garantii kujul antud abiks ka soodsamad rahastamistingimused ettevõtjatele, kelle õiguslik vorm välistab pankroti- või muud maksejõuetusmenetlused või tagab selgesõnalise riigigarantii või kahju katmise riigi poolt. Sama kehtib, kui riik omandab osaluse ettevõttes ning seejuures asendatakse tavapärane piiratud vastutus piiramatu vastutusega;

| — | garantii, mis tuleneb selgelt lepingust (nagu näiteks ametlikud lepingud, esmahinnangud) või mõnest muust õiguslikust allikast (erinevalt garantiist, mille vorm on vähem selgepiiriline, näiteks kaaskiri, suuline kohustus), mille antav kindlustunne võib olla erineva tasemega. |
| --- | --- |

—

garantii, mis tuleneb selgelt lepingust (nagu näiteks ametlikud lepingud, esmahinnangud) või mõnest muust õiguslikust allikast (erinevalt garantiist, mille vorm on vähem selgepiiriline, näiteks kaaskiri, suuline kohustus), mille antav kindlustunne võib olla erineva tasemega.

Viimaseid on asjakohase õigusliku või raamatupidamisdokumentatsiooni puudumise tõttu sageli väga raske jälgida; see kehtib nii abisaaja kui ka abi andva riikliku või avaliku asutuse ja järelikult ka kolmandatele isikutele kättesaadava teabe kohta.

1.3.   Teatise struktuur ja kohaldamisala

Käesolevas teatises kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „garantiikava” on mis tahes vahend, mille raames saab ettevõtjatele anda garantiisid ilma täiendavate meetmete rakendamise vajaduseta, pidades silmas teatavaid tingimusi kehtivuse, summa, seotud tehingute ning ettevõtjate tüübi või suuruse suhtes (nt VKEd); |
| --- | --- |

a)

„garantiikava” on mis tahes vahend, mille raames saab ettevõtjatele anda garantiisid ilma täiendavate meetmete rakendamise vajaduseta, pidades silmas teatavaid tingimusi kehtivuse, summa, seotud tehingute ning ettevõtjate tüübi või suuruse suhtes (nt VKEd);

| b) | „üksikgarantii” on ettevõtjale antav mis tahes garantii, mida ei anta garantiikava raames. |
| --- | --- |

b)

„üksikgarantii” on ettevõtjale antav mis tahes garantii, mida ei anta garantiikava raames.

Käesoleva teatise osad 3 ja 4 on ette nähtud vahetuks kohaldamiseks kõigi garantiide puhul, mis on seotud konkreetse finantstehinguga, nagu laen. Kuna need juhtumid on sagedased ja neid on enamasti võimalik arvudes väljendada, leiab komisjon, et nende puhul on eriti oluline määrata kindlaks, kas garantii kujutab endast riigiabi või mitte.

Arvestades, et enamikul juhtudel on garantiiga kaetud tehinguks laen, nimetatakse peamist tagatisest abisaajat edaspidi „laenusaajaks” ja asutust, kelle risk riigigarantii tõttu väheneb, „laenuandjaks”. Nende kahe konkreetse termini kasutamise eesmärk on ka hõlbustada teksti aluspõhimõtete mõistmist, kuna laenu mõiste tähendus on lai. Sellest ei järeldu siiski, et osi 3 ja 4 kohaldatakse ainult laenugarantii suhtes. Need kehtivad kõigi garantiide puhul, kus esineb samalaadne riski ülekandmine, näiteks omakapitaliinvesteeringute puhul, tingimusel, et arvestatakse asjaomast riskiprofiili (sealhulgas võimalikku tagatiste puudumist).

Käesolevat teatist kohaldatakse kõigi majandusharude, sealhulgas põllumajandus-, kalandus- ja transpordisektori suhtes, ilma et see piiraks asjaomase sektoriga seotud garantiide suhtes kehtivate erieeskirjade kohaldamist.

Käesolevat teatist ei kohaldata ekspordikrediidi garantiide suhtes.

1.4.   Muud garantiiliigid

Kui teatavate garantiiliikidega (vt punkt 1.2) kaasneb riski ülekandmine garandile ja kui need ei vasta vähemalt ühele punktis 1.3 sätestatud erikriteeriumile, näiteks kindlustusgarantiid, tuleb iga juhtumit analüüsida eraldi, kohaldades vajaduse korral käesolevas teatises kirjeldatud asjakohaseid osi või meetodeid.

1.5.   Erapooletus

Käesolev teatis ei piira asutamislepingu artikli 295 kohaldamist ega mõjuta seetõttu omandiõigust käsitlevate eeskirjade kohaldamist liikmesriikides. Komisjon on avalik-õigusliku omandi ja eraomandi suhtes erapooletu.

Eelkõige ei piisa garantii riigigarantiina käsitlemiseks üksnes asjaolust, et ettevõtja on suures osas avalik-õiguslikus omandis, kui garantiis pole ühtegi otsest või kaudset tagatise elementi.

2.   ARTIKLI 87 LÕIKE 1 KOHALDATAVUS

2.1.   Üldised märkused

Asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatakse, et igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest mis tahes kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, on ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

Need üldkriteeriumid kehtivad ka garantiide kohta. Muude võimaliku abi liikide puhul võib garantii, mida vahetult annab riigi ametiasutus (kesk-, piirkondlik või kohalik ametiasutus) kui ka garantii, mida annab riigi vahenditest riigi kontrolli all olev muu asutus, näiteks ametiasutusele kuuluv ettevõtja (3), kujutada endast riigiabi.

Igasuguste kahtluste vältimiseks tuleks selgitada riigigarantiidega seotud riigi vahendite mõistet. Riigigarantii eelis on, et garantiiga seotud riski kannab riik. Riigi riskivalmidus tuleks tavapäraselt hüvitada asjakohase preemiaga. Kui riik loobub tervest või osast garantiipreemiast, siis on see eelise andmisega ettevõtjale samaaegselt riigi vahendite raiskamine. Järelikult, isegi kui selgub, et riik ei tee ühtegi garantiiga seotud väljamakset, võib ikkagi olla tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt. Abi andmine toimub garantii andmise hetkel, mitte selle kasutamise või garantii tingimuste kohaste väljamaksete tegemise ajal. Seda, kas garantii kujutab endast riigiabi või mitte, ning kui kujutab, siis kui suur võiks olla selle summa, tuleb hinnata garantii andmise ajal.

Sellega seoses märgib komisjon, et riigiabi eeskirjades sätestatud analüüs ei eelda automaatselt selle meetme kokkusobivust teiste asutamislepingu sätetega.

2.2.   Abi laenusaajale

Tavaliselt saab abist kasu laenusaaja. Nagu on märgitud punktis 2.1, tuleks riski võtmine hüvitada asjakohase preemiaga. Kui laenusaaja preemiat ei maksa või maksab vähe, on see tema jaoks eelis. Võrreldes garantii puudumisega, võimaldab riigigarantii laenusaajal kapitaliturgudel saada tavalisest paremate finantstingimustega laenu. Tavaliselt õnnestub laenusaajal riigigarantii abil kokku leppida madalamates intressimäärades ja/või pakkuda väiksemat tagatist. Mõnel juhul ei õnnestu laenusaajal ilma riigigarantiita leida ka mis tahes tingimustel laenu andvat finantsasutust. Seega võivad riigigarantiid soodustada uute ettevõtjate loomist ning võimaldavad teatavatel ettevõtjatel hankida raha uute tegevusalade hõlmamiseks. Samuti võib riigigarantii aidata raskustes ettevõtjal likvideerimise või ümberkorraldamise asemel tegevust jätkata, mis võib tekitada konkurentsimoonutusi.

2.3.   Abi laenuandjale

| 2.3.1. | Kuigi tavaliselt saab abist kasu laenusaaja, ei või välistada, et teatavatel asjaoludel saab abist otsest kasu ka laenuandja. Eriti juhul, kui näiteks juba võetud laenule või muule rahalisele kohustusele antakse riigigarantii tagantjärele, ilma et kohandataks selle laenu või rahalise kohustuse tingimusi, või kui ühe garanteeritud laenu abil makstakse tagasi teist, garanteerimata laenu samale krediidiasutusele, võib samuti tegemist olla abiga laenuandjale, kuivõrd laenude tagatus suureneb. Kui garantii sisaldab abi laenuandjale, tuleks tähelepanu pöörata asjaolule, et selline abi võib põhimõtteliselt olla tegevusabi. |
| --- | --- |

2.3.1.

Kuigi tavaliselt saab abist kasu laenusaaja, ei või välistada, et teatavatel asjaoludel saab abist otsest kasu ka laenuandja. Eriti juhul, kui näiteks juba võetud laenule või muule rahalisele kohustusele antakse riigigarantii tagantjärele, ilma et kohandataks selle laenu või rahalise kohustuse tingimusi, või kui ühe garanteeritud laenu abil makstakse tagasi teist, garanteerimata laenu samale krediidiasutusele, võib samuti tegemist olla abiga laenuandjale, kuivõrd laenude tagatus suureneb. Kui garantii sisaldab abi laenuandjale, tuleks tähelepanu pöörata asjaolule, et selline abi võib põhimõtteliselt olla tegevusabi.

| 2.3.2. | Garantiid erinevad muudest riigiabimeetmetest, nagu toetused või maksuvabastused, selle poolest, et garantii puhul sõlmib ka riik laenuandjaga õigusliku suhte. Seetõttu tuleb kaaluda, kas fakt, et riigiabi on antud ebaseaduslikult, avaldab mõju ka kolmandatele isikutele. Riigi laenugarantiide puhul käib see peamiselt laenu andvate finantsasutuste kohta. Ettevõtjate rahastamiseks emiteeritud võlakirjade garantiide puhul kehtib see võlakirjade emiteerimises osalevate finantsasutuste kohta. Asjaolu, kas abi ebaseaduslikkus mõjutab riigi ja kolmandate isikute vahelisi õiguslikke suhteid, tuleb uurida siseriiklike õigusaktide alusel. Riikide kohtud peavad teatavatel juhtudel uurima, kas riigi õigusaktid ei takista garantiilepingute täitmist ning kõnealuse küsimuse üle otsustamisel tuleks neil komisjoni arvates arvestada ühenduse õigusaktide rikkumisega. See tähendab, et laenuandjatel võib olla huvi tavalise ettevaatusabinõuna kontrollida, kas garantiide andmisel täidetakse riigiabi käsitlevaid ühenduse eeskirju. Liikmesriik peaks olema võimeline esitama üksikgarantii või garantiikava puhul komisjoni poolt antud juhtumi numbri ning vajaduse korral komisjoni otsuse mittekonfidentsiaalse eksemplari koos asjakohase viitega Euroopa Liidu Teatajale. Komisjon teeb kõik endast oleneva, et läbipaistval viisil teha kättesaadavaks tema poolt heakskiidetud üksikgarantiide ja garantiikavadega seotud teave. |
| --- | --- |

2.3.2.

Garantiid erinevad muudest riigiabimeetmetest, nagu toetused või maksuvabastused, selle poolest, et garantii puhul sõlmib ka riik laenuandjaga õigusliku suhte. Seetõttu tuleb kaaluda, kas fakt, et riigiabi on antud ebaseaduslikult, avaldab mõju ka kolmandatele isikutele. Riigi laenugarantiide puhul käib see peamiselt laenu andvate finantsasutuste kohta. Ettevõtjate rahastamiseks emiteeritud võlakirjade garantiide puhul kehtib see võlakirjade emiteerimises osalevate finantsasutuste kohta. Asjaolu, kas abi ebaseaduslikkus mõjutab riigi ja kolmandate isikute vahelisi õiguslikke suhteid, tuleb uurida siseriiklike õigusaktide alusel. Riikide kohtud peavad teatavatel juhtudel uurima, kas riigi õigusaktid ei takista garantiilepingute täitmist ning kõnealuse küsimuse üle otsustamisel tuleks neil komisjoni arvates arvestada ühenduse õigusaktide rikkumisega. See tähendab, et laenuandjatel võib olla huvi tavalise ettevaatusabinõuna kontrollida, kas garantiide andmisel täidetakse riigiabi käsitlevaid ühenduse eeskirju. Liikmesriik peaks olema võimeline esitama üksikgarantii või garantiikava puhul komisjoni poolt antud juhtumi numbri ning vajaduse korral komisjoni otsuse mittekonfidentsiaalse eksemplari koos asjakohase viitega Euroopa Liidu Teatajale. Komisjon teeb kõik endast oleneva, et läbipaistval viisil teha kättesaadavaks tema poolt heakskiidetud üksikgarantiide ja garantiikavadega seotud teave.

3.   ABI OLEMASOLU VÄLISTAVAD TINGIMUSED

3.1.   Üldkaalutlused

Kui riigi üksikgarantii või riigigarantii kavaga ei kaasne ettevõtja jaoks mingit kasu, siis ei kujuta see endast riigiabi.

Selleks et tuvastada, kas eelis on antud garantii või garantiikava kaudu, on Euroopa Kohus oma hiljutistes kohtuotsustes (4) leidnud, et komisjoni hinnang peaks põhinema samal põhimõttel, mille järgi investor tegutseb turumajandustingimustes edaspidi („turumajandusliku investeerimise põhimõte”). Seepärast tuleb arvestada abisaajast ettevõtja tegelikke võimalusi saada samaväärset rahastamist kapitalituru vahenditega. Riigiabiga ei ole tegemist juhul, kui uus rahastamisallikas on tehtud kättesaadavaks tingimustel, mis on vastuvõetavad eraettevõtjale, kes tegutseb tavapärastes turumajanduslikes tingimustes (5).

Et hõlbustada turumajandusliku investeerimise põhimõtte täitmise hindamist konkreetse garantiimeetme puhul, esitab komisjon käesolevas osas mitmeid abi välistamiseks piisavaid tingimusi. Üksikgarantiisid käsitletakse punktis 3.2, punktis 3.3 on esitatud lihtsustatud variant VKEde jaoks. Garantiikavasid käsitletakse punktis 3.4, punktis 3.5 on esitatud lihtsustatud variant VKEde jaoks.

3.2.   Üksikgarantiid

Riigi antavate üksikgarantiide puhul leiab komisjon, et kui on täidetud kõik alljärgnevad tingimused, on see piisav riigiabi välistamiseks:

| a) | Laenusaaja ei ole finantsraskustes.
  Et otsustada, kas laenusaajat tuleks käsitleda finantsraskustes olevana, tuleks kasutada ettevõtja päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava abi suunistes sätestatud määratlust (6). Vähem kui kolm aastat tagasi asutatud VKEsid ei saa pidada selle perioodi jooksul käesoleva teatise tähenduses raskustes olevateks. |
| --- | --- |

a)

Laenusaaja ei ole finantsraskustes.

Et otsustada, kas laenusaajat tuleks käsitleda finantsraskustes olevana, tuleks kasutada ettevõtja päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava abi suunistes sätestatud määratlust (6). Vähem kui kolm aastat tagasi asutatud VKEsid ei saa pidada selle perioodi jooksul käesoleva teatise tähenduses raskustes olevateks.

| b) | Garantii ulatust on võimalik selle andmisel nõuetekohaselt mõõta. See tähendab, et garantii peab olema seotud konkreetse rahalise tehinguga, kindlaksmääratud maksimumsummaga ja olema ajaliselt piiratud. |
| --- | --- |

b)

Garantii ulatust on võimalik selle andmisel nõuetekohaselt mõõta. See tähendab, et garantii peab olema seotud konkreetse rahalise tehinguga, kindlaksmääratud maksimumsummaga ja olema ajaliselt piiratud.

| c) | Garantii ei kata rohkem kui 80 % tasumata laenust või muust rahalisest kohustusest. Kõnealune piirang ei kehti võlaväärtpaberite garantiide puhul (7).
  Komisjon leiab, et kui rahaline kohustus on riigigarantiiga täielikult kaetud, siis laenuandja on vähem huvitatud laenutehingust tuleneva riski nõuetekohasest hindamisest, riski vastu kindlustamisest ja selle minimeerimisest ning eelkõige laenusaaja krediidivõime õigest hindamisest. Vahendite puudumise tõttu ei tarvitse riik garandina sellist riskianalüüsi alati ette võtta. Kõnealune huvipuudus laenu tagasimaksmisega seotud riski minimeerimise suhtes võib ergutada laenuandjaid sõlmima tavapärasest suurema tururiskiga laenulepinguid ning sellega suurendada kõrgema riskiga garantiide hulka riigi portfellis.
  Nimetatud 80 % piirang ei kehti riigigarantii puhul, mis on antud sellise ettevõtja rahastamiseks, kelle tegevus koosneb täielikult neile nõuetekohaselt ülesandeks tehtud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisest (8) ja kui selle garantii on andnud ülesande määranud riigiasutus. 80 % piirang kehtib juhul, kui asjaomane ettevõtja pakub muud/muid üldist majandushuvi pakkuvat/pakkuvaid teenust/teenuseid või tegeleb ka muu majandustegevusega.
  Selle tagamiseks, et laenuandja kannaks ka tegelikult osa riskist, tuleb rohkem tähelepanu pöörata kahele järgmisele aspektile:






  — | kui laenu või rahalise kohustuse suurus aja jooksul väheneb, näiteks seetõttu, et laen hakkab tasutud saama, peab sellega proportsionaalselt kahanema ka garantiiks antud summa, nii et garantii ei kataks ühelgi ajahetkel üle 80 % tasumata laenust või rahalisest kohustusest; |
| --- | --- | --- |

c)

Garantii ei kata rohkem kui 80 % tasumata laenust või muust rahalisest kohustusest. Kõnealune piirang ei kehti võlaväärtpaberite garantiide puhul (7).

Komisjon leiab, et kui rahaline kohustus on riigigarantiiga täielikult kaetud, siis laenuandja on vähem huvitatud laenutehingust tuleneva riski nõuetekohasest hindamisest, riski vastu kindlustamisest ja selle minimeerimisest ning eelkõige laenusaaja krediidivõime õigest hindamisest. Vahendite puudumise tõttu ei tarvitse riik garandina sellist riskianalüüsi alati ette võtta. Kõnealune huvipuudus laenu tagasimaksmisega seotud riski minimeerimise suhtes võib ergutada laenuandjaid sõlmima tavapärasest suurema tururiskiga laenulepinguid ning sellega suurendada kõrgema riskiga garantiide hulka riigi portfellis.

Nimetatud 80 % piirang ei kehti riigigarantii puhul, mis on antud sellise ettevõtja rahastamiseks, kelle tegevus koosneb täielikult neile nõuetekohaselt ülesandeks tehtud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisest (8) ja kui selle garantii on andnud ülesande määranud riigiasutus. 80 % piirang kehtib juhul, kui asjaomane ettevõtja pakub muud/muid üldist majandushuvi pakkuvat/pakkuvaid teenust/teenuseid või tegeleb ka muu majandustegevusega.

Selle tagamiseks, et laenuandja kannaks ka tegelikult osa riskist, tuleb rohkem tähelepanu pöörata kahele järgmisele aspektile:

—

kui laenu või rahalise kohustuse suurus aja jooksul väheneb, näiteks seetõttu, et laen hakkab tasutud saama, peab sellega proportsionaalselt kahanema ka garantiiks antud summa, nii et garantii ei kataks ühelgi ajahetkel üle 80 % tasumata laenust või rahalisest kohustusest;

| — | kahju tuleb kanda laenuandja ja garandi poolt proportsionaalselt ja ühtmoodi. Samuti peab laenaja antud võlakirjade sissenõudmisest saadav netotulu (s.o sissetulek, millest on maha arvatud nõude menetluskulud) vähendama proportsionaalselt laenusaaja ja garandi kantavaid kahjusid. Esmavastutusega garantiisid, mille puhul kahju kantakse esmalt garandi ja alles seejärel laenuandja poolt, võidakse käsitleda abi sisaldavana. |
| --- | --- |

—

kahju tuleb kanda laenuandja ja garandi poolt proportsionaalselt ja ühtmoodi. Samuti peab laenaja antud võlakirjade sissenõudmisest saadav netotulu (s.o sissetulek, millest on maha arvatud nõude menetluskulud) vähendama proportsionaalselt laenusaaja ja garandi kantavaid kahjusid. Esmavastutusega garantiisid, mille puhul kahju kantakse esmalt garandi ja alles seejärel laenuandja poolt, võidakse käsitleda abi sisaldavana.

Kui liikmesriik soovib anda garantiid, mis ületab 80 % läve ja väidab, et see ei kujuta endast abi, peab ta seda väidet nõuetekohaselt põhjendama, näiteks kogu tehingu korralduse põhjal, ning teavitama sellest komisjoni võimaliku riigiabi olemasolu nõuetekohaseks hindamiseks.

| d) | Garantii eest on makstud turupõhist hinda.
  Nagu on märgitud punktis 2.1, tuleks riski võtmine hüvitada asjakohase preemiaga sõltuvalt garantiina või vastugarantiina antavast summast. Kui garantii eest tasutud hind vähemalt võrdub kapitaliturgudelt leitava vastava garantiipreemia viitemääraga, ei ole garantii puhul tegemist abiga.
  Kui kapitaliturgudelt ei leita vastavat garantiipreemia viitemäära, tuleb garantiiga tagatud laenu kogu maksumust, kaasa arvatud laenu intressimäär ja garantiipreemia, võrrelda samasuguse garanteerimata laenu turuhinnaga.
  Mõlemal juhul tuleks vastava turuhinna kindlaksmääramiseks arvestada garantii ja selle aluseks oleva laenu omadusi, sealhulgas tehingu summat ja kestust, laenusaaja antud tagatist ja muid kogemusi, mis mõjutavad sissenõudmismäära hindamist, laenusaaja finantsseisundist tingitud võimalikku maksejõuetust, tema tegevusvaldkonda ja väljavaateid ning muid majanduslikke tingimusi. Selle analüüsi abil peaks olema võimalik laenusaajat liigitada riskireitingu alusel. Kasutada võib rahvusvaheliselt tunnustatud reitinguagentuuri liigitust, kuid laenu andev pank võib läbi viia ka oma sisereitingu. Komisjon juhib tähelepanu niisuguse reitingu ja nende rahvusvaheliste finantsasutuste tuvastatud riskimäära vahelisele seosele, kelle tegevus on avalik (9). Et hinnata, kas garantiipreemia on turutingimustega kooskõlas, võib liikmesriik võrrelda turul tegutsevate sarnase reitinguga ettevõtjate makstud hindu.
  Seepärast ei luba komisjon kehtestada ühtset garantiipreemiate määra, mis väidetavalt vastab valdkonnas üldiselt kasutatavale määrale. |
| --- | --- |

d)

Garantii eest on makstud turupõhist hinda.

Nagu on märgitud punktis 2.1, tuleks riski võtmine hüvitada asjakohase preemiaga sõltuvalt garantiina või vastugarantiina antavast summast. Kui garantii eest tasutud hind vähemalt võrdub kapitaliturgudelt leitava vastava garantiipreemia viitemääraga, ei ole garantii puhul tegemist abiga.

Kui kapitaliturgudelt ei leita vastavat garantiipreemia viitemäära, tuleb garantiiga tagatud laenu kogu maksumust, kaasa arvatud laenu intressimäär ja garantiipreemia, võrrelda samasuguse garanteerimata laenu turuhinnaga.

Mõlemal juhul tuleks vastava turuhinna kindlaksmääramiseks arvestada garantii ja selle aluseks oleva laenu omadusi, sealhulgas tehingu summat ja kestust, laenusaaja antud tagatist ja muid kogemusi, mis mõjutavad sissenõudmismäära hindamist, laenusaaja finantsseisundist tingitud võimalikku maksejõuetust, tema tegevusvaldkonda ja väljavaateid ning muid majanduslikke tingimusi. Selle analüüsi abil peaks olema võimalik laenusaajat liigitada riskireitingu alusel. Kasutada võib rahvusvaheliselt tunnustatud reitinguagentuuri liigitust, kuid laenu andev pank võib läbi viia ka oma sisereitingu. Komisjon juhib tähelepanu niisuguse reitingu ja nende rahvusvaheliste finantsasutuste tuvastatud riskimäära vahelisele seosele, kelle tegevus on avalik (9). Et hinnata, kas garantiipreemia on turutingimustega kooskõlas, võib liikmesriik võrrelda turul tegutsevate sarnase reitinguga ettevõtjate makstud hindu.

Seepärast ei luba komisjon kehtestada ühtset garantiipreemiate määra, mis väidetavalt vastab valdkonnas üldiselt kasutatavale määrale.

3.3.   VKEdele antavate üksikgarantiide hindamine

Kui laenusaaja on VKE (10), võib komisjon erandina punkti 3.2 alapunktist d lubada lihtsustatud korra kohaselt hinnata, kas laenugarantii kujutab endast abi või mitte. Sellisel juhul, kui täidetakse kõik teised punkti 3.2. alapunktides a, b ja c sätestatud tingimused, ei loeta riigigarantiid abiks, kui järgmine aastane minimaalne garantiipreemia (nn „safe-harbour” preemia (11)) kehtestatakse laenusaaja reitingu alusel (12):

| Krediidikvaliteet | Standard and Poor's | Fitch | Moody's | Aastane „safe-harbour” preemia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kõrgeim kvaliteet | AAA | AAA | Aaa | 0,4 % |
| Väga tugev maksevõime | AA + | AA + | Aa 1 | |
| AA | AA | Aa 2 | 0,4 % |
| AA – | AA – | Aa 3 | |
| Tugev maksevõime | A + | A + | A 1 | |
| A | A | A 2 | 0,55 % |
| A – | A – | A 3 | |
| Piisav maksevõime | BBB + | BBB + | Baa 1 | |
| BBB | BBB | Baa 2 | 0,8 % |
| BBB – | BBB – | Baa 3 | |
| Ebasoodsad tingimused võivad maksevõimet kahjustada | BB + | BB + | Ba 1 | |
| BB | BB | Ba 2 | 2,0 % |
| BB – | BB – | Ba 3 | |
| Ebasoodsad tingimused tõenäoliselt kahjustavad maksevõimet | B + | B + | B 1 | 3,8 % |
| B | B | B 2 | |
| B – | B – | B 3 | 6,3 % |
| Maksevõime sõltub soodsate tingimuste püsimisest | CCC + | CCC + | Caa 1 | Aastast „safe-harbour” preemiat ei saa määrata |
| CCC | CCC | Caa 2 |
| CCC – | CCC – | Caa 3 |
| CC | CC | |
| | C | |
| Maksevõimetu või peaaegu maksevõimetu | SD | DDD | Ca | Aastast „safe-harbour” preemiat ei saa määrata |
| D | DD | C |
| | D | |

Krediidikvaliteet

Standard and Poor's

Fitch

Moody's

Aastane „safe-harbour” preemia

Kõrgeim kvaliteet

AAA

AAA

Aaa

0,4 %

Väga tugev maksevõime

AA +

AA +

Aa 1

AA

AA

Aa 2

0,4 %

AA –

AA –

Aa 3

Tugev maksevõime

A +

A +

A 1

A

A

A 2

0,55 %

A –

A –

A 3

Piisav maksevõime

BBB +

BBB +

Baa 1

BBB

BBB

Baa 2

0,8 %

BBB –

BBB –

Baa 3

Ebasoodsad tingimused võivad maksevõimet kahjustada

BB +

BB +

Ba 1

BB

BB

Ba 2

2,0 %

BB –

BB –

Ba 3

Ebasoodsad tingimused tõenäoliselt kahjustavad maksevõimet

B +

B +

B 1

3,8 %

B

B

B 2

B –

B –

B 3

6,3 %

Maksevõime sõltub soodsate tingimuste püsimisest

CCC +

CCC +

Caa 1

Aastast „safe-harbour” preemiat ei saa määrata

CCC

CCC

Caa 2

CCC –

CCC –

Caa 3

CC

CC

C

Maksevõimetu või peaaegu maksevõimetu

SD

DDD

Ca

Aastast „safe-harbour” preemiat ei saa määrata

D

DD

C

D

„Safe-harbour” garantiipreemiaid kohaldab riik tegelikult garantiina või vastugarantiina antava summa suhtes iga vastava aasta alguses. Neid tuleb pidada tabelis esitatuga (13) vähemalt võrdse krediidireitinguga ettevõtja suhtes kohaldatavaks miinimumiks.

Pärast lepingu sõlmimist ettemaksena makstava ühekordse garantiipreemia puhul ei loeta laenugarantiid abi sisaldavaks, kui see on vähemalt võrdne tulevaste garantiipreemiate nüüdisväärtusega, nagu eespool märgitud, ja vastavaks viitemääraks on kasutatud diskontomäär (14).

Nagu eelnevas tabelis näidatud, ei kohaldata lihtsustatud meetodit nende ettevõtjate suhtes, kelle reiting on CCC/Caa või halvem.

VKEde puhul, kelle kohta puuduvad laenuandmed või kellel ei ole bilansile tuginevat krediidireitingut (näiteks teatavad eriotstarbelised või tegevust alustavad ettevõtjad), on „safe-harbour” preemia määraks 3,8 %, kuid see ei tohi kunagi olla väiksem kui nende emaettevõtja(te)l.

Neid marginaale võidakse turuolukorra arvessevõtmiseks aeg-ajalt läbi vaadata.

3.4.   Garantiikavad

Komisjon on seisukohal, et riigigarantii kava ei kujuta endast riigiabi, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | Garantiikava on suletud finantsraskustes laenusaajatele (vt täpsemalt punkti 3.2 alapunkt a). |
| --- | --- |

a)

Garantiikava on suletud finantsraskustes laenusaajatele (vt täpsemalt punkti 3.2 alapunkt a).

| b) | Garantii ulatust on võimalik selle andmisel nõuetekohaselt mõõta. See tähendab, et garantiid peavad olema seotud konkreetsete rahaliste tehingutega, kindlaksmääratud maksimumsummaga ja olema ajaliselt piiratud. |
| --- | --- |

b)

Garantii ulatust on võimalik selle andmisel nõuetekohaselt mõõta. See tähendab, et garantiid peavad olema seotud konkreetsete rahaliste tehingutega, kindlaksmääratud maksimumsummaga ja olema ajaliselt piiratud.

| c) | Garantii ei kata rohkem kui 80 % igast tasumata laenust või muust rahalisest kohustusest (vt täpsemalt (sh erandid) punkt 3.2 alapunkt c). |
| --- | --- |

c)

Garantii ei kata rohkem kui 80 % igast tasumata laenust või muust rahalisest kohustusest (vt täpsemalt (sh erandid) punkt 3.2 alapunkt c).

| d) | Kava tingimused rajanevad realistlikul riskihindamisel, nii et tõenäoliselt muudavad soodustatud ettevõtjate makstud garantiipreemia kava isefinantseerivaks. Isefinantseeriva kava ja õige riskihindamise puhul loeb komisjon kava garantiipreemiad turutingimustele vastavateks.
  Siit tuleneb, et iga uue garantii riski tuleb hinnata kõigi asjakohaste tegurite (laenusaaja kvaliteet, tagatised, garantii kestus jne) põhjal. Selle riskianalüüsi põhjal tuleb määratleda riskiklassid (15), garantii tuleb liigitada ühte neist riskiklassidest ja kehtestada vastav garantiipreemia sõltuvalt garantiina või vastugarantiina antavast summast. |
| --- | --- |

d)

Kava tingimused rajanevad realistlikul riskihindamisel, nii et tõenäoliselt muudavad soodustatud ettevõtjate makstud garantiipreemia kava isefinantseerivaks. Isefinantseeriva kava ja õige riskihindamise puhul loeb komisjon kava garantiipreemiad turutingimustele vastavateks.

Siit tuleneb, et iga uue garantii riski tuleb hinnata kõigi asjakohaste tegurite (laenusaaja kvaliteet, tagatised, garantii kestus jne) põhjal. Selle riskianalüüsi põhjal tuleb määratleda riskiklassid (15), garantii tuleb liigitada ühte neist riskiklassidest ja kehtestada vastav garantiipreemia sõltuvalt garantiina või vastugarantiina antavast summast.

| e) | Selleks et kava omafinantseerimise aspekti hindamine oleks põhjalik ja dünaamiline, tuleb preemiate taseme piisavus majanduslikult põhjendatud ajavahemiku järel vähemalt kord aastas läbi vaadata kava tegeliku kahjude määra põhjal ja siis, kui on olemas risk, et kava end võib-olla enam ise ei finantseeri, preemiaid korrigeerida. Kõnealune korrigeerimine võib käsitleda kõiki antud ja tulevikus antavaid garantiisid või ainult viimati nimetatuid. |
| --- | --- |

e)

Selleks et kava omafinantseerimise aspekti hindamine oleks põhjalik ja dünaamiline, tuleb preemiate taseme piisavus majanduslikult põhjendatud ajavahemiku järel vähemalt kord aastas läbi vaadata kava tegeliku kahjude määra põhjal ja siis, kui on olemas risk, et kava end võib-olla enam ise ei finantseeri, preemiaid korrigeerida. Kõnealune korrigeerimine võib käsitleda kõiki antud ja tulevikus antavaid garantiisid või ainult viimati nimetatuid.

| f) | Selleks et garantiipreemiad loetaks turutingimustele vastavateks, peavad need katma tavalised garantii andmisega seotud riskid, kava halduskulud ja iga-aastased piisava kapitali hüvitused, isegi kui sellist kapitali pole või see on olemas vaid osaliselt.
  Halduskulud peaksid sisaldama vähemalt konkreetse kava algse riskianalüüsi kui ka riskijärelevalve ja riskihaldamise kulusid, mis on seotud garantii andmise ja haldamisega.
  Kapitali hüvitamise kohta märgib komisjon, et tavapärased garandid peavad täitma kapitalinõude eeskirju ja kooskõlas nende eeskirjadega peab neil olema omakapital, et mitte minna pankrotti garantiidest tulenevate iga-aastaste kahjude kõikumise tõttu. Riigigarantii kavade kohta need eeskirjad tavaliselt ei kehti ja seega kõnealuseid reserve ei ole vaja. Teisisõnu, iga kord, kui garantiidest tulenevad kahjud ületavad garantiipreemiatest saadavad tulud, kaetakse puudujääk lihtsalt riigieelarvest. Selline kavale antav riigigarantii seab selle tavalisest garandist soodsamasse olukorda. Komisjon leiab, et seesuguse ebavõrdsuse vältimiseks ja riigi võetava riski hüvitamiseks peavad garantiipreemiad katma piisava kapitali hüvitise.
  Komisjon leiab, et see kapital peab vastama 8 % (16) tagasi maksmata garantiidest. Garantiide puhul, mis on antud ettevõtjatele, kelle reiting on AAA/AA- (Aaa/Aa3), võib hüvitatava kapitali summa vähendada 2 %le maksmata garantiidest; garantiide puhul, mis on antud ettevõtjatele, kelle reiting on A+/A- (A1/A3), võib hüvitatava kapitali summa vähendada 4 %le maksmata garantiidest.
  Kapitali hüvitamine koosneb tavaliselt riskipreemiast, millele võib lisanduda riskivaba intressimäär.
  Riskipreemia tuleb kõigil juhtudel maksta riigile piisava kapitali summa alusel. Oma kogemuste põhjal leiab komisjon, et tavaline riskipreemia omakapitali puhul küündib vähemalt 400 baaspunktini ja sellist riskipreemiat peaks sisaldama abisaajate makstud garantiipreemia (17).
  Kui, nagu enamikus riigigarantii kavades, kava jaoks kapitali ei anta ja seega riik rahalist sissemakset ei tee, ei tule riskivaba intressimäära arvestada. Kui aga riik ka tegelikult annab aluskapitali, kannab riik laenu võtmise kulud ja kava saab selle raha võimaliku investeerimise korral eelise. Seetõttu tuleb antud summa pealt maksta riigile riskivaba intressimäära. Raha selleks makseks tuleks aga võtta kava finantstulust ning see ei pruugi mõjutada garantiipreemiaid (18). Komisjon leiab, et kümneaastaste riigi võlakirjade tootlust võib kasutada tavapärase kapitalituluna käsitletava riskivaba määra sobivaks asendajaks. |
| --- | --- |

f)

Selleks et garantiipreemiad loetaks turutingimustele vastavateks, peavad need katma tavalised garantii andmisega seotud riskid, kava halduskulud ja iga-aastased piisava kapitali hüvitused, isegi kui sellist kapitali pole või see on olemas vaid osaliselt.

Halduskulud peaksid sisaldama vähemalt konkreetse kava algse riskianalüüsi kui ka riskijärelevalve ja riskihaldamise kulusid, mis on seotud garantii andmise ja haldamisega.

Kapitali hüvitamise kohta märgib komisjon, et tavapärased garandid peavad täitma kapitalinõude eeskirju ja kooskõlas nende eeskirjadega peab neil olema omakapital, et mitte minna pankrotti garantiidest tulenevate iga-aastaste kahjude kõikumise tõttu. Riigigarantii kavade kohta need eeskirjad tavaliselt ei kehti ja seega kõnealuseid reserve ei ole vaja. Teisisõnu, iga kord, kui garantiidest tulenevad kahjud ületavad garantiipreemiatest saadavad tulud, kaetakse puudujääk lihtsalt riigieelarvest. Selline kavale antav riigigarantii seab selle tavalisest garandist soodsamasse olukorda. Komisjon leiab, et seesuguse ebavõrdsuse vältimiseks ja riigi võetava riski hüvitamiseks peavad garantiipreemiad katma piisava kapitali hüvitise.

Komisjon leiab, et see kapital peab vastama 8 % (16) tagasi maksmata garantiidest. Garantiide puhul, mis on antud ettevõtjatele, kelle reiting on AAA/AA- (Aaa/Aa3), võib hüvitatava kapitali summa vähendada 2 %le maksmata garantiidest; garantiide puhul, mis on antud ettevõtjatele, kelle reiting on A+/A- (A1/A3), võib hüvitatava kapitali summa vähendada 4 %le maksmata garantiidest.

Kapitali hüvitamine koosneb tavaliselt riskipreemiast, millele võib lisanduda riskivaba intressimäär.

Riskipreemia tuleb kõigil juhtudel maksta riigile piisava kapitali summa alusel. Oma kogemuste põhjal leiab komisjon, et tavaline riskipreemia omakapitali puhul küündib vähemalt 400 baaspunktini ja sellist riskipreemiat peaks sisaldama abisaajate makstud garantiipreemia (17).

Kui, nagu enamikus riigigarantii kavades, kava jaoks kapitali ei anta ja seega riik rahalist sissemakset ei tee, ei tule riskivaba intressimäära arvestada. Kui aga riik ka tegelikult annab aluskapitali, kannab riik laenu võtmise kulud ja kava saab selle raha võimaliku investeerimise korral eelise. Seetõttu tuleb antud summa pealt maksta riigile riskivaba intressimäära. Raha selleks makseks tuleks aga võtta kava finantstulust ning see ei pruugi mõjutada garantiipreemiaid (18). Komisjon leiab, et kümneaastaste riigi võlakirjade tootlust võib kasutada tavapärase kapitalituluna käsitletava riskivaba määra sobivaks asendajaks.

| g) | Läbipaistvuse tagamiseks tuleb garantiikava raames sätestada tulevaste garantiide andmise tingimused, nagu ettevõtjate abikõlblikkus vastavalt reitingule ning vajadusel garantiide sektor ja suurus, maksimaalne summa ja kestus. |
| --- | --- |

g)

Läbipaistvuse tagamiseks tuleb garantiikava raames sätestada tulevaste garantiide andmise tingimused, nagu ettevõtjate abikõlblikkus vastavalt reitingule ning vajadusel garantiide sektor ja suurus, maksimaalne summa ja kestus.

3.5.   VKEdele ettenähtud garantiikavade hindamine

Pidades silmas VKEde eriolukorda ning eesmärgiga lihtsustada nende juurdepääsu rahalistele vahenditele, eriti garantiikavade kaudu, on selliste ettevõtjate jaoks kaks võimalust:

| — | võimalus kasutada „safe harbour” preemiaid, nagu määratletud VKEde üksikgarantiide puhul; |
| --- | --- |

—

võimalus kasutada „safe harbour” preemiaid, nagu määratletud VKEde üksikgarantiide puhul;

| — | garantiikavade kui selliste hindamine, võimaldades ühekordse garantiipreemia kohaldamist ning vältides vajadust abi saavate VKEde individuaalsete reitingute järele. |
| --- | --- |

—

garantiikavade kui selliste hindamine, võimaldades ühekordse garantiipreemia kohaldamist ning vältides vajadust abi saavate VKEde individuaalsete reitingute järele.

Mõlema võimaluse kasutustingimused on määratletud järgmiselt:

„Safe-harbour” preemiate kasutamine VKEdele ettenähtud garantiikavade raames

Kooskõlas üksikgarantiide lihtsustamisega tehtud ettepanekutega võib VKEdele kasulikke garantiikavu pidada samuti põhimõtteliselt isefinantseerivateks ja mitte käsitleda neid riigiabina, kui kohaldatakse punktis 3.3 kehtestatud ettevõtjate reitingupõhiseid minimaalseid „safe-harbour” garantiipreemiaid (19). Teised punkti 3.4 alapunktides a, b ja c ning punkti 3.4 alapunktis g sätestatud tingimused peavad siiski olema täidetud ja punkti 3.4. alapunktides d, e ja f sätestatud tingimused tuleb täita kasutades punktis 3.3. sätestatud minimaalseid aastaseid garantiipreemiaid.

Ühekordsete garantiipreemiate kasutamine VKEdele ettenähtud garantiikavade raames

Komisjon on teadlik, et iga laenusaaja puhul on individuaalse riskihindamise läbiviimine kulukas protsess, mis ei pruugi sobida, kui kavasse on hõlmatud suur hulk väikelaene, mille jaoks see on riskide jagamise vahend.

Seega, kui kava raames antakse garantiisid ainult VKEdele ja garanteeritud summa ei ületa 2,5 miljoni EUR suurust läve ettevõtja kohta konkreetse kava raames, võib komisjon erandina eespool esitatud punkti 3.4. alapunktist d nõustuda kõigi laenusaajate puhul ühekordse aastase garantiipreemiaga. Kuid selleks, et seesuguse kava alusel antud garantiisid ei käsitletaks riigiabina, peab kava jääma isefinantseerivaks ja täidetud peavad olema kõik muud punkti 3.4 alapunktides a, b ja c ja punkti 3.4 alapunktides e, f ja g sätestatud tingimused.

3.6.   Riigiabiks ei loeta automaatselt

Kui ükskõik milline punktides 3.2–3.5 ettenähtud tingimustest jääb täitmata, ei tähenda see, et selline garantii või garantiikava loetaks automaatselt riigiabiks. Kui tekib kahtlus, et kavandatav garantii või garantiikava kujutab endast riigiabi, tuleb sellest komisjonile teatada.

4.   ABIELEMENDIGA GARANTIID

4.1.   Üldosa

Kui üksikgarantii või garantiikava ei sobi kokku turumajandusliku investeerimise põhimõtetega, loetakse see riigiabi sisaldavaks. Riigiabi elemendi suurus tuleb arvuliselt väljendada, et kontrollida, kas abi võib pidada kokkusobivaks konkreetse riigiabi erandi põhjal. Põhimõtteliselt loetakse riigiabi elemendiks individuaalselt või kava raames antud garantii asjakohase turuhinna ja selle meetme eest makstud tegeliku hinna vahet.

Tulemuseks saadud aastased garantiiga antava toetuse rahalised väärtused tuleks viitemäära kasutades diskonteerida nende praeguse väärtuseni ja seejärel kokku liita toetuse koguväärtuse saamiseks.

Garantii abielemendi väljaarvutamisel pöörab komisjon erilist tähelepanu järgmistele asjaoludele:

| a) | Üksikgarantiide puhul: seda kas laenusaaja on rahalistes raskustes. Garantiikavade puhul: seda kas kava kõlblikkustingimused võimaldavad selliseid ettevõtjaid välja jätta (vt täpsemalt punkti 3.2 alapunkt a).
  Komisjon märgib, et raskustes olevatelt ettevõtjatelt nõuab võimalik turugarant laenu andmisel kõrget garantiipreemiat, arvestades summa suurust, mis jääks maksmata, kui ettevõtja ei suuda täita lepingust tulenevaid kohustusi. Kui tõenäosus, et laenusaaja pole võimeline laenu tagasi maksma, muutub eriti suureks, ei pruugi sellist turumäära leiduda ja garantii abielement võib erakorralistel asjaoludel olla sama suur kui kõnealuse garantiiga tegelikult kaetav summa. |
| --- | --- |

a)

Üksikgarantiide puhul: seda kas laenusaaja on rahalistes raskustes. Garantiikavade puhul: seda kas kava kõlblikkustingimused võimaldavad selliseid ettevõtjaid välja jätta (vt täpsemalt punkti 3.2 alapunkt a).

Komisjon märgib, et raskustes olevatelt ettevõtjatelt nõuab võimalik turugarant laenu andmisel kõrget garantiipreemiat, arvestades summa suurust, mis jääks maksmata, kui ettevõtja ei suuda täita lepingust tulenevaid kohustusi. Kui tõenäosus, et laenusaaja pole võimeline laenu tagasi maksma, muutub eriti suureks, ei pruugi sellist turumäära leiduda ja garantii abielement võib erakorralistel asjaoludel olla sama suur kui kõnealuse garantiiga tegelikult kaetav summa.

| b) | Seda kas iga garantii ulatust saab selle andmisel nõuetekohaselt mõõta.
  See tähendab, et garantiid peavad olema seotud konkreetse rahalise tehinguga, kindlaksmääratud maksimumsummaga ja olema ajaliselt piiratud. Sellega seoses leiab komisjon põhimõtteliselt, et piiramatud garantiid ei sobi kokku EÜ asutamislepingu artikliga 87. |
| --- | --- |

b)

Seda kas iga garantii ulatust saab selle andmisel nõuetekohaselt mõõta.

See tähendab, et garantiid peavad olema seotud konkreetse rahalise tehinguga, kindlaksmääratud maksimumsummaga ja olema ajaliselt piiratud. Sellega seoses leiab komisjon põhimõtteliselt, et piiramatud garantiid ei sobi kokku EÜ asutamislepingu artikliga 87.

| c) | Seda kas garantii katab rohkem kui 80 % igast tasumata laenust või muust rahalisest kohustusest (vt täpsemalt (sh erandeid) punkti 3.2 alapunkt c).
  Selleks, et tagada, et laenuandja oleks tõepoolest huvitatud laenuandmise tehingust tuleneva riski nõuetekohasest hindamisest, riski vastu kindlustamisest ja selle minimeerimisest ning eelkõige laenusaaja krediidivõime õigest hindamisest, leiab komisjon, et vähemalt 20 % laenust, mis jääb riigigarantiiga katmata, peaks jääma laenuandja kanda (20), et õhutada teda kindlustama oma laene ja minimeerima tehinguga seotud riski. Seetõttu uurib komisjon üldjuhul põhjalikumalt iga garantiid või garantiikava, millega kaetakse finantstehing tervikuna (või peaaegu tervikuna), välja arvatud juhul, kui liikmesriik põhjendab seda piisavalt, näiteks tehingu erilise laadiga. |
| --- | --- |

c)

Seda kas garantii katab rohkem kui 80 % igast tasumata laenust või muust rahalisest kohustusest (vt täpsemalt (sh erandeid) punkti 3.2 alapunkt c).

Selleks, et tagada, et laenuandja oleks tõepoolest huvitatud laenuandmise tehingust tuleneva riski nõuetekohasest hindamisest, riski vastu kindlustamisest ja selle minimeerimisest ning eelkõige laenusaaja krediidivõime õigest hindamisest, leiab komisjon, et vähemalt 20 % laenust, mis jääb riigigarantiiga katmata, peaks jääma laenuandja kanda (20), et õhutada teda kindlustama oma laene ja minimeerima tehinguga seotud riski. Seetõttu uurib komisjon üldjuhul põhjalikumalt iga garantiid või garantiikava, millega kaetakse finantstehing tervikuna (või peaaegu tervikuna), välja arvatud juhul, kui liikmesriik põhjendab seda piisavalt, näiteks tehingu erilise laadiga.

| d) | Seda kas garantii turuhinna määramisel on võetud arvesse garantii ja laenu (või muude rahaliste kohustuste) erijooni, mille põhjal arvutatakse välja abielement, võrreldes viimast tegelikult makstud garantiipreemiaga (vt täpsemalt punkti 3.2 alapunkt d). |
| --- | --- |

d)

Seda kas garantii turuhinna määramisel on võetud arvesse garantii ja laenu (või muude rahaliste kohustuste) erijooni, mille põhjal arvutatakse välja abielement, võrreldes viimast tegelikult makstud garantiipreemiaga (vt täpsemalt punkti 3.2 alapunkt d).

4.2.   Abielement üksikgarantiides

Üksikgarantii puhul tuleb garantiiga antava toetuse rahaline väärtus arvutada garantii turuhinna ja tegelikult makstud hinna vahena.

Kui turg ei paku garantiisid asjaomase tehinguliigi jaoks, ei ole garantii turuhind kättesaadav. Sellisel juhul tuleb abielement arvutada samal viisil nagu sooduslaenu toetusekvivalent, nimelt selle konkreetse turuintressimäära, mida kõnealune ettevõtja oleks ilma garantiita maksnud, ning riigigarantii abil saadud intressimäära vahena pärast kõigi garantiimaksete arvessevõtmist. Komisjon rõhutab, et kui turuintressimäära ei ole ja kui liikmesriik soovib kasutada selle asemel viitemäära, kehtivad üksikgarantii abi osatähtsuse väljaarvutamise viitemäärasid käsitlevas teatises sätestatud tingimused (21). See tähendab, et tehingu, garanteeritava ettevõtja ja esitatud tagatiste riskiprofiiliga arvestamiseks tuleb pöörata piisavalt tähelepanu baasmäärale lisatava hüvitise suurusele.

4.3.   Abielement VKEdele antavates üksikgarantiides

VKEde puhul võib rakendada ka punktis 3.3 esitatud lihtsustatud hindamissüsteemi. Juhul, kui antud garantiipreemia ei vasta selle reitinguklassi jaoks kehtestatud miinimumväärtusele, käsitletakse selle miinimumtaseme ja makstud garantiipreemia vahet abina. Kui garantii kehtib üle aasta, diskonteeritakse aastased puudujäägid, kasutades asjaomast viitemäära (22).

Ainult asjaomaste liikmesriikide poolt üheselt tõendatud ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjon lubada neist eeskirjades kõrvalekaldumist; sellistel juhtudel tuleb siiski kinni pidada riskipõhisest lähenemisviisist.

4.4.   Abielement garantiikavades

Garantiikavade puhul on iga kava raames antava garantii sularahaekvivalendiks tegelikult makstava preemia (juhul, kui preemiat makstakse) ja punktis 3.4 sätestatud tingimustega kooskõlas asutatud samaväärse abina mittekäsitletava kava raames maksmisele kuuluva preemia vahe. Eespool nimetatud teoreetilised garantiipreemiad, mille põhjal arvutatakse välja abielement, peavad seega katma nii garantiiga seotud tavalised riskid kui ka haldus- ja kapitalikulud (23). Selline toetusekvivalendi arvutamise viis peaks tagama, et ka keskmise ja pikaajalise perioodi jooksul jääb kava raames antud abi koguväärtus võrdseks ametiasutuste poolt kava puudujäägi katmiseks tehtud rahasüstiga.

Kuna riigigarantii kavade puhul ei tarvitse üksikgarantiide erijooned olla garantiikavale hinnangu andmise ajaks veel selgunud, tuleb abielementi hinnates arvesse võtta garantiikava tingimusi.

Garantiikavade abielementi saab arvutada ka komisjoni poolt juba heaks kiidetud meetoditega pärast komisjoni poolt riigiabi valdkonnas vastu võetud määruse kohast teatamist, nagu komisjoni 24. oktoobri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1628/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ette nähtud regionaalabi suhtes (24), või komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 (25), tingimusel et heakskiidetud meetodis on selgesõnaliselt käsitletud sellist liiki tagatisi ja nendega seotud tehinguid.

Ainult asjaomaste liikmesriikide poolt üheselt tõendatud ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjon lubada neist eeskirjades kõrvalekaldumist; sellistel juhtudel tuleb siiski kinni pidada riskipõhisest lähenemisviisist.

4.5.   Abielement VKEde garantiikavades

Punktis 3.5 välja toodud VKEde garantiikavade lihtsustamisvahendeid võib kasutada ka abi arvutamise eesmärgil; mõlema võimaluse kasutustingimused on määratletud järgmiselt:

„Safe-harbour” preemiate kasutamine VKEdele ettenähtud garantiikavade raames

VKEde puhul võib rakendada ka punktis 3.5 visandatud lihtsustatud hindamissüsteemi. Kui kasutatakse kõnealust süsteemi ja garantiikava antud kategooria garantiipreemia ei vasta selle reitinguklassi jaoks kehtestatud miinimumväärtusele (26), käsitletakse kõnealuse miinimumtaseme ja makstud garantiipreemia vahet abina (27). Kui garantii kehtib üle aasta, diskonteeritakse aastased puudujäägid, kasutades asjakohast viitemäära (28).

Ühekordsete garantiipreemiate kasutamine VKEdele ettenähtud garantiikavade raames

Arvestades, et VKEdele ettenähtud garantiikava raames riigiabi andmine moonutab konkurentsi vähem, leiab komisjon, et kui abikava käsitleb ainult VKEdele antavaid garantiisid ja kui garanteeritud summa ei ületa 2,5 miljoni EUR suurust läve ettevõtja kohta konkreetse kava raames, võib komisjon erandina eespool esitatud punktist 4.4 nõustuda kava abi osatähtsuse hindamisega, ilma et kava raames tuleks hinnata eraldi iga üksikgarantiid või riskiklassi (29).

5.   GARANTIIDENA ANTAVA RIIGIABI KOKKUSOBIVUS ÜHISTURUGA

5.1.   Üldosa

Komisjon peab kontrollima asutamislepingu artikli 87 lõike 1 reguleerimisalasse kuuluvate riigigarantiide kokkusobivust ühisturuga. Enne kokkusobivuse hindamist tuleb kindlaks teha abisaaja.

5.2.   Hindamine

Komisjon uurib kõnealuse abi kokkusobivust ühisturuga samade eeskirjade kohaselt, mida kohaldatakse muul kujul esinevate abimeetmete suhtes. Komisjon on selgitanud ja üksikasjalikult tutvustanud abi kokkusobivuse hindamise konkreetseid kriteeriume horisontaalse, piirkondliku ja valdkondliku abi raamprogrammides ja suunistes (30). Kontrollimisel võetakse eelkõige arvesse abi osatähtsust, abisaajate laadi ning eesmärke.

5.3.   Tingimused

Komisjon kiidab garantii heaks ainult juhul, kui selle kasutamine on lepingu kohaselt seotud konkreetsete tingimustega, mis võivad ulatuda abi saava ettevõtja pankroti kohustusliku väljakuulutamiseni või muu samalaadse menetluseni. Pooled peavad kõnealustes tingimustes kokku leppima garantii andmise ajal. Juhul, kui liikmesriik soovib garantiid kasutada muudel kui tagatise andmise ajal kokkulepitud esialgsetel tingimustel, käsitleb komisjon garantii kasutamist uue abina, millest tuleb teatada asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaselt.

6.   LIIKMESRIIKIDE ARUANNETE ESITAMINE KOMISJONILE

Vastavalt üldisele järelevalvekohustusele (31), on eriti tähtis, et komisjoni heakskiidetud riigigarantii kavad vaadatakse järjepidevalt läbi vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõikele 1. Seda on tarvis kapitaliturgude edasise arengu jälgimiseks, arvestades, et riigigarantiide aja jooksul muutuvat väärtust on raske hinnata. Seepärast esitavad liikmesriigid komisjonile aruanded.

Abigarantiikavade puhul tuleb need aruanded esitada vähemalt garantiikava kehtivuse lõpuks ja muudetud kavast teatamiseks. Olenevalt juhtumist võib komisjon siiski pidada vajalikuks nõuda aruandeid sagedamini.

Garantiikavade puhul, mille suhtes komisjon on võtnud vastu otsuse abi puudumise kohta ja eriti, kui kava ajaloo kohta puuduvad usaldusväärsed andmed, võib komisjon abi puudumise otsust tehes nõuda nimetatud aruannete esitamist, täpsustades iga juhtumi kohta eraldi aruandluse sagedust ja sisu.

Aruanded peavad sisaldama vähemalt järgmist teavet:

| a) | antud garantiide arv ja suurus; |
| --- | --- |

a)

antud garantiide arv ja suurus;

| b) | perioodi lõpuks tasumata garantiide arv ja suurus; |
| --- | --- |

b)

perioodi lõpuks tasumata garantiide arv ja suurus;

| c) | igal aastal nende garantiide arv ja suurus, mille puhul on lepingulised kohustused täitmata jäetud (eraldi väljatooduna); |
| --- | --- |

c)

igal aastal nende garantiide arv ja suurus, mille puhul on lepingulised kohustused täitmata jäetud (eraldi väljatooduna);

| d) | iga-aastased laekumised:






  1) | laekumised makstud preemiatest; |
| --- | --- | --- |

d)

iga-aastased laekumised:

1)

laekumised makstud preemiatest;

| 2) | laekumised tagasinõutud summadest; |
| --- | --- |

2)

laekumised tagasinõutud summadest;

| 3) | muu tulu (näiteks hoiustelt või investeeringutelt saadud intressid jne); |
| --- | --- |

3)

muu tulu (näiteks hoiustelt või investeeringutelt saadud intressid jne);

| e) | iga-aastased kulud:






  1) | halduskulud; |
| --- | --- | --- |

e)

iga-aastased kulud:

1)

halduskulud;

| 2) | garantiide kasutamise eest makstud hüvitised; |
| --- | --- |

2)

garantiide kasutamise eest makstud hüvitised;

| f) | iga-aastane ülejääk/puudujääk (tulude ja kulude vahe); |
| --- | --- |

f)

iga-aastane ülejääk/puudujääk (tulude ja kulude vahe);

| g) | kava algusest saadik kogunenud ülejääk/puudujääk (32). |
| --- | --- |

g)

kava algusest saadik kogunenud ülejääk/puudujääk (32).

Üksikgarantiide puhul tuleb samuti esitada teave vastavalt asjakohastele alapunktidele (peamiselt d–g).

Komisjon juhib liikmesriikide tähelepanu asjaolule, et täpsete aruannete esitamiseks ka kaugemas tulevikus, tuleb vajalikke andmeid koguda nõuetekohaselt alates kava rakendamisest ja neid andmeid igal aastal koondada.

Liikmesriikide tähelepanu juhitakse ka asjaolule, et kuigi teatamiskohustust ei ole, võib üksikgarantiina või kava raames antud abina mittekäsitletavate garantiide puhul komisjonil tekkida vajadus kontrollida (näiteks seoses kaebusega), kas see garantii või kava hõlmab abielemente. Sellisel juhul nõuab komisjon samasugust teavet, mis on eespool sätestatud liikmesriikide aruannete puhul.

Kui aruanne on juba esitatud vastavalt riigiabi valdkonnas kehtivate grupierandi määruste, suuniste või raamistikega kehtestatud konkreetsele aruandluskohustusele, asendab see aruanne käesoleva kohustuse alusel esitatava garantiiaruandluse, juhul kui see sisaldab eespool loetletud teavet.

7.   MEETMETE RAKENDAMINE

Komisjon kutsub liikmesriike üles kohandama olemasolevaid garantiimeetmeid uute garantiide puhul vastavalt käesolevale teatisele 1. jaanuariks 2010.

---

(1)  EÜT C 71, 11.3.2000, lk 14.

(2)  Näiteks: Komisjoni 23. aprilli 2003. aasta otsus 2003/706/EÜ, Brandenburgi liidumaa garantiikavad aastateks 1991 ja 1994 riigiabi C 45/98 (ex NN 45/97) (ELT L 263, 14.10.2003, lk 1); Komisjoni 16. detsembri 2003. aasta otsus, laevade rahastamise garantiikavad — Saksamaa (N 512/03) (ELT C 62, 11.3.2004, lk 3); Komisjoni 6. aprilli 2005. aasta otsus 2006/599/EÜ toetuskava kohta, mida Itaalia kavatseb rakendada laevaehituse finantseerimiseks (ELT L 244, 7.9.2006, lk 17).

(3)  Vt kohtuasi C-482/99: Prantsusmaa vs. komisjon (Stardust), EKL 2002, lk I-4397.

(4)  Vt kohtuasi C-482/99, op. cit.

(5)  Vt komisjoni teatis EÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamise kohta riigiasutuste osalemise osas ettevõtjate kapitalis (Euroopa Ühenduste Bülletään nr 9-1984); ühendatud kohtuasjad 296/82 ja 318/82: Madalmaad ja Leeuwarder Papierwarenfabriek Bv vs. komisjon, EKL 1985, lk 809, punkt 17; Komisjoni teatise EÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ning EMP lepingu artikli 61 kohaldamine lennundussektorile antava riigiabi korral (EÜT C 350, 10.12.1994, lk 5), punktid 25 ja 26.

(6)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

(7)  Võlaväärtpaberite mõiste definitsiooni jaoks vt artikkel 2 lõige 1 punkt b, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiiv 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ (ELT L 390, 31.12.2004, lk 38). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2008/22/EÜ (ELT L 76, 19.3.2008, lk 50).

(8)  Selline üldist majandushuvi pakkuv teenus peab olema kooskõlas ühenduse eeskirjadega, näiteks komisjoni 28. novembri 2005. aasta otsus 2005/842/EÜ EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 312, 29.11.2005, lk 67) ja ühenduse raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (ELT C 297, 29.11.2005, lk 4).

(9)  Näiteks tabelis 1 esitatud agentuuride krediidireitingud Rahvusvaheliste Arvelduste Panga töödokumendist nr 207, mis on kättesaadav aadressil:

http://www.bis.org/publ/work207.pdf

(10)  „VKE” tähendab väikseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid, nagu on määratletud komisjoni määruse (EÜ) nr 70/2001 I lisas mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33). Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1976/2006 (ELT L 368, 23.12.2006, lk 85).

(11)  Nimetatud „safe-harbour” preemiad on kehtestatud kooskõlas marginaalidega sama reitinguga ettevõtjatele antavatele laenudele, mis on määratud kindlaks komisjoni teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (ELT C 14, 19.1.2008, lk 6). Pärast komisjoni tellitud temaatilist uurimust:

(http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/studies_reports/full_report.pdf — vt uurimuse lk 23 ja 156–159) on võetud arvesse üldist vähenemist 20 baaspunkti võrra. Vähenemine vastab laenu ja garantii samalaadse riski marginaali erinevusele, et võtta arvesse laenudega seotud täiendavaid kulusid.

(12)  Tabelis on esitatud reitinguagentuuride Standard and Poor's, Fitch ja Moody's reitingukategooriad, mida pangandussektoris kasutatakse kõige sagedamini kooskõlas punkti 3.2 alapunktis d kirjeldatud sisereitingu süsteemiga. Kuid reiting ei pea tingimata pärinema nimetatud reitinguagentuuridelt — samamoodi aktsepteeritavad on riiklikud reitingusüsteemid või need, mida pangad kasutavad lepingukohustuste täitmatajätmise peegeldamiseks, tingimusel, et need annavad lepingukohustuste täitmatajätmise tõenäosuse ühe aasta jooksul, sest reitinguagentuurid kasutavad seda näitajat ettevõtete järjestamiseks; muud süsteemid peaksid võimaldama samalaadset liigitamist nimetatud järjestusmeetodi abil.

(13)  Näiteks ettevõtjale, kellele panga antud krediidireiting vastab BBB-/Baa 3-le, kehtestatakse iga aasta alguses aastaseks garantiipreemiaks vähemalt 0,8 % riigi poolt tegelikult garanteeritud summast.

(14)  Vt märkuses 11 nimetatud teatis, kus on öeldud: „Viitemäära kasutatakse ka diskontomäärana nüüdisväärtuse arvutamisel. Selleks kasutatakse üldiselt baasmäära, mida on suurendatud 100 baaspunkti suuruse kindla marginaali võrra.” (lk 4).

(15)  Vt täpsemalt joonealune märkus 12.

(16)  Vastavalt kapitalinõuetele, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ (krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (ELT L 177, 30.6.2006, lk 1)) artikliga 75 koostoimes VI lisaga (punkt 41 ja järgmised).

(17)  BBB reitinguga ettevõtjale antud garantii puhul, mis ulatub 100-ni, peab sel viisil loodud reserv olema vähemalt 8. 400 baaspunkti (või 4 %) rakendamine sellele summale annab aastaseks kapitalimaksumuseks 8 % × 4 % = 0,32 % garanteeritud summast, mis mõjutab vastavalt garantii hinda. Kui kavas ettenähtud ettevõtja eeldatav iga-aastane tuvastatud riskimäär on näiteks 0,35 % ning aastased halduskulud on hinnanguliselt 0,1 %, on garantii hind, mida ei loeta abiks, 0,77 % aastas.

(18)  Sellisel juhul, ja tingimusel, et riskivaba määr on 5 %, on loodavad aastased reservid sama garantii (100) ja reservi (8) jaoks 8 % × (4 % + 5 %) = 0,72 % garanteeritud summast. Samadel tingimustel (tuvastatud riskimäär 0,35 % ja halduskulud 0,1 %) oleks garantii hind 0,77 % aastas ning riigile tuleks kava järgi maksta 0,4 % lisatasu.

(19)  Selles sisaldub ka säte, et VKEde puhul, kelle kohta puuduvad laenuandmed või kellel ei ole bilansile tuginevat krediidireitingut, on „safe-harbour” preemia määraks 3,8 %, kuid see ei tohi olla vähem kui nende emaettevõtjatel.

(20)  Seda eeldusel, et ettevõtja annab riigile ja krediidiasutusele vastaval tasemel tagatise.

(21)  Vt 11. joonealuses märkuses nimetatud teatis.

(22)  Vt täpsemalt joonealune märkus 14.

(23)  Selle arvutuse saab iga riskiklassi jaoks kokkuvõtvalt esitada a) riskiklassi riskiteguriga („risk” tähendab lepinguliste kohustuste täitmatajätmise tõenäosus ilma haldus- ja kapitalikulusid arvestamata) korrutatud tagasimaksmata garanteeritud summa, mis kujutab endast garanti eest turul makstavat preemiat, ja b) mis tahes makstud garantiipreemia vahena, st (garanteeritud summa × risk) – makstud garantiipreemia.

(24)  ELT L 302, 1.11.2006, lk 29.

(25)  ELT L 358, 16.12.2006, lk 3.

(26)  Siia kuulub ka võimalus, et VKEde puhul, kelle kohta puuduvad laenuandmed või kellel ei ole bilansile tuginevat krediidireitingut, on „safe-harbour” preemia määraks 3,8 %, kuid see ei tohi olla vähem kui nende emaettevõtja(te)l.

(27)  Selle arvutuse saab iga riskiklassi jaoks kokkuvõtvalt esitada a) selle riskiklassi „safe-harbour” garantiipreemia protsendi ja b) makstud garantiipreemia protsendi vahena, mis on korrutatud tagasimaksmata garanteeritud summaga, st garanteeritud summa × („safe-harbour” garantiipreemia – makstud preemia).

(28)  Vt täpsemalt joonealune viide 11.

(29)  Selle arvutuse saab olenemata riskiklassist kokkuvõtvalt esitada a) kava riskiteguriga („risk” tähendab lepinguliste kohustuste täitmatajätmise võimalus pärast haldus- ja kapitalikulude mahaarvamist) korrutatud tagasimaksmata garanteeritud summa ja b) mis tahes makstud garantiipreemia vahena, st (garanteeritud summa × risk) – makstud garantiipreemia.

(30)  Vt Euroopa Ühenduses riigiabi suhtes kohaldatavad konkurentsialased õigusaktid:

http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/legislation/legislation.html

Konkreetse valdkonna riigiabi reguleerivaid õigusakte — põllumajanduse kohta:

http://ec.europa.eu/agriculture/stateaid/leg/index_en.htm

ja transpordi kohta:

http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/state_aid/transport_en.htm

(31)  Näiteks need, mis on sätestatud eelkõige komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1). Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 271/2008 (ELT L 82, 25.3.2008, lk 1).

(32)  Kui kava on kestnud üle 10 aasta, tuleb esitada ainult iga viimase 10 aasta puudujäägi või ülejäägi summad.

---

| 20.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 155/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 155/23

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.5044 — Bridgepoint/Pret a Manger)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 155/03)

2. aprillil 2008 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5044 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5044 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 20.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 155/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 155/24

---

Euro vahetuskurss (1)

19. juuni 2008

(2008/C 155/04)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,5481 |
| JPY | Jaapani jeen | 166,94 |
| DKK | Taani kroon | 7,4591 |
| GBP | Inglise nael | 0,78630 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,4030 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6196 |
| ISK | Islandi kroon | 126,95 |
| NOK | Norra kroon | 8,0365 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,110 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 240,45 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7040 |
| PLN | Poola zlott | 3,3677 |
| RON | Rumeenia leu | 3,6671 |
| SKK | Slovakkia kroon | 30,355 |
| TRY | Türgi liir | 1,9015 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6344 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5712 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 12,0893 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,0432 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,1211 |
| KRW | Korea won | 1 592,61 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 12,3936 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,6472 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2482 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 377,20 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,0468 |
| PHP | Filipiini peeso | 68,898 |
| RUB | Vene rubla | 36,6520 |
| THB | Tai baht | 51,738 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,4880 |
| MXN | Mehhiko peeso | 15,9748 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,5481

JPY

Jaapani jeen

166,94

DKK

Taani kroon

7,4591

GBP

Inglise nael

0,78630

SEK

Rootsi kroon

9,4030

CHF

Šveitsi frank

1,6196

ISK

Islandi kroon

126,95

NOK

Norra kroon

8,0365

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,110

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

240,45

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7040

PLN

Poola zlott

3,3677

RON

Rumeenia leu

3,6671

SKK

Slovakkia kroon

30,355

TRY

Türgi liir

1,9015

AUD

Austraalia dollar

1,6344

CAD

Kanada dollar

1,5712

HKD

Hong Kongi dollar

12,0893

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,0432

SGD

Singapuri dollar

2,1211

KRW

Korea won

1 592,61

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

12,3936

CNY

Hiina jüaan

10,6472

HRK

Horvaatia kuna

7,2482

IDR

Indoneesia ruupia

14 377,20

MYR

Malaisia ringit

5,0468

PHP

Filipiini peeso

68,898

RUB

Vene rubla

36,6520

THB

Tai baht

51,738

BRL

Brasiilia reaal

2,4880

MXN

Mehhiko peeso

15,9748

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 20.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 155/25 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 155/25

---

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

(2008/C 155/05)

Abi number: XA 273/07

Liikmesriik: Sloveenia Vabariik

Piirkond: Območje občine Rače-Fram

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Dodeljevanje državnih pomoči za programe razvoja kmetijstva in podeželja v občini Rače-Fram

Õiguslik alus: Pravilnik o dodeljevanju državnih pomoči, pomoči de minimis in izvajanju drugih ukrepov razvoja kmetijstva in podeželja v občini Rače-Fram

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma:

| | 2007: 72 500 EUR |
| --- | --- |

2007: 72 500 EUR

| | 2008: 72 500 EUR |
| --- | --- |

2008: 72 500 EUR

| | 2009: 72 500 EUR |
| --- | --- |

2009: 72 500 EUR

| | 2010: 72 500 EUR |
| --- | --- |

2010: 72 500 EUR

| | 2011: 72 500 EUR |
| --- | --- |

2011: 72 500 EUR

| | 2012: 72 500 EUR |
| --- | --- |

2012: 72 500 EUR

| | 2013: 72 500 EUR |
| --- | --- |

2013: 72 500 EUR

Abi suurim osatähtsus:

1.   Investeeringud põllumajandusettevõtetesse esmatootmiseks:

| — | kuni 50 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades ja kuni 40 % abikõlblikest kuludest investeeringute puhul muudes piirkondades; |
| --- | --- |

—

kuni 50 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades ja kuni 40 % abikõlblikest kuludest investeeringute puhul muudes piirkondades;

| — | kuni 50 % abikõlblikest kuludest investeeringute puhul muudes piirkondades investeeringute puhul, mida noored põllumajandustootjad teevad viie aasta jooksul alates tegevuse alustamisest, on kirjas äriplaanis ja vastavad määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklile 22. |
| --- | --- |

—

kuni 50 % abikõlblikest kuludest investeeringute puhul muudes piirkondades investeeringute puhul, mida noored põllumajandustootjad teevad viie aasta jooksul alates tegevuse alustamisest, on kirjas äriplaanis ja vastavad määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklile 22.

Abi eesmärk on investeerimine põllumajandusettevõtete funktsiooni taastamisse ja põllumajandustootmises kasutatavate seadmete ostmisesse, püsikultuuridesse, põllumaa kvaliteedi parandamisse ja karjamaa hooldamisse.

2.   Traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine:

| — | kuni 60 % abikõlblikest kuludest või vähem soodsates piirkondades kuni 75 % abikõlblikest kuludest tootmisega seotud objektide kultuuriväärtuse säilitamisse tehtavate investeeringute puhul, tingimusel et investeeringuga ei kaasne põllumajandusettevõtte tootmismahu suurenemist; |
| --- | --- |

—

kuni 60 % abikõlblikest kuludest või vähem soodsates piirkondades kuni 75 % abikõlblikest kuludest tootmisega seotud objektide kultuuriväärtuse säilitamisse tehtavate investeeringute puhul, tingimusel et investeeringuga ei kaasne põllumajandusettevõtte tootmismahu suurenemist;

| — | kuni 100 % abikõlblikest kuludest investeeringute puhul põllumajandusettevõtte territooriumil asuva, tootmisega mitteseotud kultuuripärandi säilitamisse (arheoloogilised ja ajaloolised objektid); |
| --- | --- |

—

kuni 100 % abikõlblikest kuludest investeeringute puhul põllumajandusettevõtte territooriumil asuva, tootmisega mitteseotud kultuuripärandi säilitamisse (arheoloogilised ja ajaloolised objektid);

| — | täiendavat abi võib anda kuni 100 %, et katta lisakulud, mis tekivad ehitise kultuuriväärtuse säilitamiseks vajalike traditsiooniliste materjalide kasutamisest. |
| --- | --- |

—

täiendavat abi võib anda kuni 100 %, et katta lisakulud, mis tekivad ehitise kultuuriväärtuse säilitamiseks vajalike traditsiooniliste materjalide kasutamisest.

3.   Kindlustustoetus:

| — | omavalitsuse antava toetusega täiendatakse riigieelarvest kaasrahastatavate kindlustusmaksete summat nii, et toetus kokku moodustab kuni 50 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud kindlustusmaksetega. Vilja- ja puuviljasaagi kindlustamiseks ning loomade kindlustamiseks haigustest tingitud kahjude vastu. |
| --- | --- |

—

omavalitsuse antava toetusega täiendatakse riigieelarvest kaasrahastatavate kindlustusmaksete summat nii, et toetus kokku moodustab kuni 50 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud kindlustusmaksetega. Vilja- ja puuviljasaagi kindlustamiseks ning loomade kindlustamiseks haigustest tingitud kahjude vastu.

4.   Ümberkruntimiseks antav abi:

| — | kuni 70 % abikõlblikest õigus- ja halduskuludest. |
| --- | --- |

—

kuni 70 % abikõlblikest õigus- ja halduskuludest.

5.   Kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamiseks antav abi:

| — | abi antakse kuni 70 % kuludest subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele. |
| --- | --- |

—

abi antakse kuni 70 % kuludest subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele.

6.   Tehnilise abi andmine:

| — | kuni 70 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud põllumajandustootjate hariduse ja koolitusega, konsultatsiooniteenustega, foorumite, konkursside, näituste ja laatade korraldamisega ja trükiste, kataloogide ja veebilehtede väljaandmisega. Abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata otsetoetusi tootjatele |
| --- | --- |

—

kuni 70 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud põllumajandustootjate hariduse ja koolitusega, konsultatsiooniteenustega, foorumite, konkursside, näituste ja laatade korraldamisega ja trükiste, kataloogide ja veebilehtede väljaandmisega. Abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata otsetoetusi tootjatele

Rakendamise kuupäev: Oktoober 2007 (abi ei anta enne kokkuvõtte avaldamist Euroopa Komisjoni veebisaidil)

Abikava või üksikabi kestus: Kuni 31. detsembrini 2013

Abi eesmärk: VKEde toetamine

Viited määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklitele ja abikõlblikud kulud: Rače-Frami vallas riigiabi ja vähese tähtsusega abi andmist ning muude maaelu arengu meetmete rakendamist käsitlevate eeskirjade eelnõu II peatükk hõlmab meetmeid, mida käsitatakse riigiabina vastavalt komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1857/2006 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 (ELT L 358, 16.12.2006, lk 3)) järgmistele artiklitele:

artikkel 4: Investeeringud põllumajandusettevõtetesse;

artikkel 5: Traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine;

artikkel 12: Kindlustustoetus;

artikkel 13: Ümberkruntimiseks antav abi;

artikkel 14: Kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamiseks antav abi;

artikkel 15: Tehnilise abi andmine

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Občina Rače-Fram |
| --- |
| Grajski trg 14 |
| SLO-2327 Rače |

Občina Rače-Fram

Grajski trg 14

SLO-2327 Rače

Veebileht: http://www.race-fram.si/dokument.aspx?id=2829

Muu teave: Vilja- ja puuviljasaagi kindlustamiseks ettenähtud kindlustustoetuse meede hõlmab järgmisi loodusõnnetusega võrreldavaid ebasoodsaid ilmastikutingimusi: kevadkülm, rahe, pikne, pikselöögist põhjustatud tulekahju, tormid ja üleujutused.

Valla eeskirjad vastavad määruse (EÜ) nr 1857/2006 nõuetele haldusüksuse võetavate meetmete ja rakendatavate üldsätete osas (abi andmise kord, abi kumuleerumine, läbipaistvus ja järelevalve)

Abi number: XA 276/07

Liikmesriik: Sloveenia Vabariik

Piirkond: Območje občine Kostanjevica na Krki

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Finančna sredstva za ohranjanje in spodbujanje razvoja kmetijstva in podeželja v občini Kostanjevica na Krki

Õiguslik alus: Pravilnik o ohranjanju in spodbujanju razvoja kmetijstva in podeželja v občini Kostanjevica na Krki za programsko obdobje 2007–2013

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma:

| | 2007: 11 000 EUR |
| --- | --- |

2007: 11 000 EUR

| | 2008: 20 000 EUR |
| --- | --- |

2008: 20 000 EUR

| | 2009: 30 000 EUR |
| --- | --- |

2009: 30 000 EUR

| | 2010: 30 000 EUR |
| --- | --- |

2010: 30 000 EUR

| | 2011: 30 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 30 000 EUR

| | 2012: 30 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 30 000 EUR

| | 2013: 30 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 30 000 EUR

Abi suurim osatähtsus:

1.   Investeeringud põllumajandusettevõtetesse:

| — | kuni 50 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades; |
| --- | --- |

—

kuni 50 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades;

| — | kuni 40 % abikõlblikest kuludest muudes piirkondades; |
| --- | --- |

—

kuni 40 % abikõlblikest kuludest muudes piirkondades;

| — | kui osa põllumajandustootmise investeerimisabist antakse noortele põllumajandustootjatele viie aasta jooksul alates tegutsemise algusest, peab kõnealune põllumajandustootja olema alla 40aastane, ta peab olema saanud omandi esimest korda, ta peab alaliselt elama kõnealuses põllumajandusettevõttes, peab tegutsema vastavalt põllumajandusettevõtte tegevusplaanile ning peab olema kõnealuse põllumajandusettevõtte juht ja omanik vähemalt viis aastat pärast abi saamist. Sellisel juhul on riikliku rahastamise osakaal 10 % suurem; |
| --- | --- |

—

kui osa põllumajandustootmise investeerimisabist antakse noortele põllumajandustootjatele viie aasta jooksul alates tegutsemise algusest, peab kõnealune põllumajandustootja olema alla 40aastane, ta peab olema saanud omandi esimest korda, ta peab alaliselt elama kõnealuses põllumajandusettevõttes, peab tegutsema vastavalt põllumajandusettevõtte tegevusplaanile ning peab olema kõnealuse põllumajandusettevõtte juht ja omanik vähemalt viis aastat pärast abi saamist. Sellisel juhul on riikliku rahastamise osakaal 10 % suurem;

| — | abi eesmärk on investeerimine põllumajandusettevõtete funktsiooni taastamisse ja põllumajandustootmises kasutatavate seadmete ostmisse ning investeerimine püsikultuuridesse, põllumaa kvaliteedi parandamisse ja karjamaa hooldamisse. |
| --- | --- |

—

abi eesmärk on investeerimine põllumajandusettevõtete funktsiooni taastamisse ja põllumajandustootmises kasutatavate seadmete ostmisse ning investeerimine püsikultuuridesse, põllumaa kvaliteedi parandamisse ja karjamaa hooldamisse.

2.   Traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine:

| — | kuni 100 % tegelikest kuludest tootmisega mitteseotud objektide puhul; |
| --- | --- |

—

kuni 100 % tegelikest kuludest tootmisega mitteseotud objektide puhul;

| — | kuni 60 % tegelikest kuludest või kuni 75 % vähem soodsates piirkondades tootmisega seotud objektide (põllumajanduslikud tootmishooned, viljahoidlad, heinarõugud, mesilastarud, veskid, saeveskid) säilitamiseks tehtud investeeringutest tingimusel, et investeeringuga ei kaasne põllumajandusettevõtte tootmismahu suurenemist; |
| --- | --- |

—

kuni 60 % tegelikest kuludest või kuni 75 % vähem soodsates piirkondades tootmisega seotud objektide (põllumajanduslikud tootmishooned, viljahoidlad, heinarõugud, mesilastarud, veskid, saeveskid) säilitamiseks tehtud investeeringutest tingimusel, et investeeringuga ei kaasne põllumajandusettevõtte tootmismahu suurenemist;

| — | täiendavat abi võib anda kuni 100 %, et katta lisakulud, mis tekivad ehitise kultuuriväärtuse säilitamiseks vajalike traditsiooniliste materjalide kasutamisest. |
| --- | --- |

—

täiendavat abi võib anda kuni 100 %, et katta lisakulud, mis tekivad ehitise kultuuriväärtuse säilitamiseks vajalike traditsiooniliste materjalide kasutamisest.

3.   Kindlustustoetus:

| — | omavalitsuse antava toetusega täiendatakse riigieelarvest kaasrahastatavate kindlustusmaksete summat nii, et toetus kokku moodustab kuni 50 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud kindlustusmaksetega põllumajanduskultuuride ja saagi kindlustamiseks ning loomade kindlustamiseks haigustest tingitud kahjude vastu. |
| --- | --- |

—

omavalitsuse antava toetusega täiendatakse riigieelarvest kaasrahastatavate kindlustusmaksete summat nii, et toetus kokku moodustab kuni 50 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud kindlustusmaksetega põllumajanduskultuuride ja saagi kindlustamiseks ning loomade kindlustamiseks haigustest tingitud kahjude vastu.

4.   Ümberkruntimiseks antav abi:

| — | kuni 100 % abikõlblikest õigus- ja halduskuludest. |
| --- | --- |

—

kuni 100 % abikõlblikest õigus- ja halduskuludest.

5.   Kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamiseks antav abi:

| — | abi antakse kuni 100 % kuludest subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele. |
| --- | --- |

—

abi antakse kuni 100 % kuludest subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele.

6.   Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris:

| — | abi antakse kuni 100 % kuludest, mis on seotud põllumajandustootjate koolituse ja konsultatsioonidega, foorumite, näituste ja laatade korraldamisega ning teadustulemuste ja trükiste levitamisega. Abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele |
| --- | --- |

—

abi antakse kuni 100 % kuludest, mis on seotud põllumajandustootjate koolituse ja konsultatsioonidega, foorumite, näituste ja laatade korraldamisega ning teadustulemuste ja trükiste levitamisega. Abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele

Rakendamise kuupäev: Oktoober 2007 (abi ei anta enne kokkuvõtte avaldamist Euroopa Komisjoni veebisaidil)

Abikava või üksikabi kestus: Kuni 31. detsembrini 2013

Abi eesmärk: Toetada põllumajandus- ja mikroettevõtteid

Viited määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklitele ja abikõlblikud kulud: Programmiperioodil 2007–2013 Kostanjevica na Krki valla põllumajanduse ja maapiirkondade säilitamiseks ja arenguks antavat abi käsitlevate eeskirjade eelnõu II peatükk hõlmab meetmeid, mida käsitatakse riigiabina vastavalt komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1857/2006 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 (ELT L 358, 16.12.2006, lk 3)) järgmistele artiklitele:

artikkel 4: Investeeringud põllumajandusettevõtetesse;

artikkel 5: Traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine;

artikkel 12: Kindlustustoetus;

artikkel 13: Ümberkruntimiseks antav abi;

artikkel 14: Kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamiseks antav abi;

artikkel 15: Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Občina Kostanjevica na Krki |
| --- |
| Ljubljanska cesta 7 |
| SLO-8311 Kostanjevica na Krki |

Občina Kostanjevica na Krki

Ljubljanska cesta 7

SLO-8311 Kostanjevica na Krki

Veebileht: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200787&dhid=91625

Muu teave: Põllumajanduskultuuride ja saagi kindlustamiseks ettenähtud kindlustustoetuse meede hõlmab järgmisi loodusõnnetusega võrreldavaid ebasoodsaid ilmastikutingimusi: kevadkülm, rahe, pikne, pikselöögist põhjustatud tulekahju, tormid ja üleujutused.

Valla eeskirjad vastavad määruse (EÜ) nr 1857/2006 nõuetele haldusüksuse võetavate meetmete ja rakendatavate üldsätete osas (abi andmise kord, abi kumuleerumine, läbipaistvus ja abi järelevalve)

Vastutava isiku allkiri

Župan

Mojmir PUSTOSLEMŠEK

Abi number: XA 277/07

Liikmesriik: Sloveenia Vabariik

Piirkond: Območje občine Videm

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Dodeljevanje državnih pomoči za programe razvoja podeželja v občini Videm

Õiguslik alus: Pravilnik o dodeljevanju državnih pomoči in drugih pomoči, ter ukrepov za programe razvoja podeželja v občini Videm

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma:

| | 2007: 12 074 EUR |
| --- | --- |

2007: 12 074 EUR

| | 2008: 12 500 EUR |
| --- | --- |

2008: 12 500 EUR

| | 2009: 13 000 EUR |
| --- | --- |

2009: 13 000 EUR

| | 2010: 13 500 EUR |
| --- | --- |

2010: 13 500 EUR

| | 2011: 14 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 14 000 EUR

| | 2012: 14 500 EUR |
| --- | --- |

2012: 14 500 EUR

| | 2013: 15 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 15 000 EUR

Abi suurim osatähtsus:

1.   Investeeringud põllumajandusettevõtetesse esmatootmiseks:

| — | kuni 50 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades; |
| --- | --- |

—

kuni 50 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades;

| — | kuni 40 % abikõlblikest kuludest muudes piirkondades; |
| --- | --- |

—

kuni 40 % abikõlblikest kuludest muudes piirkondades;

| — | kuni 50 % abikõlblikest kuludest muudes piirkondades investeeringute puhul, mida noored põllumajandustootjad teevad viie aasta jooksul alates tegevuse alustamisest. |
| --- | --- |

—

kuni 50 % abikõlblikest kuludest muudes piirkondades investeeringute puhul, mida noored põllumajandustootjad teevad viie aasta jooksul alates tegevuse alustamisest.

Abi eesmärk on investeerimine põllumajandusettevõtete funktsiooni taastamisse ja põllumajandustootmises kasutatavate seadmete ostmisse ning investeerimine püsikultuuridesse, põllumaa kvaliteedi parandamisse ja karjamaa hooldamisse.

2.   Traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine:

| — | kuni 60 % tegelikest kuludest või vähem soodsates piirkondades kuni 75 % tegelikest kuludest tootmisega seotud objektidesse tehtavate investeeringute puhul, tingimusel et investeeringuga ei kaasne põllumajandusettevõtte tootmismahu suurenemist; |
| --- | --- |

—

kuni 60 % tegelikest kuludest või vähem soodsates piirkondades kuni 75 % tegelikest kuludest tootmisega seotud objektidesse tehtavate investeeringute puhul, tingimusel et investeeringuga ei kaasne põllumajandusettevõtte tootmismahu suurenemist;

| — | kuni 100 % abikõlblikest kuludest investeeringute puhul põllumajandusettevõtte territooriumil asuva, tootmisega mitteseotud kultuuripärandi säilitamisse (arheoloogilised või ajaloolised objektid); |
| --- | --- |

—

kuni 100 % abikõlblikest kuludest investeeringute puhul põllumajandusettevõtte territooriumil asuva, tootmisega mitteseotud kultuuripärandi säilitamisse (arheoloogilised või ajaloolised objektid);

| — | täiendavat abi võib anda kuni 100 %, et katta lisakulud, mis tekivad ehitise kultuuriväärtuse säilitamiseks vajalike traditsiooniliste materjalide kasutamisest. |
| --- | --- |

—

täiendavat abi võib anda kuni 100 %, et katta lisakulud, mis tekivad ehitise kultuuriväärtuse säilitamiseks vajalike traditsiooniliste materjalide kasutamisest.

3.   Kindlustustoetus:

| — | omavalitsuse antava toetusega täiendatakse riigieelarvest kaasrahastatavate kindlustusmaksete summat nii, et toetus kokku moodustab kuni 50 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud kindlustusmaksetega põllumajanduskultuuride ja saagi kindlustamiseks ning loomade kindlustamiseks haigustest tingitud kahjude vastu. |
| --- | --- |

—

omavalitsuse antava toetusega täiendatakse riigieelarvest kaasrahastatavate kindlustusmaksete summat nii, et toetus kokku moodustab kuni 50 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud kindlustusmaksetega põllumajanduskultuuride ja saagi kindlustamiseks ning loomade kindlustamiseks haigustest tingitud kahjude vastu.

4.   Ümberkruntimiseks antav abi:

| — | kuni 100 % abikõlblikest õigus- ja halduskuludest, sealhulgas maamõõtmiskulud. |
| --- | --- |

—

kuni 100 % abikõlblikest õigus- ja halduskuludest, sealhulgas maamõõtmiskulud.

5.   Kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamiseks antav abi:

| — | abi antakse kuni 100 % kuludest subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele. |
| --- | --- |

—

abi antakse kuni 100 % kuludest subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele.

6.   Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris:

| — | abi antakse kuni 100 % kuludest, mis on seotud põllumajandustootjate hariduse ja koolitusega, asendusteenuste rahastamisega haiguse või puhkuse ajal, kolmandate isikute osutatud konsultatsiooniteenustega, foorumite, konkursside, näituste ja laatade korraldamise, ning trükiste, kataloogide ja veebilehtede väljaandmisega. Abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele |
| --- | --- |

—

abi antakse kuni 100 % kuludest, mis on seotud põllumajandustootjate hariduse ja koolitusega, asendusteenuste rahastamisega haiguse või puhkuse ajal, kolmandate isikute osutatud konsultatsiooniteenustega, foorumite, konkursside, näituste ja laatade korraldamise, ning trükiste, kataloogide ja veebilehtede väljaandmisega. Abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele

Rakendamise kuupäev: Oktoober 2007 (abi ei anta enne kokkuvõtte avaldamist Euroopa Komisjoni veebisaidil)

Abikava või üksikabi kestus: Kuni 31. detsembrini 2013

Abi eesmärk: VKEde toetamine

Viited määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklitele ja abikõlblikud kulud: Videmi vallas maaelu arengu programmide raames antavata riigiabi ja muud abi käsitlevate eeskirjade eelnõu II peatükk hõlmab meetmeid, mida käsitatakse riigiabina vastavalt komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1857/2006 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 (ELT L 358, 16.12.2006, lk 3)) järgmistele artiklitele:

artikkel 4: Investeeringud põllumajandusettevõtetesse;

artikkel 5: Traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine;

artikkel 12: Kindlustustoetus;

artikkel 13: Ümberkruntimiseks antav abi;

artikkel 14: Kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamiseks antav abi;

artikkel 15: Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Občina Videm |
| --- |
| Videm pri Ptuju 54 |
| SLO-2284 Videm pri Ptuju |

Občina Videm

Videm pri Ptuju 54

SLO-2284 Videm pri Ptuju

Veebileht: http://ls.lex-localis.info/UradnoGlasiloObcin/VsebinaDokumenta.aspx?SectionID=fddd663f-924f-4244-9a05-d3389bdf4bbc

Muu teave: Põllumajanduskultuuride ja saagi kindlustamiseks ettenähtud kindlustustoetuse meede hõlmab järgmisi loodusõnnetusega võrreldavaid ebasoodsaid ilmastikutingimusi: kevadkülm, rahe, pikne, pikselöögist põhjustatud tulekahju, tormid ja üleujutused.

Valla eeskirjad vastavad määruse (EÜ) nr 1857/2006 nõuetele haldusüksuse võetavate meetmete ja rakendatavate üldsätete osas (abi andmise kord, abi kumuleerumine, läbipaistvus ja abi järelevalve)

Vastutava isiku allkiri

Direktorica občinske uprave

občine Videm

Mag. Darinka RATAJC

Abi number: XA 278/07

Liikmesriik: Sloveenia Vabariik

Piirkond: Območje občine Jesenice

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Programi razvoja podeželja v občini Jesenice 2007–2013

Õiguslik alus: Pravilnik o dodelitvi pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva, gozdarstva in podeželja v občini Jesenice (II. poglavje Pravilnika)

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Planeeritud aastased kulutused:

2007: 39 642 EUR

2008: 40 476 EUR

2009: 41 312 EUR

2010: 42 147 EUR

2011: 42 981 EUR

2012: 43 884 EUR

2013: 44 805 EUR

Abi suurim osatähtsus:

1.   Investeeringud põllumajandusettevõtetesse esmatootmiseks:

| — | kuni 50 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades ja kuni 40 % abikõlblikest kuludest investeeringute puhul muudes piirkondades. |
| --- | --- |

—

kuni 50 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades ja kuni 40 % abikõlblikest kuludest investeeringute puhul muudes piirkondades.

Abi eesmärk on investeerimine põllumajandusettevõtete funktsiooni taastamisse ja põllumajandustootmises kasutatavate seadmete ostmisse ning investeerimine püsikultuuridesse, põllumaa kvaliteedi parandamisse ja karjamaa hooldamisse.

2.   Abi traditsiooniliste ehitiste säilitamiseks:

| — | kuni 100 % abikõlblikest kuludest tootmisega mitteseotud objektide puhul; |
| --- | --- |

—

kuni 100 % abikõlblikest kuludest tootmisega mitteseotud objektide puhul;

| — | kuni 60 % abikõlblikest kuludest või vähem soodsates piirkondades kuni 75 % abikõlblikest kuludest tootmisega seotud objektidesse tehtavate investeeringute puhul, tingimusel et investeeringuga ei kaasne põllumajandusettevõtte tootmismahu suurenemist. |
| --- | --- |

—

kuni 60 % abikõlblikest kuludest või vähem soodsates piirkondades kuni 75 % abikõlblikest kuludest tootmisega seotud objektidesse tehtavate investeeringute puhul, tingimusel et investeeringuga ei kaasne põllumajandusettevõtte tootmismahu suurenemist.

3.   Kindlustustoetus:

| — | omavalitsuse antava toetusega täiendatakse riigieelarvest kaasrahastatavate kindlustusmaksete summat nii, et toetus kokku moodustab kuni 50 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud kindlustusmaksetega põllumajanduskultuuride ja saagi kindlustamiseks ning loomade kindlustamiseks haigustest tingitud kahjude vastu. |
| --- | --- |

—

omavalitsuse antava toetusega täiendatakse riigieelarvest kaasrahastatavate kindlustusmaksete summat nii, et toetus kokku moodustab kuni 50 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud kindlustusmaksetega põllumajanduskultuuride ja saagi kindlustamiseks ning loomade kindlustamiseks haigustest tingitud kahjude vastu.

4.   Ümberkruntimiseks antav abi:

| — | kuni 50 % tegelikest õigus- ja halduskuludest. |
| --- | --- |

—

kuni 50 % tegelikest õigus- ja halduskuludest.

5.   Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris:

| — | kuni 50 % kuludest, mis on seotud põllumajandustootjate hariduse ja koolitusega, konsultatsiooniteenustega, foorumite, konkursside, näituste ja laatade korraldamisega, trükiste, kataloogide ja veebilehtede väljaandmisega ning asendusteenuste rahastamisega. Abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele |
| --- | --- |

—

kuni 50 % kuludest, mis on seotud põllumajandustootjate hariduse ja koolitusega, konsultatsiooniteenustega, foorumite, konkursside, näituste ja laatade korraldamisega, trükiste, kataloogide ja veebilehtede väljaandmisega ning asendusteenuste rahastamisega. Abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele

Rakendamise kuupäev: Oktoober 2007 (abi ei anta enne kokkuvõtte avaldamist Euroopa Komisjoni veebisaidil)

Abikava või üksikabi kestus: Kuni 31. detsembrini 2013

Abi eesmärk: VKEde toetamine

Viited määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklitele ja abikõlblikud kulud: Jesenice vallas põllumajanduse, metsanduse ja maapiirkondade säilitamiseks ja arenguks antavat abi käsitlevate eeskirjade eelnõu II peatükk hõlmab meetmeid, mida käsitatakse riigiabina vastavalt komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1857/2006 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 (ELT L 358, 16.12.2006, lk 3)) järgmistele artiklitele:

artikkel 4: Investeeringud põllumajandusettevõtetesse;

artikkel 5: Traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine;

artikkel 12: Kindlustustoetus;

artikkel 13: Ümberkruntimiseks antav abi;

artikkel 15: Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Občina Jesenice |
| --- |
| Cesta železarjev 6 |
| SLO-4270 Jesenice |

Občina Jesenice

Cesta železarjev 6

SLO-4270 Jesenice

Veebileht: http://www.uradni-list.si/_pdf/2007/Ur/u2007087.pdf

Muu teave: Põllumajanduskultuuride ja saagi kindlustamiseks ettenähtud kindlustustoetuse meede hõlmab järgmisi loodusõnnetusega võrreldavaid ebasoodsaid ilmastikutingimusi: kevadkülm, rahe, pikne, pikselöögist põhjustatud tulekahju, tormid ja üleujutused.

Valla eeskirjad vastavad määruse (EÜ) nr 1857/2006 nõuetele haldusüksuse võetavate meetmete ja rakendatavate üldsätete osas (abi andmise kord, abi kumuleerumine, läbipaistvus ja abi järelevalve)

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 20.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 155/31 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 155/31

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.5046 — Friesland/Campina)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 155/06)

| 1. | 12. juunil 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Zuivelcoöperatie Friesland Foods U.A. („Coöperatie Friesland”, Madalmaad) ja selle tütarettevõtja Koninklijke Friesland Foods NV („Friesland”, Madalmaad) ühinevad täielikult nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti a tähenduses ettevõtjaga Zuivelcoöperatie Campina U.A. („Coöperatie Campina”, Madalmaad) ja selle tütarettevõtjaga Campina BV („Campina”, Madalmaad). |
| --- | --- |

1.

12. juunil 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Zuivelcoöperatie Friesland Foods U.A. („Coöperatie Friesland”, Madalmaad) ja selle tütarettevõtja Koninklijke Friesland Foods NV („Friesland”, Madalmaad) ühinevad täielikult nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti a tähenduses ettevõtjaga Zuivelcoöperatie Campina U.A. („Coöperatie Campina”, Madalmaad) ja selle tütarettevõtjaga Campina BV („Campina”, Madalmaad).

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Friesland: toorpiima töötlemine ja tarnimine, piimatoodete ja muude toodete arendamine, tootmine ja müük era- ja tööstustarbijatele; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Friesland: toorpiima töötlemine ja tarnimine, piimatoodete ja muude toodete arendamine, tootmine ja müük era- ja tööstustarbijatele;

| — | Campina: toorpiima töötlemine ja tarnimine, piimatoodete ja muude toodete arendamine, tootmine ja müük era- ja tööstustarbijatele. |
| --- | --- |

—

Campina: toorpiima töötlemine ja tarnimine, piimatoodete ja muude toodete arendamine, tootmine ja müük era- ja tööstustarbijatele.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5046 — Friesland/Campina):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5046 — Friesland/Campina):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 20.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 155/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 155/32

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.5182 — Shell/BP/AFS/GlobeFuel)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 155/07)

| 1. | 10. juunil 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Shell Deutschland Oil GmbH („SDO”, Saksamaa), mis kuulub kontserni Shell („Shell”, Ühendkuningriik), Deutsche BP AG („Deutsch BP”, Saksamaa), mis kuulub kontserni BP („BP”, Ühendkuningriik) ja AFS Aviation Fuel Services GmbH („AFS”, Saksamaa), mille üle oli viimati ühiskontroll ettevõtjal BP ja kontsernil Lufthansa („Lufthansa”, Saksamaa), omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja GlobeFuel Systems & Services GmbH („GlobeFuel”, Saksamaa) üle aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

10. juunil 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Shell Deutschland Oil GmbH („SDO”, Saksamaa), mis kuulub kontserni Shell („Shell”, Ühendkuningriik), Deutsche BP AG („Deutsch BP”, Saksamaa), mis kuulub kontserni BP („BP”, Ühendkuningriik) ja AFS Aviation Fuel Services GmbH („AFS”, Saksamaa), mille üle oli viimati ühiskontroll ettevõtjal BP ja kontsernil Lufthansa („Lufthansa”, Saksamaa), omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja GlobeFuel Systems & Services GmbH („GlobeFuel”, Saksamaa) üle aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | SDO: nafta ja maagaasi otsimine, tootmine ja müük ning naftatoodete ja kemikaalide tootmine ja müük; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

SDO: nafta ja maagaasi otsimine, tootmine ja müük ning naftatoodete ja kemikaalide tootmine ja müük;

| — | Deutsche BP: nafta ja gaasi otsimine ja tootmine ning arendustöö, samuti naftatoodete ja naftakeemiatoodete rafineerimine, tootmine ja turundus; |
| --- | --- |

—

Deutsche BP: nafta ja gaasi otsimine ja tootmine ning arendustöö, samuti naftatoodete ja naftakeemiatoodete rafineerimine, tootmine ja turundus;

| — | AFS: õhusõidukite tankimisteenuste osutaja, kütusehoidlate ehitamine, arendus- ja nõustamisteenused tankimismasinate ehitamise valdkonnas ning transpordilogistika; |
| --- | --- |

—

AFS: õhusõidukite tankimisteenuste osutaja, kütusehoidlate ehitamine, arendus- ja nõustamisteenused tankimismasinate ehitamise valdkonnas ning transpordilogistika;

| — | GlobeFuel: integreeritud IT-lahenduste pakkuja õhusõidukite tankimisteenuste jaoks. |
| --- | --- |

—

GlobeFuel: integreeritud IT-lahenduste pakkuja õhusõidukite tankimisteenuste jaoks.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele (2) lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele (2) lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib komisjonile saata faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.5182 — Shell/BP/AFS/GlobeFuel):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib komisjonile saata faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.5182 — Shell/BP/AFS/GlobeFuel):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 20.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 155/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 155/33

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.5158 — Strabag/Kirchhoff)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 155/08)

| 1. | 10. juunil 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Strabag SE („Strabag”, Austria), mida kontrollib ettevõtja Rasperia Trading Limited („Rasperia”, Küpros), mida omakorda kontrollib Oleg Deripasky, kes kontrollib ka ettevõtjaid Basic Element Company („Basic Element”, Venemaa), Raiffeisen-Holding Niederösterreich-Wien reg. Gen.m.b.H. („Raiffeisen Holding”, Austria), Uniqa Versicherungen AG („Uniqa”, Austria) ja Hans Peter Haselsteiner, omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja F. Kirchhoff AG („Kirchhoff”, Saksamaa) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

10. juunil 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Strabag SE („Strabag”, Austria), mida kontrollib ettevõtja Rasperia Trading Limited („Rasperia”, Küpros), mida omakorda kontrollib Oleg Deripasky, kes kontrollib ka ettevõtjaid Basic Element Company („Basic Element”, Venemaa), Raiffeisen-Holding Niederösterreich-Wien reg. Gen.m.b.H. („Raiffeisen Holding”, Austria), Uniqa Versicherungen AG („Uniqa”, Austria) ja Hans Peter Haselsteiner, omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja F. Kirchhoff AG („Kirchhoff”, Saksamaa) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Strabag: ehitusteenuste ja ehitusmaterjalid; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Strabag: ehitusteenuste ja ehitusmaterjalid;

| — | Rasperia/Basic Element: energeetika, toorained, lennundus, masinaehitus, finantsteenused, ehitus, ehitusmaterjalid; |
| --- | --- |

—

Rasperia/Basic Element: energeetika, toorained, lennundus, masinaehitus, finantsteenused, ehitus, ehitusmaterjalid;

| — | Raiffeisen Holding: osaluste hoidmine erinevates tööstusharudes; |
| --- | --- |

—

Raiffeisen Holding: osaluste hoidmine erinevates tööstusharudes;

| — | Uniqa: kindlustus; |
| --- | --- |

—

Uniqa: kindlustus;

| — | Hans Peter Haselsteiner: osalus ettevõtjas Strabag; |
| --- | --- |

—

Hans Peter Haselsteiner: osalus ettevõtjas Strabag;

| — | Kirchhoff: ehitus ja ehitusmaterjalid. |
| --- | --- |

—

Kirchhoff: ehitus ja ehitusmaterjalid.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Need võib saata faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5158 — Strabag/Kirchhoff):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Need võib saata faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5158 — Strabag/Kirchhoff):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 20.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 155/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 155/34

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.5186 — Investor AB/Altor/Lindorff JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 155/09)

| 1. | 11. juunil 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega ettevõtjad Investor AB („Investor”, Rootsi) ning Altor Fund II ja Altor 2003 (koos „Altor”, Rootsi) omandavad aktsiate ostu teel ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Lindorff Group AB („Lindorff”, Rootsi) üle, mille ainukontroll on praegu ettevõtja Altor 2003 Fund käes. |
| --- | --- |

1.

11. juunil 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega ettevõtjad Investor AB („Investor”, Rootsi) ning Altor Fund II ja Altor 2003 (koos „Altor”, Rootsi) omandavad aktsiate ostu teel ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Lindorff Group AB („Lindorff”, Rootsi) üle, mille ainukontroll on praegu ettevõtja Altor 2003 Fund käes.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Investor: investeerimise valdusettevõtja, mille aktsiad on noteeritud Stockholmi börsil; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Investor: investeerimise valdusettevõtja, mille aktsiad on noteeritud Stockholmi börsil;

| — | Altor: investeerimisfondid, sihtrühmadeks erinevates tööstusharudes tegutsevad ettevõtjad; |
| --- | --- |

—

Altor: investeerimisfondid, sihtrühmadeks erinevates tööstusharudes tegutsevad ettevõtjad;

| — | Lindorff: inkassoteenused klientidele pangandus-, finants-, telekommunikatsiooni-, kaubandus-, kommunaalteenuste ja avalikus sektoris. |
| --- | --- |

—

Lindorff: inkassoteenused klientidele pangandus-, finants-, telekommunikatsiooni-, kaubandus-, kommunaalteenuste ja avalikus sektoris.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele (2) lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele (2) lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5186 — Investor AB/Altor/Lindorff JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5186 — Investor AB/Altor/Lindorff JV):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---