# Uradni list C 181/2008

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 181 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5118. julij 2008 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 181

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5118. julij 2008

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Evropski nadzornik za varstvo podatkov |
| 2008/C 181/01 | Mnenje evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta, med drugim o spremembi Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

2008/C 181/01

Mnenje evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta, med drugim o spremembi Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah)

1

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2008/C 181/02 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora | 14 |
| 2008/C 181/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5162 – Avnet/Horizon) (
  1
  ) | 17 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2008/C 181/02

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

14

2008/C 181/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5162 – Avnet/Horizon) (
  1
  )

1

17

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2008/C 181/04 | Menjalni tečaji eura | 18 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2008/C 181/05 | Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni regionalni pomoči za naložbe (
  1
  ) | 19 |
| 2008/C 181/06 | Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (
  1
  ) | 20 |
| 2008/C 181/07 | Podatki, ki jih predložijo države članice v zvezi z državno pomočjo, dodeljeno z Uredbo Komisije (ES) št. 68/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje (
  1
  ) | 22 |
| 2008/C 181/08 | Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni regionalni pomoči za naložbe (
  1
  ) | 24 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2008/C 181/04

Menjalni tečaji eura

18

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2008/C 181/05

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni regionalni pomoči za naložbe (
  1
  )

1

19

2008/C 181/06

Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (
  1
  )

1

20

2008/C 181/07

Podatki, ki jih predložijo države članice v zvezi z državno pomočjo, dodeljeno z Uredbo Komisije (ES) št. 68/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje (
  1
  )

1

22

2008/C 181/08

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni regionalni pomoči za naložbe (
  1
  )

1

24

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2008/C 181/09 | Obvestilo o začetku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz gojenega lososa s poreklom iz Norveške | 25 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2008/C 181/10 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5231 – Bain Capital/D&M) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 28 |
| 2008/C 181/11 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5227 – Robert Bosch/Samsung/JV) (
  1
  ) | 29 |
| 2008/C 181/12 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5267 – Sun Capital/SCS Group) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 30 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Komisija

2008/C 181/09

Obvestilo o začetku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz gojenega lososa s poreklom iz Norveške

25

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2008/C 181/10

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5231 – Bain Capital/D&M) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

28

2008/C 181/11

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5227 – Robert Bosch/Samsung/JV) (
  1
  )

1

29

2008/C 181/12

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5267 – Sun Capital/SCS Group) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

| 18.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 181/1

---

Mnenje evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta, med drugim o spremembi Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah)

(2008/C 181/01)

EVROPSKI NADZORNIK ZA VARSTVO PODATKOV JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 286 Pogodbe,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti člena 8 Listine,

ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (1),

ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (2),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 45/2001/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov ter zlasti člena 41 Uredbe (3),

ob upoštevanju prošnje za mnenje v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001, ki ga je 16. novembra 2007 prejel od Evropske komisije –

SPREJEL NASLEDNJE MNENJE:

I.   UVOD

| 1. | Komisija je 13. novembra 2007 sprejela predlog direktive, med drugim o spremembi Direktive 2002/58/ES o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (v nadaljnjem besedilu: predlog oziroma predlagane spremembe). Sedanjo različico Direktive 2002/58/ES običajno – tudi v tem mnenju – imenujemo direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 13. novembra 2007 sprejela predlog direktive, med drugim o spremembi Direktive 2002/58/ES o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (v nadaljnjem besedilu: predlog oziroma predlagane spremembe). Sedanjo različico Direktive 2002/58/ES običajno – tudi v tem mnenju – imenujemo direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah.

| 2. | Cilj predloga je boljše varstvo zasebnosti in osebnih podatkov posameznikov na področju elektronskih komunikacij. Tega pa ne želi doseči s popolnim preoblikovanjem obstoječe direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, pač pa s predlaganimi ad hoc spremembami navedene direktive, katerih cilj je zlasti okrepitev določb, povezanih z varnostjo, ter izboljšanje mehanizmov nadzora. |
| --- | --- |

2.

Cilj predloga je boljše varstvo zasebnosti in osebnih podatkov posameznikov na področju elektronskih komunikacij. Tega pa ne želi doseči s popolnim preoblikovanjem obstoječe direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, pač pa s predlaganimi ad hoc spremembami navedene direktive, katerih cilj je zlasti okrepitev določb, povezanih z varnostjo, ter izboljšanje mehanizmov nadzora.

| 3. | Navedeni predlog je del obsežnejše reforme petih direktiv EU o telekomunikacijah (telekomunikacijski sveženj). Komisija pa je poleg priprave predlogov o pregledu telekomunikacijskega svežnja (4) obenem sprejela predlog uredbe o ustanovitvi evropskega organa za trg elektronskih komunikacij (5). |
| --- | --- |

3.

Navedeni predlog je del obsežnejše reforme petih direktiv EU o telekomunikacijah (telekomunikacijski sveženj). Komisija pa je poleg priprave predlogov o pregledu telekomunikacijskega svežnja (4) obenem sprejela predlog uredbe o ustanovitvi evropskega organa za trg elektronskih komunikacij (5).

| 4. | Pripombe v tem mnenju se nanašajo izključno na predlagane spremembe direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, razen če se te predlagane spremembe sklicujejo na pojme oziroma določbe iz predlogov o pregledu telekomunikacijskega svežnja. Nekatere pripombe v tem mnenju se poleg tega nanašajo na določbe direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, ki jih predlog ne spreminja. |
| --- | --- |

4.

Pripombe v tem mnenju se nanašajo izključno na predlagane spremembe direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, razen če se te predlagane spremembe sklicujejo na pojme oziroma določbe iz predlogov o pregledu telekomunikacijskega svežnja. Nekatere pripombe v tem mnenju se poleg tega nanašajo na določbe direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, ki jih predlog ne spreminja.

| 5. | V mnenju so obravnavana naslednja vprašanja: (i) področje uporabe direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, zlasti zadevne storitve (predlagana sprememba člena 3(1)); (ii) obveščanje o kršitvi varnosti (predlagana sprememba, doda se člen 4(3) in (4); (iii) določbe o piškotkih, vohunski programski opremi in podobnih napravah (predlagana sprememba člena 5(3)); (iv) sodni postopki, ki jih sprožijo ponudniki elektronskih komunikacijskih storitev in druge pravne osebe (predlagana sprememba, doda se člen 13(6)) ter (v) okrepljene določbe o nadzoru izvajanja direktive (predlagana sprememba, doda se člen 15a). |
| --- | --- |

5.

V mnenju so obravnavana naslednja vprašanja: (i) področje uporabe direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, zlasti zadevne storitve (predlagana sprememba člena 3(1)); (ii) obveščanje o kršitvi varnosti (predlagana sprememba, doda se člen 4(3) in (4); (iii) določbe o piškotkih, vohunski programski opremi in podobnih napravah (predlagana sprememba člena 5(3)); (iv) sodni postopki, ki jih sprožijo ponudniki elektronskih komunikacijskih storitev in druge pravne osebe (predlagana sprememba, doda se člen 13(6)) ter (v) okrepljene določbe o nadzoru izvajanja direktive (predlagana sprememba, doda se člen 15a).

Posvetovanje z ENVP in širše javno posvetovanje

| 6. | Komisija je predlog poslala ENVP 16. novembra 2007. ENVP razume to sporočilo kot prošnjo za svetovanje institucijam in organom Skupnosti, kot to določa člen 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (v nadaljnjem besedilu: Uredba (ES) št. 45/2001). |
| --- | --- |

6.

Komisija je predlog poslala ENVP 16. novembra 2007. ENVP razume to sporočilo kot prošnjo za svetovanje institucijam in organom Skupnosti, kot to določa člen 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (v nadaljnjem besedilu: Uredba (ES) št. 45/2001).

| 7. | Komisija se je z ENVP o osnutku predloga neuradno posvetovala še pred sprejetjem, kar je ENVP ocenil pozitivno, saj je s tem dobil priložnost, da poda nekaj predlogov v zvezi z osnutkom predloga, še preden ga je Komisija sprejela. Z zadovoljstvom ugotavlja, da so bili nekateri njegovi predlogi v dokumentu tudi upoštevani. |
| --- | --- |

7.

Komisija se je z ENVP o osnutku predloga neuradno posvetovala še pred sprejetjem, kar je ENVP ocenil pozitivno, saj je s tem dobil priložnost, da poda nekaj predlogov v zvezi z osnutkom predloga, še preden ga je Komisija sprejela. Z zadovoljstvom ugotavlja, da so bili nekateri njegovi predlogi v dokumentu tudi upoštevani.

| 8. | Pred sprejetjem predloga je bilo opravljeno obsežno javno posvetovanje, kar ENVP odobrava. Komisija je junija 2006 začela javno posvetovanje glede sporočila o pregledu telekomunikacijskega svežnja, v okviru katerega je predstavila svoja stališča o razmerah ter predlagala nekatere spremembe (6). Ob tej priložnosti so mnenje o predlaganih spremembah predložili tudi v Delovni skupini o varstvu podatkov (Delovna skupina iz člena 29), katere član je tudi ENVP; sprejeto je bilo 26. septembra 2006 (7). |
| --- | --- |

8.

Pred sprejetjem predloga je bilo opravljeno obsežno javno posvetovanje, kar ENVP odobrava. Komisija je junija 2006 začela javno posvetovanje glede sporočila o pregledu telekomunikacijskega svežnja, v okviru katerega je predstavila svoja stališča o razmerah ter predlagala nekatere spremembe (6). Ob tej priložnosti so mnenje o predlaganih spremembah predložili tudi v Delovni skupini o varstvu podatkov (Delovna skupina iz člena 29), katere član je tudi ENVP; sprejeto je bilo 26. septembra 2006 (7).

Splošno mnenje ENVP

| 9. | ENVP ima glede predloga na splošno pozitivno mnenje. V celoti podpira cilje, ki so Komisijo vodili pri sprejetju predloga za boljše varstvo zasebnosti in osebnih podatkov posameznikov na področju elektronskih komunikacij. Zlasti pozitivno ocenjuje sprejetje sistema obveznega obveščanja o kršitvah varnosti (sprememba člena 4 direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, dodana sta odstavka 3 in 4). Če pride do kršitve v zvezi s podatki, se obveščanje o tem izkaže za očitno prednost, saj poudari odgovornost organizacij, podjetja prisili k izvajanju strogih varnostnih ukrepov ter omogoči določitev najzanesljivejših tehnologij za zaščito informacij. Obveščanje poleg tega prizadetim posameznikom omogoča, da ustrezno ukrepajo in se zavarujejo pred krajo identitete oziroma drugimi zlorabami svojih osebnih podatkov. |
| --- | --- |

9.

ENVP ima glede predloga na splošno pozitivno mnenje. V celoti podpira cilje, ki so Komisijo vodili pri sprejetju predloga za boljše varstvo zasebnosti in osebnih podatkov posameznikov na področju elektronskih komunikacij. Zlasti pozitivno ocenjuje sprejetje sistema obveznega obveščanja o kršitvah varnosti (sprememba člena 4 direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, dodana sta odstavka 3 in 4). Če pride do kršitve v zvezi s podatki, se obveščanje o tem izkaže za očitno prednost, saj poudari odgovornost organizacij, podjetja prisili k izvajanju strogih varnostnih ukrepov ter omogoči določitev najzanesljivejših tehnologij za zaščito informacij. Obveščanje poleg tega prizadetim posameznikom omogoča, da ustrezno ukrepajo in se zavarujejo pred krajo identitete oziroma drugimi zlorabami svojih osebnih podatkov.

| 10. | ENVP pozdravlja tudi druge spremembe predloga, kot so možnost, da lahko pravne osebe z zakonitim interesom vložijo tožbo proti kršiteljem določb direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah (sprememba člena 13, doda se odstavek 6). Podobno pozitivna je tudi okrepitev preiskovalnih pooblastil nacionalnih regulativnih organov, saj bodo ti tako lahko ocenili, ali obdelovanje podatkov poteka v skladu s predpisi ali ne, ter ugotovili, kdo so kršitelji (doda se člen 15a(3)). Da bi zaščitili pravice in svoboščine posameznikov je treba nujno čim prej zaustaviti nezakonito obdelavo osebnih podatkov ter preprečiti kršitve zasebnosti. Predlagani novi člen 15a(2), na podlagi katerega bodo nacionalni regulativni organi pooblaščeni, da odredijo prenehanje kršitev, je zato zelo dobrodošel, saj jim bo omogočil, da takoj zaustavijo nezakonito obdelavo podatkov. |
| --- | --- |

10.

ENVP pozdravlja tudi druge spremembe predloga, kot so možnost, da lahko pravne osebe z zakonitim interesom vložijo tožbo proti kršiteljem določb direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah (sprememba člena 13, doda se odstavek 6). Podobno pozitivna je tudi okrepitev preiskovalnih pooblastil nacionalnih regulativnih organov, saj bodo ti tako lahko ocenili, ali obdelovanje podatkov poteka v skladu s predpisi ali ne, ter ugotovili, kdo so kršitelji (doda se člen 15a(3)). Da bi zaščitili pravice in svoboščine posameznikov je treba nujno čim prej zaustaviti nezakonito obdelavo osebnih podatkov ter preprečiti kršitve zasebnosti. Predlagani novi člen 15a(2), na podlagi katerega bodo nacionalni regulativni organi pooblaščeni, da odredijo prenehanje kršitev, je zato zelo dobrodošel, saj jim bo omogočil, da takoj zaustavijo nezakonito obdelavo podatkov.

| 11. | Zasnova predloga in večina predlaganih sprememb je v skladu s stališči glede prihodnje politike na področju varstva osebnih podatkov, izraženih v prejšnjih mnenjih ENVP, na primer v mnenju v zvezi z izvajanjem direktive o varstvu podatkov (8). Podlaga omenjeni zasnovi je med drugim prepričanje, da nova načela v zvezi z varstvom podatkov sicer niso potrebna, vendar nove tehnologije, kot sta internet in radiofrekvenčna identifikacija (RFID), glede vprašanj na tem področju zahtevajo bolj specifična pravila; treba bi bilo oblikovati tudi orodja za uveljavljanje zakonodaje o varstvu podatkov in zagotavljanje njene učinkovitosti, ki bi pravnim osebam omogočala ukrepanje zaradi kršitev pri varstvu podatkov, osebe, pristojne za obdelavo podatkov, pa zavezalo k obveščanju o kršitvah. |
| --- | --- |

11.

Zasnova predloga in večina predlaganih sprememb je v skladu s stališči glede prihodnje politike na področju varstva osebnih podatkov, izraženih v prejšnjih mnenjih ENVP, na primer v mnenju v zvezi z izvajanjem direktive o varstvu podatkov (8). Podlaga omenjeni zasnovi je med drugim prepričanje, da nova načela v zvezi z varstvom podatkov sicer niso potrebna, vendar nove tehnologije, kot sta internet in radiofrekvenčna identifikacija (RFID), glede vprašanj na tem področju zahtevajo bolj specifična pravila; treba bi bilo oblikovati tudi orodja za uveljavljanje zakonodaje o varstvu podatkov in zagotavljanje njene učinkovitosti, ki bi pravnim osebam omogočala ukrepanje zaradi kršitev pri varstvu podatkov, osebe, pristojne za obdelavo podatkov, pa zavezalo k obveščanju o kršitvah.

| 12. | ENVP kljub splošnemu pozitivnemu vtisu obžaluje, da predlog ni zasnovan bolj daljnosežno. Izvajanje določb direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah in temeljita analiza predmeta od leta 2003 kažeta, da so nekatere določbe zelo nejasne, kar povzroča probleme s skladnostjo in pravno varnostjo. Eden od takih primerov je vprašanje, v kakšni meri navedena direktiva zajema tudi poljavne ponudnike elektronskih komunikacijskih storitev. Upati je bilo, da bo Komisija pri reševanju nekaterih odprtih vprašanj izkoristila pregled telekomunikacijskega svežnja in zlasti direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah. Predlog poleg tega glede novih vprašanj, kot je vzpostavitev sistema obveznega obveščanja o kršitvah varnosti, ponuja samo delno rešitev, saj med organizacije, za katere velja obvezno obveščanje o kršitvah varnosti, ne vključi subjektov, ki obdelujejo zelo občutljive podatke, kot so na primer spletne banke ali spletni ponudniki zdravstvenih storitev. ENVP ta pristop obžaluje. |
| --- | --- |

12.

ENVP kljub splošnemu pozitivnemu vtisu obžaluje, da predlog ni zasnovan bolj daljnosežno. Izvajanje določb direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah in temeljita analiza predmeta od leta 2003 kažeta, da so nekatere določbe zelo nejasne, kar povzroča probleme s skladnostjo in pravno varnostjo. Eden od takih primerov je vprašanje, v kakšni meri navedena direktiva zajema tudi poljavne ponudnike elektronskih komunikacijskih storitev. Upati je bilo, da bo Komisija pri reševanju nekaterih odprtih vprašanj izkoristila pregled telekomunikacijskega svežnja in zlasti direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah. Predlog poleg tega glede novih vprašanj, kot je vzpostavitev sistema obveznega obveščanja o kršitvah varnosti, ponuja samo delno rešitev, saj med organizacije, za katere velja obvezno obveščanje o kršitvah varnosti, ne vključi subjektov, ki obdelujejo zelo občutljive podatke, kot so na primer spletne banke ali spletni ponudniki zdravstvenih storitev. ENVP ta pristop obžaluje.

| 13. | ENVP upa, da bo zakonodajalec pri sprejemanju tega predloga v zakonodajnem postopku upošteval pripombe in predloge iz tega mnenja glede reševanja vprašanj, ki v predlogu Komisije niso obravnavana. |
| --- | --- |

13.

ENVP upa, da bo zakonodajalec pri sprejemanju tega predloga v zakonodajnem postopku upošteval pripombe in predloge iz tega mnenja glede reševanja vprašanj, ki v predlogu Komisije niso obravnavana.

II.   ANALIZA PREDLOGA

II.1   Področje uporabe direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, zlasti zadevnih storitev

| 14. | Ključno vprašanje v zvezi z veljavno direktivo o zasebnosti in elektronskih komunikacijah se nanaša na področje uporabe. Predlog si v nekaterih delih prizadeva opredeliti in razjasniti področje uporabe direktive, zlasti zadevne storitve; te so navedene v oddelku (i). Žal pa s predlaganimi spremembami ne bodo rešeni vsi obstoječi problemi. Kot je navedeno v oddelku (ii) v nadaljevanju, cilj sprememb namreč ni razširitev področja uporabe direktive na elektronske komunikacijske storitve v zasebnih omrežjih. |
| --- | --- |

14.

Ključno vprašanje v zvezi z veljavno direktivo o zasebnosti in elektronskih komunikacijah se nanaša na področje uporabe. Predlog si v nekaterih delih prizadeva opredeliti in razjasniti področje uporabe direktive, zlasti zadevne storitve; te so navedene v oddelku (i). Žal pa s predlaganimi spremembami ne bodo rešeni vsi obstoječi problemi. Kot je navedeno v oddelku (ii) v nadaljevanju, cilj sprememb namreč ni razširitev področja uporabe direktive na elektronske komunikacijske storitve v zasebnih omrežjih.

| 15. | V členu 3 direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah so opisane storitve, ki jih zajema direktiva, tj. storitve, za katere veljajo obveznosti, določene v direktivi: „Ta direktiva se uporabi za obdelavo osebnih podatkov v zvezi z zagotavljanjem javno razpoložljivih elektronskih komunikacijskih storitev v javnih komunikacijskih omrežjih (...)“. |
| --- | --- |

15.

V členu 3 direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah so opisane storitve, ki jih zajema direktiva, tj. storitve, za katere veljajo obveznosti, določene v direktivi: „Ta direktiva se uporabi za obdelavo osebnih podatkov v zvezi z zagotavljanjem javno razpoložljivih elektronskih komunikacijskih storitev v javnih komunikacijskih omrežjih (...)“.

| 16. | Storitve, na katere se nanaša direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, so torej storitve ponudnikov javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev v javnih omrežjih (PPECS). PPECS so opredeljeni v členu 2(c) okvirne direktive (9), javna komunikacijska omrežja pa v členu 2(d) okvirne direktive (10). Med dejavnosti PPECS štejemo zagotavljanje dostopa do interneta, prenos informacij prek elektronskih omrežij, povezave mobilne in fiksne telefonije itd. |
| --- | --- |

16.

Storitve, na katere se nanaša direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, so torej storitve ponudnikov javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev v javnih omrežjih (PPECS). PPECS so opredeljeni v členu 2(c) okvirne direktive (9), javna komunikacijska omrežja pa v členu 2(d) okvirne direktive (10). Med dejavnosti PPECS štejemo zagotavljanje dostopa do interneta, prenos informacij prek elektronskih omrežij, povezave mobilne in fiksne telefonije itd.

(i)   Predlagana sprememba člena 3 direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah: zadevne storitve naj bi vključevale tudi javna komunikacijska omrežja, ki podpirajo naprave za zbiranje podatkov in identifikacijo

| 17. | Predlog spreminja člen 3 direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah tako, da javna elektronska komunikacijska omrežja vključujejo „javna komunikacijska omrežja, ki podpirajo naprave za zbiranje podatkov, in identifikacijske naprave“. V uvodni izjavi 28 je pojasnjeno, da morajo za razvoj aplikacij, s katerimi se zbirajo informacije, vključno z osebnimi podatki, in ki uporabljajo radijske frekvence, kot je RFID, veljati določbe direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, in sicer ko so te aplikacije priključene na javna komunikacijska omrežja ali storitve oziroma ko uporabljajo tovrstna omrežja ali storitve. |
| --- | --- |

17.

Predlog spreminja člen 3 direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah tako, da javna elektronska komunikacijska omrežja vključujejo „javna komunikacijska omrežja, ki podpirajo naprave za zbiranje podatkov, in identifikacijske naprave“. V uvodni izjavi 28 je pojasnjeno, da morajo za razvoj aplikacij, s katerimi se zbirajo informacije, vključno z osebnimi podatki, in ki uporabljajo radijske frekvence, kot je RFID, veljati določbe direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, in sicer ko so te aplikacije priključene na javna komunikacijska omrežja ali storitve oziroma ko uporabljajo tovrstna omrežja ali storitve.

| 18. | ENVP meni, da je ta določba pozitivna, saj je iz nje jasno razvidno, da na področje uporabe direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah sodijo številne aplikacije RFID; s tem v zvezi je torej nekaj manj negotovosti, popolnoma pa se izognemo nesporazumom in napačni razlagi predpisov. |
| --- | --- |

18.

ENVP meni, da je ta določba pozitivna, saj je iz nje jasno razvidno, da na področje uporabe direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah sodijo številne aplikacije RFID; s tem v zvezi je torej nekaj manj negotovosti, popolnoma pa se izognemo nesporazumom in napačni razlagi predpisov.

| 19. | Nekatere aplikacije RFID so že zajete v sedanjem členu 3 direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah. Razlogov za to je več. Kot prvo se za aplikacije RFID uporablja opredelitev elektronskih komunikacijskih storitev. Drugič, zagotavljajo se prek elektronskega komunikacijskega omrežja, kolikor jih podpirajo prenosni sistemi, ki omogočajo brezžični prenos signalov. Tretjič, omrežje je lahko javno ali zasebno. Če je omrežje javno, se aplikacije RFID štejejo za „zadevne storitve“ in sodijo na področje uporabe direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah. S predlagano spremembo pa ne bo o tem nobenega dvoma več, kar bo omogočilo večjo pravno varnost. |
| --- | --- |

19.

Nekatere aplikacije RFID so že zajete v sedanjem členu 3 direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah. Razlogov za to je več. Kot prvo se za aplikacije RFID uporablja opredelitev elektronskih komunikacijskih storitev. Drugič, zagotavljajo se prek elektronskega komunikacijskega omrežja, kolikor jih podpirajo prenosni sistemi, ki omogočajo brezžični prenos signalov. Tretjič, omrežje je lahko javno ali zasebno. Če je omrežje javno, se aplikacije RFID štejejo za „zadevne storitve“ in sodijo na področje uporabe direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah. S predlagano spremembo pa ne bo o tem nobenega dvoma več, kar bo omogočilo večjo pravno varnost.

| 20. | ENVP je v svojem prejšnjem mnenju o RFID (11) sicer poudaril, da s to določbo še ni izključeno, da v zvezi z RFID ne bodo potrebni dodatni pravni instrumenti. Toda takšne ukrepe bi bilo treba sprejeti v drugem sklopu in ne v okviru tega predloga. |
| --- | --- |

20.

ENVP je v svojem prejšnjem mnenju o RFID (11) sicer poudaril, da s to določbo še ni izključeno, da v zvezi z RFID ne bodo potrebni dodatni pravni instrumenti. Toda takšne ukrepe bi bilo treba sprejeti v drugem sklopu in ne v okviru tega predloga.

(ii)   Potreba po vključitvi elektronskih komunikacijskih storitev v zasebna ali polzasebna omrežja

| 21. | ENVP je z opisano pojasnitvijo zadovoljen, obžaluje pa, da v predlogu ni obravnavano tudi vprašanje vedno manj jasnega razlikovanja med zasebnimi in javnimi omrežji. Poleg tega z obžalovanjem ugotavlja, da v opredelitev storitev, ki jih zajema direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, niso bila vključena tudi zasebna omrežja. Člen 3(1) navedene direktive se v sedanji obliki uporablja samo za elektronske komunikacijske storitve v javnih omrežjih. |
| --- | --- |

21.

ENVP je z opisano pojasnitvijo zadovoljen, obžaluje pa, da v predlogu ni obravnavano tudi vprašanje vedno manj jasnega razlikovanja med zasebnimi in javnimi omrežji. Poleg tega z obžalovanjem ugotavlja, da v opredelitev storitev, ki jih zajema direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, niso bila vključena tudi zasebna omrežja. Člen 3(1) navedene direktive se v sedanji obliki uporablja samo za elektronske komunikacijske storitve v javnih omrežjih.

| 22. | ENVP ugotavlja, da gre pri storitvah v vedno večji meri za kombinacijo zasebnih in javnih storitev. Vzemimo za primer univerze, ki na tisoče študentom omogočajo uporabo interneta in elektronske pošte. Jasno je, da je mogoče prek teh poljavnih (ali polzasebnih) omrežij posegati v zasebnost posameznikov, zato bi morala za tovrstne storitve veljati ista pravila kot za izključno javna omrežja. Na varstvo podatkov in zasebnost uporabnikov poleg tega vplivajo tudi zasebna omrežja, na primer na delovnem mestu, kjer delodajalci omogočajo delojemalcem dostop do interneta, v hotelih oziroma stanovanjih, kjer lastniki svojim gostom oziroma najemnikom nudijo dostop do telefona in elektronske pošte, ali pa v spletnih kavarnah; področje uporabe direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah bi zato moralo zajemati tudi ta omrežja. |
| --- | --- |

22.

ENVP ugotavlja, da gre pri storitvah v vedno večji meri za kombinacijo zasebnih in javnih storitev. Vzemimo za primer univerze, ki na tisoče študentom omogočajo uporabo interneta in elektronske pošte. Jasno je, da je mogoče prek teh poljavnih (ali polzasebnih) omrežij posegati v zasebnost posameznikov, zato bi morala za tovrstne storitve veljati ista pravila kot za izključno javna omrežja. Na varstvo podatkov in zasebnost uporabnikov poleg tega vplivajo tudi zasebna omrežja, na primer na delovnem mestu, kjer delodajalci omogočajo delojemalcem dostop do interneta, v hotelih oziroma stanovanjih, kjer lastniki svojim gostom oziroma najemnikom nudijo dostop do telefona in elektronske pošte, ali pa v spletnih kavarnah; področje uporabe direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah bi zato moralo zajemati tudi ta omrežja.

| 23. | V skladu s sodno prakso nekaterih držav članic za elektronske komunikacijske storitve v zasebnih omrežjih že veljajo iste obveznosti kot za storitve, opravljene v javnih omrežjih (12). Kot so ugotovili organi za varstvo podatkov, nemška zakonodaja določa, da se lahko podjetje, ki dovoljuje uporabo zasebne elektronske pošte na službenih računalnikih, šteje za izvajalca javnih telekomunikacijskih storitev, zato se tudi zanj uporabljajo določbe direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah. |
| --- | --- |

23.

V skladu s sodno prakso nekaterih držav članic za elektronske komunikacijske storitve v zasebnih omrežjih že veljajo iste obveznosti kot za storitve, opravljene v javnih omrežjih (12). Kot so ugotovili organi za varstvo podatkov, nemška zakonodaja določa, da se lahko podjetje, ki dovoljuje uporabo zasebne elektronske pošte na službenih računalnikih, šteje za izvajalca javnih telekomunikacijskih storitev, zato se tudi zanj uporabljajo določbe direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah.

| 24. | Če povzamemo: zaradi rastočega pomena mešanih (zasebnih/javnih) in zasebnih omrežij v vsakdanjem življenju ter s tem povezanega vedno večjega tveganja za osebne podatke in zasebnost je upravičeno, da se za te storitve uporabljajo ista pravila kot za javne elektronske komunikacijske storitve. ENVP zato meni, da bi morali področje uporabe navedene direktive spremeniti tako, da bi vključevalo tudi takšne vrste zasebnih storitev; tako meni tudi Delovna skupina iz člena 29 (7). |
| --- | --- |

24.

Če povzamemo: zaradi rastočega pomena mešanih (zasebnih/javnih) in zasebnih omrežij v vsakdanjem življenju ter s tem povezanega vedno večjega tveganja za osebne podatke in zasebnost je upravičeno, da se za te storitve uporabljajo ista pravila kot za javne elektronske komunikacijske storitve. ENVP zato meni, da bi morali področje uporabe navedene direktive spremeniti tako, da bi vključevalo tudi takšne vrste zasebnih storitev; tako meni tudi Delovna skupina iz člena 29 (7).

II.2   Obveščanje o kršitvah varnosti: sprememba člena 4

| 25. | Členu 4 direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah sta dodana dva nova odstavka (3 in 4), ki določata obveznost glede obveščanja o kršitvah varnosti. Ponudniki javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev (PPECS) morajo v skladu s členom 4(3) po eni strani v primeru kršitve varnosti, ki povzroči naključno ali nezakonito uničenje, izgubo, spremembo, nepooblaščeno razkritje ali dostop do osebnih podatkov, ki so poslani, shranjeni ali kako drugače obdelani v zvezi z zagotavljanjem elektronskih komunikacijskih storitev (s skupnim izrazom „ogrožanje podatkov“), o tem nemudoma obvestiti nacionalne regulativne organe, po drugi strani pa morajo PPECS obvestiti tudi svoje stranke. |
| --- | --- |

25.

Členu 4 direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah sta dodana dva nova odstavka (3 in 4), ki določata obveznost glede obveščanja o kršitvah varnosti. Ponudniki javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev (PPECS) morajo v skladu s členom 4(3) po eni strani v primeru kršitve varnosti, ki povzroči naključno ali nezakonito uničenje, izgubo, spremembo, nepooblaščeno razkritje ali dostop do osebnih podatkov, ki so poslani, shranjeni ali kako drugače obdelani v zvezi z zagotavljanjem elektronskih komunikacijskih storitev (s skupnim izrazom „ogrožanje podatkov“), o tem nemudoma obvestiti nacionalne regulativne organe, po drugi strani pa morajo PPECS obvestiti tudi svoje stranke.

Prednosti te obveznosti

| 26. | ENVP pozitivno ocenjuje ti določbi (člen 4(3) in (4)), ki uvajata obvezno obveščanje o kršitvah varnosti. Z vidika varstva osebnih podatkov in zasebnosti je obveščanje o kršitvah pozitivno; učinki obveščanja so v Združenih državah že preizkušeni, saj je tam že nekaj let v veljavi državna zakonodaja o obveščanju glede kršitev. |
| --- | --- |

26.

ENVP pozitivno ocenjuje ti določbi (člen 4(3) in (4)), ki uvajata obvezno obveščanje o kršitvah varnosti. Z vidika varstva osebnih podatkov in zasebnosti je obveščanje o kršitvah pozitivno; učinki obveščanja so v Združenih državah že preizkušeni, saj je tam že nekaj let v veljavi državna zakonodaja o obveščanju glede kršitev.

| 27. | Kot prvo, zakonodaja v zvezi z obveščanjem glede kršitev v še večji meri poudarja odgovornost PPECS v primerih ogrožanja informacij. Izraz odgovornost v okviru varstva podatkov in varstva zasebnosti pomeni, da je vsaka posamezna organizacija odgovorna za informacije, ki so ji zaupane oziroma so pod njenim nadzorom. Obveznost obveščanja ponovno potrjuje, da je po eni strani ogrožene podatke nadzoroval PPECS, po drugi pa, da je ta organizacija tista, ki je odgovorna za sprejetje ustreznih ukrepov v zvezi s takimi podatki. |
| --- | --- |

27.

Kot prvo, zakonodaja v zvezi z obveščanjem glede kršitev v še večji meri poudarja odgovornost PPECS v primerih ogrožanja informacij. Izraz odgovornost v okviru varstva podatkov in varstva zasebnosti pomeni, da je vsaka posamezna organizacija odgovorna za informacije, ki so ji zaupane oziroma so pod njenim nadzorom. Obveznost obveščanja ponovno potrjuje, da je po eni strani ogrožene podatke nadzoroval PPECS, po drugi pa, da je ta organizacija tista, ki je odgovorna za sprejetje ustreznih ukrepov v zvezi s takimi podatki.

| 28. | Izkazalo pa se je tudi, da je obveznost obveščanja o kršitvah varnosti eden izmed dejavnikov, ki v organizacijah, ki obdelujejo osebne podatke, spodbuja naložbe v varnost. Preprosto dejstvo, da so organizacije dolžne javnost obvestiti o kršitvah varnosti, jih prisili k temu, da uporabljajo strožje varnostne standarde za zaščito osebnih informacij in preprečevanje kršitev. Obveščanje o kršitvah varnosti pa bo omogočilo tudi pripravo in izvedbo zanesljive statistične analize glede najučinkovitejših varnostnih rešitev in mehanizmov. Dolgo časa je vladalo pomanjkanje zanesljivih podatkov o kršitvah varnosti informacij ter najustreznejših tehnologijah za zaščito informacij. Obveznosti glede obveščanja o kršitvah varnosti so verjetno rešitev za ta problem; tako se je izkazalo pri ameriških zakonih o obveščanju glede kršitev varnosti, saj je iz obvestil razvidno, katere tehnologije omogočajo kršitve (13). |
| --- | --- |

28.

Izkazalo pa se je tudi, da je obveznost obveščanja o kršitvah varnosti eden izmed dejavnikov, ki v organizacijah, ki obdelujejo osebne podatke, spodbuja naložbe v varnost. Preprosto dejstvo, da so organizacije dolžne javnost obvestiti o kršitvah varnosti, jih prisili k temu, da uporabljajo strožje varnostne standarde za zaščito osebnih informacij in preprečevanje kršitev. Obveščanje o kršitvah varnosti pa bo omogočilo tudi pripravo in izvedbo zanesljive statistične analize glede najučinkovitejših varnostnih rešitev in mehanizmov. Dolgo časa je vladalo pomanjkanje zanesljivih podatkov o kršitvah varnosti informacij ter najustreznejših tehnologijah za zaščito informacij. Obveznosti glede obveščanja o kršitvah varnosti so verjetno rešitev za ta problem; tako se je izkazalo pri ameriških zakonih o obveščanju glede kršitev varnosti, saj je iz obvestil razvidno, katere tehnologije omogočajo kršitve (13).

| 29. | Nenazadnje pa se posamezniki zaradi obveznosti obveščanja o kršitvah varnosti bolj zavedajo tveganja, ki so mu izpostavljeni, kadar so ogroženi njihovi osebni podatki, zato jim je v pomoč pri sprejemanju ustreznih ukrepov, s katerimi tako tveganje zmanjšajo. Če so na primer ogroženi bančni podatki določenega posameznika, se ta lahko, potem ko je bil o tem obveščen, odloči za spremembo podatkov za dostop do svojega bančnega računa, in s tem komu drugemu onemogoči, da bi jih pridobil in se z njimi nezakonito okoristil (običajen izraz za to je „kraja identitete“). Če povzamemo, ta obveznost zmanjšuje verjetnost, da bi posamezniki postali žrtve kraje identitete, žrtvam pa lahko pomaga sprejeti ustrezne ukrepe za rešitev nastalega problema. |
| --- | --- |

29.

Nenazadnje pa se posamezniki zaradi obveznosti obveščanja o kršitvah varnosti bolj zavedajo tveganja, ki so mu izpostavljeni, kadar so ogroženi njihovi osebni podatki, zato jim je v pomoč pri sprejemanju ustreznih ukrepov, s katerimi tako tveganje zmanjšajo. Če so na primer ogroženi bančni podatki določenega posameznika, se ta lahko, potem ko je bil o tem obveščen, odloči za spremembo podatkov za dostop do svojega bančnega računa, in s tem komu drugemu onemogoči, da bi jih pridobil in se z njimi nezakonito okoristil (običajen izraz za to je „kraja identitete“). Če povzamemo, ta obveznost zmanjšuje verjetnost, da bi posamezniki postali žrtve kraje identitete, žrtvam pa lahko pomaga sprejeti ustrezne ukrepe za rešitev nastalega problema.

Pomanjkljivost predlagane spremembe

| 30. | ENVP je sicer zadovoljen s sistemom obveznega obveščanja o kršitvah varnosti, ki je določen v členu 4(3) in (4), vendar se bolj zavzema za to, da bi imel ta člen širše področje uporabe in bi tako vključeval tudi ponudnike storitev informacijske družbe. Predpis bi tako zajemal tudi spletne banke, spletna podjetja, spletne ponudnike zdravstvenih storitev in druge (14). |
| --- | --- |

30.

ENVP je sicer zadovoljen s sistemom obveznega obveščanja o kršitvah varnosti, ki je določen v členu 4(3) in (4), vendar se bolj zavzema za to, da bi imel ta člen širše področje uporabe in bi tako vključeval tudi ponudnike storitev informacijske družbe. Predpis bi tako zajemal tudi spletne banke, spletna podjetja, spletne ponudnike zdravstvenih storitev in druge (14).

| 31. | Razlogi, s katerimi je mogoče utemeljiti obveznost obveščanja o kršitvah varnosti za ponudnike javnih elektronskih komunikacijskih storitev, tj. PPECS, veljajo tudi za druge organizacije, ki ravno tako množično obdelujejo osebne podatke, katerih razkritje bi lahko še posebej škodilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki. Mednje spadajo spletne banke, posredniki podatkov in drugi spletni ponudniki, ki obdelujejo občutljive podatke (podatke o zdravstvenem stanju, politična stališča itd.). Ogrožanje informacij, s katerimi razpolagajo spletne banke in spletna podjetja in lahko zajemajo ne le številke bančnih računov, pač pa tudi podatke s kreditnih kartic, lahko povzroči krajo identitete; v takih primerih je treba posameznike o tem nujno obvestiti, da lahko sprejmejo ustrezne/potrebne ukrepe. Nazadnje so bile omenjene spletne zdravstvene storitve, v zvezi s katerimi posamezniki morda ne utrpijo finančne škode, zato pa obstaja možnost negospodarske/moralne škode, če so ogrožene občutljive informacije. |
| --- | --- |

31.

Razlogi, s katerimi je mogoče utemeljiti obveznost obveščanja o kršitvah varnosti za ponudnike javnih elektronskih komunikacijskih storitev, tj. PPECS, veljajo tudi za druge organizacije, ki ravno tako množično obdelujejo osebne podatke, katerih razkritje bi lahko še posebej škodilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki. Mednje spadajo spletne banke, posredniki podatkov in drugi spletni ponudniki, ki obdelujejo občutljive podatke (podatke o zdravstvenem stanju, politična stališča itd.). Ogrožanje informacij, s katerimi razpolagajo spletne banke in spletna podjetja in lahko zajemajo ne le številke bančnih računov, pač pa tudi podatke s kreditnih kartic, lahko povzroči krajo identitete; v takih primerih je treba posameznike o tem nujno obvestiti, da lahko sprejmejo ustrezne/potrebne ukrepe. Nazadnje so bile omenjene spletne zdravstvene storitve, v zvezi s katerimi posamezniki morda ne utrpijo finančne škode, zato pa obstaja možnost negospodarske/moralne škode, če so ogrožene občutljive informacije.

| 32. | Z razširitvijo področja uporabe obveznosti prej opisane koristi, ki naj bi jih prinesla uvedba te obveznosti, poleg tega ne bodo omejene le na eno področje dejavnosti, tj. ponudbo javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev, pač pa bodo vključevale tudi splošne storitve informacijske družbe. Z uvedbo obveznega obveščanja o kršitvah varnosti za storitve informacijske družbe, kot so storitve spletnih bank, se poveča odgovornost teh ponudnikov, hkrati pa jih bo to spodbudilo k strožjim varnostnim ukrepom, s katerimi se bodo v prihodnje izognili morebitnim kršitvam varnosti. |
| --- | --- |

32.

Z razširitvijo področja uporabe obveznosti prej opisane koristi, ki naj bi jih prinesla uvedba te obveznosti, poleg tega ne bodo omejene le na eno področje dejavnosti, tj. ponudbo javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev, pač pa bodo vključevale tudi splošne storitve informacijske družbe. Z uvedbo obveznega obveščanja o kršitvah varnosti za storitve informacijske družbe, kot so storitve spletnih bank, se poveča odgovornost teh ponudnikov, hkrati pa jih bo to spodbudilo k strožjim varnostnim ukrepom, s katerimi se bodo v prihodnje izognili morebitnim kršitvam varnosti.

| 33. | Obstajajo tudi primeri, v katerih se direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah že uporablja tudi za subjekte razen PPECS, npr. v členu 5 o zaupnosti sporočil in v členu 13 o neželeni elektronski pošti. To potrjuje, da je zakonodajalec v preteklosti sprejel zelo modro odločitev o tem, da se razširi področje uporabe nekaterih določb direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, saj je menil, da bi bilo to primerno in nujno. ENVP upa, da zakonodajalec tudi sedaj ne bo okleval in se bo odločil za podobno smiseln in prilagodljiv pristop ter razširil področje uporabe člena 4 in vanj vključil ponudnike storitev informacijske družbe. Zato bi zadostovalo, da se v člen 4(3) vstavi napotilo na ponudnike storitev informacijske družbe: „V primeru kršitve varnosti, ki povzroči naključno ali ..., ponudnik javno dostopnih komunikacijskih storitev in ponudnik storitev informacijske družbe zadevnega naročnika in nacionalni regulativni organ ... obvestita o taki kršitvi“. |
| --- | --- |

33.

Obstajajo tudi primeri, v katerih se direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah že uporablja tudi za subjekte razen PPECS, npr. v členu 5 o zaupnosti sporočil in v členu 13 o neželeni elektronski pošti. To potrjuje, da je zakonodajalec v preteklosti sprejel zelo modro odločitev o tem, da se razširi področje uporabe nekaterih določb direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, saj je menil, da bi bilo to primerno in nujno. ENVP upa, da zakonodajalec tudi sedaj ne bo okleval in se bo odločil za podobno smiseln in prilagodljiv pristop ter razširil področje uporabe člena 4 in vanj vključil ponudnike storitev informacijske družbe. Zato bi zadostovalo, da se v člen 4(3) vstavi napotilo na ponudnike storitev informacijske družbe: „V primeru kršitve varnosti, ki povzroči naključno ali ..., ponudnik javno dostopnih komunikacijskih storitev in ponudnik storitev informacijske družbe zadevnega naročnika in nacionalni regulativni organ ... obvestita o taki kršitvi“.

| 34. | ENVP meni, da je ta obveznost, ki se uporablja za PPECS in ponudnike storitev informacijske družbe, prvi korak v procesu, s katerim bi lahko uporabo obveznosti sčasoma na splošno razširili na vse osebe, odgovorne za obdelavo podatkov. |
| --- | --- |

34.

ENVP meni, da je ta obveznost, ki se uporablja za PPECS in ponudnike storitev informacijske družbe, prvi korak v procesu, s katerim bi lahko uporabo obveznosti sčasoma na splošno razširili na vse osebe, odgovorne za obdelavo podatkov.

Specifični pravni okvir za kršitve varnosti, ki ga je treba preučiti po postopku v odboru

| 35. | V predlogu niso obravnavana številna vprašanja, povezana z obveznostjo obveščanja o kršitvah varnosti. Med točkami, ki bi jih bilo treba obravnavati, so pogoji, oblika in postopki, ki se uporabljajo za obveščanje o kršitvah varnosti. Te odločitve so namesto tega v skladu s členom 4(4) predloga prepuščene t.i. komitološkemu odboru (15), tj. Odboru za komunikacije, ki je bil ustanovljen s členom 22 Okvirne direktive, v skladu s Sklepom Sveta z dne 28. junija 1999. Takšne ukrepe bi bilo treba torej sprejeti v skladu s členom 5 Sklepa Sveta z dne 28. junija 1999, v katerem so določena pravila glede regulativnega postopka, in sicer za „ukrepe splošnega dosega za izvajanje bistvenih določb temeljnih aktov“. |
| --- | --- |

35.

V predlogu niso obravnavana številna vprašanja, povezana z obveznostjo obveščanja o kršitvah varnosti. Med točkami, ki bi jih bilo treba obravnavati, so pogoji, oblika in postopki, ki se uporabljajo za obveščanje o kršitvah varnosti. Te odločitve so namesto tega v skladu s členom 4(4) predloga prepuščene t.i. komitološkemu odboru (15), tj. Odboru za komunikacije, ki je bil ustanovljen s členom 22 Okvirne direktive, v skladu s Sklepom Sveta z dne 28. junija 1999. Takšne ukrepe bi bilo treba torej sprejeti v skladu s členom 5 Sklepa Sveta z dne 28. junija 1999, v katerem so določena pravila glede regulativnega postopka, in sicer za „ukrepe splošnega dosega za izvajanje bistvenih določb temeljnih aktov“.

| 36. | ENVP ne nasprotuje odločitvi, da bi vsa ta vprašanja obravnavali v izvedbenih predpisih. Sprejemanje zakonodaje po postopku v odboru verjetno skrajša zakonodajni postopek. Komitologija pa tudi prispeva k zagotavljanju usklajenosti, za katero si je zagotovo treba prizadevati. |
| --- | --- |

36.

ENVP ne nasprotuje odločitvi, da bi vsa ta vprašanja obravnavali v izvedbenih predpisih. Sprejemanje zakonodaje po postopku v odboru verjetno skrajša zakonodajni postopek. Komitologija pa tudi prispeva k zagotavljanju usklajenosti, za katero si je zagotovo treba prizadevati.

| 37. | Glede na množico vprašanj, ki jih bo treba obravnavati v izvedbenih predpisih, in njihov pomen, kot je poudarjeno v nadaljevanju, se zdi primerno, da bi vsa obravnavali skupaj v enem samem predpisu in ne vsakega posebej, tj. nekatera vprašanja v okviru direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, druga pa v izvedbenih predpisih. Odločitev Komisije, da ta vprašanja obravnava v izvedbenih predpisih, ki bodo sprejeti po posvetovanju z ENVP in, upajmo, z drugimi zainteresiranimi stranmi (glej naslednjo točko), je zato treba pozdraviti. |
| --- | --- |

37.

Glede na množico vprašanj, ki jih bo treba obravnavati v izvedbenih predpisih, in njihov pomen, kot je poudarjeno v nadaljevanju, se zdi primerno, da bi vsa obravnavali skupaj v enem samem predpisu in ne vsakega posebej, tj. nekatera vprašanja v okviru direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, druga pa v izvedbenih predpisih. Odločitev Komisije, da ta vprašanja obravnava v izvedbenih predpisih, ki bodo sprejeti po posvetovanju z ENVP in, upajmo, z drugimi zainteresiranimi stranmi (glej naslednjo točko), je zato treba pozdraviti.

Vprašanja, ki jih bo treba obravnavati v izvedbenih ukrepih

| 38. | Pomen izvedbenih ukrepov dojamemo, če dovolj natančno predvidimo vprašanja, ki jih bo treba v njih obravnavati. Z izvedbenimi ukrepi lahko dejansko določimo merila, na podlagi katerih bo treba zagotavljati obveščenost. V njih bo na primer opredeljena kršitev varnosti, pogoji, pod katerimi je treba posameznike in organe o njej obvestiti, in rok za obvestitev. |
| --- | --- |

38.

Pomen izvedbenih ukrepov dojamemo, če dovolj natančno predvidimo vprašanja, ki jih bo treba v njih obravnavati. Z izvedbenimi ukrepi lahko dejansko določimo merila, na podlagi katerih bo treba zagotavljati obveščenost. V njih bo na primer opredeljena kršitev varnosti, pogoji, pod katerimi je treba posameznike in organe o njej obvestiti, in rok za obvestitev.

| 39. | ENVP meni, da direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, zlasti člen 4, ne bi smela določati nobenih izjem glede obveznosti obveščanja. ENVP je zato zadovoljen s pristopom Komisije v členu 4, ki določa obveznost obveščanja, vendar zanjo ne predvideva nobene izjeme, temveč omogoča, da se to in druga vprašanja obravnavajo v izvedbenih predpisih. Čeprav se ENVP zaveda argumentov, na podlagi katerih bi bile lahko nekatere izjeme glede omenjene obveznosti upravičene, pa je bolj naklonjen temu, da bi to in druga vprašanja po temeljiti in splošni razpravi o vseh zadevnih vprašanjih podrobno obravnavali v izvedbenih predpisih. Na podlagi omenjenega je zaradi kompleksnosti vprašanj, povezanih z obveznostjo obveščanja o kršitvah varnosti, vključno z morebitnimi upravičenimi izjemami ali omejitvami, potrebna enotna obravnava, tj. v enem samem predpisu, v katerem je obravnavano le to vprašanje. |
| --- | --- |

39.

ENVP meni, da direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, zlasti člen 4, ne bi smela določati nobenih izjem glede obveznosti obveščanja. ENVP je zato zadovoljen s pristopom Komisije v členu 4, ki določa obveznost obveščanja, vendar zanjo ne predvideva nobene izjeme, temveč omogoča, da se to in druga vprašanja obravnavajo v izvedbenih predpisih. Čeprav se ENVP zaveda argumentov, na podlagi katerih bi bile lahko nekatere izjeme glede omenjene obveznosti upravičene, pa je bolj naklonjen temu, da bi to in druga vprašanja po temeljiti in splošni razpravi o vseh zadevnih vprašanjih podrobno obravnavali v izvedbenih predpisih. Na podlagi omenjenega je zaradi kompleksnosti vprašanj, povezanih z obveznostjo obveščanja o kršitvah varnosti, vključno z morebitnimi upravičenimi izjemami ali omejitvami, potrebna enotna obravnava, tj. v enem samem predpisu, v katerem je obravnavano le to vprašanje.

Posvetovanje z ENVP in potreba po širšem posvetovanju

| 40. | Ker bodo izvedbeni ukrepi pomembno vplivali na varstvo osebnih podatkov posameznikov, bi se morala Komisija pred njihovim sprejetjem temeljito posvetovati. ENVP je zato zadovoljen z besedilom člena 4(4) predloga, v katerem je jasno določeno, da se mora Komisija pred sprejetjem izvedbenih ukrepov posvetovati z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov. Ti ukrepi varstva osebnih podatkov in zasebnosti posameznikov ne bodo le zadevali, temveč bodo imeli zanj pomembne posledice. Zato je pomembno pridobiti mnenje ENVP, kakor je določeno v členu 41 Uredbe (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

40.

Ker bodo izvedbeni ukrepi pomembno vplivali na varstvo osebnih podatkov posameznikov, bi se morala Komisija pred njihovim sprejetjem temeljito posvetovati. ENVP je zato zadovoljen z besedilom člena 4(4) predloga, v katerem je jasno določeno, da se mora Komisija pred sprejetjem izvedbenih ukrepov posvetovati z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov. Ti ukrepi varstva osebnih podatkov in zasebnosti posameznikov ne bodo le zadevali, temveč bodo imeli zanj pomembne posledice. Zato je pomembno pridobiti mnenje ENVP, kakor je določeno v členu 41 Uredbe (ES) št. 45/2001.

| 41. | Poleg posvetovanja z ENVP bi bila lahko ustrezna tudi vključitev določbe, v skladu s katero bi bilo treba o osnutku izvedbenih ukrepov opraviti javno posvetovanje, s katerim bi pridobili mnenja ter spodbudili izmenjavo izkušenj in najboljših praks na tem področju. To bi ne le podjetjem, temveč tudi drugim zainteresiranim stranem, vključno z drugimi organi za varstvo podatkov in delovno skupino iz člena 29, omogočilo, da izrazijo svoje mnenje. Javno posvetovanje je toliko bolj potrebno, če upoštevamo, da se predpis sprejema po postopku v odboru z omejenim posredovanjem Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

41.

Poleg posvetovanja z ENVP bi bila lahko ustrezna tudi vključitev določbe, v skladu s katero bi bilo treba o osnutku izvedbenih ukrepov opraviti javno posvetovanje, s katerim bi pridobili mnenja ter spodbudili izmenjavo izkušenj in najboljših praks na tem področju. To bi ne le podjetjem, temveč tudi drugim zainteresiranim stranem, vključno z drugimi organi za varstvo podatkov in delovno skupino iz člena 29, omogočilo, da izrazijo svoje mnenje. Javno posvetovanje je toliko bolj potrebno, če upoštevamo, da se predpis sprejema po postopku v odboru z omejenim posredovanjem Evropskega parlamenta.

| 42. | ENVP ugotavlja, da je v členu 4(4) predloga predvideno, da se Komisija pred sprejetjem izvedbenih pravil posvetuje tudi z evropskim organom za trg elektronskih komunikacij. ENVP zato pozitivno ocenjuje predvideno posvetovanje z evropskim organom za trg elektronskih komunikacij, ki bo glede vprašanj varnosti omrežij in informacij razpolagal z izkušnjami in znanjem Evropske agencije za varnost omrežij in informacij (ENISA). Morda bi bilo ustrezno, če bi do ustanovitve evropskega organa za trg elektronskih komunikacij v predlagani spremembi (člen 4(4)) kot začasno rešitev predvideli posvetovanje z agencijo ENISA. |
| --- | --- |

42.

ENVP ugotavlja, da je v členu 4(4) predloga predvideno, da se Komisija pred sprejetjem izvedbenih pravil posvetuje tudi z evropskim organom za trg elektronskih komunikacij. ENVP zato pozitivno ocenjuje predvideno posvetovanje z evropskim organom za trg elektronskih komunikacij, ki bo glede vprašanj varnosti omrežij in informacij razpolagal z izkušnjami in znanjem Evropske agencije za varnost omrežij in informacij (ENISA). Morda bi bilo ustrezno, če bi do ustanovitve evropskega organa za trg elektronskih komunikacij v predlagani spremembi (člen 4(4)) kot začasno rešitev predvideli posvetovanje z agencijo ENISA.

II.3   Določbe v zvezi s piškotki, vohunsko programsko opremo in drugo podobno opremo: sprememba člena 5(3)

| 43. | Člen 5(3) direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah se nanaša na tehnologije, ki prek elektronskih komunikacijskih omrežij omogočajo dostop do podatkov in njihovo shranjevanje v uporabnikovo terminalsko opremo. Primer za uporabo člena 5(3) so piškotki (16). Drugi primeri vključujejo uporabo tehnologij, kot so na primer vohunska programska oprema (skriti vohunski programi) in trojanski konji (programi, ki so skriti v sporočilih ali v drugi navidezno nenevarni programski opremi). Cilj teh tehnologij in njihovi nameni so zelo različni: medtem ko so nekateri povsem neškodljivi ali uporabniku celo koristni, so drugi dejansko zelo škodljivi in nevarni. |
| --- | --- |

43.

Člen 5(3) direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah se nanaša na tehnologije, ki prek elektronskih komunikacijskih omrežij omogočajo dostop do podatkov in njihovo shranjevanje v uporabnikovo terminalsko opremo. Primer za uporabo člena 5(3) so piškotki (16). Drugi primeri vključujejo uporabo tehnologij, kot so na primer vohunska programska oprema (skriti vohunski programi) in trojanski konji (programi, ki so skriti v sporočilih ali v drugi navidezno nenevarni programski opremi). Cilj teh tehnologij in njihovi nameni so zelo različni: medtem ko so nekateri povsem neškodljivi ali uporabniku celo koristni, so drugi dejansko zelo škodljivi in nevarni.

| 44. | Člen 5(3) direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah določa pogoje, pod katerimi je med drugim z uporabo omenjenih tehnologij mogoče pridobiti dostop do podatkov ali jih shraniti v uporabnikovo terminalsko opremo. V skladu s členom 5(3) (i) morajo biti internetni uporabniki zlasti jasno in izčrpno obveščeni v skladu z direktivo 95/46/ES, med drugim o namenih obdelave; in (ii) morajo imeti internetni uporabniki možnost, da zavrnejo takšno obdelavo, tj. da so izvzeti iz obdelave podatkov, pridobljenih v njihovi terminalski opremi. |
| --- | --- |

44.

Člen 5(3) direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah določa pogoje, pod katerimi je med drugim z uporabo omenjenih tehnologij mogoče pridobiti dostop do podatkov ali jih shraniti v uporabnikovo terminalsko opremo. V skladu s členom 5(3) (i) morajo biti internetni uporabniki zlasti jasno in izčrpno obveščeni v skladu z direktivo 95/46/ES, med drugim o namenih obdelave; in (ii) morajo imeti internetni uporabniki možnost, da zavrnejo takšno obdelavo, tj. da so izvzeti iz obdelave podatkov, pridobljenih v njihovi terminalski opremi.

Prednosti predlagane spremembe

| 45. | Področje uporabe sedanjega člena 5(3) direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah je omejeno na primere, v katerih dostop do podatkov in njihovo shranjevanje v uporabnikovo terminalsko opremo poteka prek elektronskih komunikacijskih omrežij. To vključuje zgoraj opisani primer uporabe piškotkov in drugih tehnologij, kot je vohunska programska oprema, ki se prenesejo prek elektronskih komunikacijskih omrežij. Vendar sploh ni jasno, ali se člen 5(3) uporablja tudi v primerih, v katerih se podobne tehnologije (piškotki, vohunska programska oprema in podobno) razširjajo s programsko opremo, nameščeno na zunanjem nosilcu podatkov, in se prenesejo v uporabnikovo terminalsko opremo. Ker je zasebnost lahko ogrožena ne glede na komunikacijski kanal, omejitev člena 5(3) na en komunikacijski kanal ni ravno najboljša rešitev. |
| --- | --- |

45.

Področje uporabe sedanjega člena 5(3) direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah je omejeno na primere, v katerih dostop do podatkov in njihovo shranjevanje v uporabnikovo terminalsko opremo poteka prek elektronskih komunikacijskih omrežij. To vključuje zgoraj opisani primer uporabe piškotkov in drugih tehnologij, kot je vohunska programska oprema, ki se prenesejo prek elektronskih komunikacijskih omrežij. Vendar sploh ni jasno, ali se člen 5(3) uporablja tudi v primerih, v katerih se podobne tehnologije (piškotki, vohunska programska oprema in podobno) razširjajo s programsko opremo, nameščeno na zunanjem nosilcu podatkov, in se prenesejo v uporabnikovo terminalsko opremo. Ker je zasebnost lahko ogrožena ne glede na komunikacijski kanal, omejitev člena 5(3) na en komunikacijski kanal ni ravno najboljša rešitev.

| 46. | ENVP je zato zadovoljen s spremembo člena 5(3), ki zaradi črtanja navedbe „elektronskih komunikacijskih omrežij“ dejansko razširja področje uporabe tega člena. Tako sta v spremenjeni različici člena 5(3) zajeta oba primera: primer, v katerem dostop do podatkov in njihovo shranjevanje v uporabnikovo terminalsko opremo poteka prek elektronskih komunikacijskih omrežij, in primer, v katerem dostop do podatkov in njihovo shranjevanje v uporabnikovo terminalsko opremo poteka prek zunanjih nosilcev shranjevanja podatkov, kot so CD-ji, CD-ROM-i, USB ključi in podobno. |
| --- | --- |

46.

ENVP je zato zadovoljen s spremembo člena 5(3), ki zaradi črtanja navedbe „elektronskih komunikacijskih omrežij“ dejansko razširja področje uporabe tega člena. Tako sta v spremenjeni različici člena 5(3) zajeta oba primera: primer, v katerem dostop do podatkov in njihovo shranjevanje v uporabnikovo terminalsko opremo poteka prek elektronskih komunikacijskih omrežij, in primer, v katerem dostop do podatkov in njihovo shranjevanje v uporabnikovo terminalsko opremo poteka prek zunanjih nosilcev shranjevanja podatkov, kot so CD-ji, CD-ROM-i, USB ključi in podobno.

Tehnično shranjevanje za omogočanje lažjega prenosa

| 47. | Zadnji stavek člena 5(3) direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah ostaja v spremenjeni različici enak. V skladu z zadnjim stavkom člena 5(3) zahteve iz prvega stavka ne preprečujejo nobenega tehničnega shranjevanja ali dostopa izključno za namen opravljanja ali lajšanja prenosa sporočila prek elektronskega komunikacijskega omrežja ali, če je nujno potrebno, za zagotovitev storitve informacijske družbe ... Tako se obvezni pravili, določeni v prvem stavku člena 5(3) (potrebno obveščanje in možnost zavrnitve), ne bosta uporabljali, če bo edini namen dostopa do uporabnikove terminalske opreme ali shranjevanja podatkov omogočanje lažjega prenosa ali pa bo to nujno potrebno za zagotavljanje storitev informacijske družbe, ki jih zahteva uporabnik. |
| --- | --- |

47.

Zadnji stavek člena 5(3) direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah ostaja v spremenjeni različici enak. V skladu z zadnjim stavkom člena 5(3) zahteve iz prvega stavka ne preprečujejo nobenega tehničnega shranjevanja ali dostopa izključno za namen opravljanja ali lajšanja prenosa sporočila prek elektronskega komunikacijskega omrežja ali, če je nujno potrebno, za zagotovitev storitve informacijske družbe ... Tako se obvezni pravili, določeni v prvem stavku člena 5(3) (potrebno obveščanje in možnost zavrnitve), ne bosta uporabljali, če bo edini namen dostopa do uporabnikove terminalske opreme ali shranjevanja podatkov omogočanje lažjega prenosa ali pa bo to nujno potrebno za zagotavljanje storitev informacijske družbe, ki jih zahteva uporabnik.

| 48. | V direktivi pa ni navedeno, v katerih primerih je edini namen dostopa do podatkov ali njihovega shranjevanja omogočanje lažjega prenosa ali zagotavljanja podatkov. Primer, v katerem bi se ta izjema nedvomno uporabljala, je vzpostavitev internetne povezave. Za vzpostavitev internetne povezave je treba namreč pridobiti naslov IP (17). Računalnik končnega uporabnika bo moral ponudniku dostopa do interneta razkriti nekatere svoje podatke, v zameno pa mu bo ponudnik dostopa do interneta zagotovil naslov IP. Podatki, shranjeni v terminalski opremi končnega uporabnika, bodo tako posredovani ponudniku dostopa do interneta, ki bo uporabniku zagotovil dostop do interneta. V tem primeru ponudniku dostopa do interneta ni treba objaviti zbranih podatkov ali zagotoviti pravice do zavrnitve, kolikor je ta poseg potreben za zagotovitev storitve. |
| --- | --- |

48.

V direktivi pa ni navedeno, v katerih primerih je edini namen dostopa do podatkov ali njihovega shranjevanja omogočanje lažjega prenosa ali zagotavljanja podatkov. Primer, v katerem bi se ta izjema nedvomno uporabljala, je vzpostavitev internetne povezave. Za vzpostavitev internetne povezave je treba namreč pridobiti naslov IP (17). Računalnik končnega uporabnika bo moral ponudniku dostopa do interneta razkriti nekatere svoje podatke, v zameno pa mu bo ponudnik dostopa do interneta zagotovil naslov IP. Podatki, shranjeni v terminalski opremi končnega uporabnika, bodo tako posredovani ponudniku dostopa do interneta, ki bo uporabniku zagotovil dostop do interneta. V tem primeru ponudniku dostopa do interneta ni treba objaviti zbranih podatkov ali zagotoviti pravice do zavrnitve, kolikor je ta poseg potreben za zagotovitev storitve.

| 49. | Če želi uporabnik, potem ko je priključen na internet, obiskati določeno spletno mesto, mora poslati zahtevo strežniku, na katerem zadevno spletno mesto gostuje. Slednji bo odgovoril, če bo vedel, kam lahko pošlje informacijo, tj. če bo poznal uporabnikov naslov IP. Zaradi načina shranjevanja tega naslova mora spletno mesto, ki ga želi uporabnik obiskati, ponovno imeti dostop do podatkov v terminalski opremi internetnega uporabnika. Seveda bi se za ta poseg prav tako uporabljala izjema. V teh primerih bi bilo ustrezno, da se zahteve iz člena 5(3) ne bi uporabljale. |
| --- | --- |

49.

Če želi uporabnik, potem ko je priključen na internet, obiskati določeno spletno mesto, mora poslati zahtevo strežniku, na katerem zadevno spletno mesto gostuje. Slednji bo odgovoril, če bo vedel, kam lahko pošlje informacijo, tj. če bo poznal uporabnikov naslov IP. Zaradi načina shranjevanja tega naslova mora spletno mesto, ki ga želi uporabnik obiskati, ponovno imeti dostop do podatkov v terminalski opremi internetnega uporabnika. Seveda bi se za ta poseg prav tako uporabljala izjema. V teh primerih bi bilo ustrezno, da se zahteve iz člena 5(3) ne bi uporabljale.

| 50. | Po mnenju ENVP bi bilo ustrezno, da se iz obveznosti obveščanja in zagotavljanja pravice do zavrnitve izvzameta zgoraj opisana primera, v katerih sta tehnično shranjevanje ali dostop do uporabnikove terminalske opreme potrebna izključno zaradi prenosa sporočila prek elektronskega komunikacijskega omrežja. Enako velja, če sta tehnično shranjevanje ali dostop nujno potrebna za zagotavljanje storitve informacijske družbe. Vendar ENVP ne vidi potrebe po izvzetju iz obveznosti obveščanja in zagotavljanja pravice do zavrnitve v primerih, v katerih je edini namen tehničnega shranjevanja ali dostopa omogočanje lažjega prenosa sporočila. V skladu z zadnjim stavkom tega člena se tako lahko zgodi, da oseba ne bo obveščena in ne bo mogla zavrniti obdelave svojih podatkov, če piškotek zbira podatke o njenih jezikovnih preferencah ali o kraju, v katerem se nahaja (npr. Belgija, Kitajska), saj bi se lahko štelo, da je cilj tega piškotka omogočanje lažjega prenosa sporočila. ENVP se zaveda, da imajo na ravni programske opreme posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, v praksi možnost, da zavrnejo ali prilagodijo shranjevanje piškotkov. Vendar to ni dovolj natančno določeno v nobeni zakonski določbi, v skladu s katero bi lahko zadevna oseba uradno branila svoje pravice v zgoraj omenjenih primerih. |
| --- | --- |

50.

Po mnenju ENVP bi bilo ustrezno, da se iz obveznosti obveščanja in zagotavljanja pravice do zavrnitve izvzameta zgoraj opisana primera, v katerih sta tehnično shranjevanje ali dostop do uporabnikove terminalske opreme potrebna izključno zaradi prenosa sporočila prek elektronskega komunikacijskega omrežja. Enako velja, če sta tehnično shranjevanje ali dostop nujno potrebna za zagotavljanje storitve informacijske družbe. Vendar ENVP ne vidi potrebe po izvzetju iz obveznosti obveščanja in zagotavljanja pravice do zavrnitve v primerih, v katerih je edini namen tehničnega shranjevanja ali dostopa omogočanje lažjega prenosa sporočila. V skladu z zadnjim stavkom tega člena se tako lahko zgodi, da oseba ne bo obveščena in ne bo mogla zavrniti obdelave svojih podatkov, če piškotek zbira podatke o njenih jezikovnih preferencah ali o kraju, v katerem se nahaja (npr. Belgija, Kitajska), saj bi se lahko štelo, da je cilj tega piškotka omogočanje lažjega prenosa sporočila. ENVP se zaveda, da imajo na ravni programske opreme posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, v praksi možnost, da zavrnejo ali prilagodijo shranjevanje piškotkov. Vendar to ni dovolj natančno določeno v nobeni zakonski določbi, v skladu s katero bi lahko zadevna oseba uradno branila svoje pravice v zgoraj omenjenih primerih.

| 51. | Da bi preprečili takšen izid, ENVP predlaga manjšo spremembo v zadnjem delu člena 5(3), in sicer črtanje besedice „lajšanja“ v zadnjem stavku: „ne prepreči nobenega tehničnega shranjevanja ali dostopa izključno za namen opravljanja ali lajšanja prenosa sporočila prek elektronskega komunikacijskega omrežja ali, če je nujno potrebno, za zagotovitev storitve informacijske družbe ...“. |
| --- | --- |

51.

Da bi preprečili takšen izid, ENVP predlaga manjšo spremembo v zadnjem delu člena 5(3), in sicer črtanje besedice „lajšanja“ v zadnjem stavku: „ne prepreči nobenega tehničnega shranjevanja ali dostopa izključno za namen opravljanja ali lajšanja prenosa sporočila prek elektronskega komunikacijskega omrežja ali, če je nujno potrebno, za zagotovitev storitve informacijske družbe ...“.

II.4   Spori, ki jih sprožijo ponudniki javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev in pravne osebe: dodani odstavek 6 člena 13

| 52. | Predlagani člen 13(6) določa civilnopravna sredstva za vsako fizično ali pravno osebo z upravičenim interesom, zlasti za ponudnike elektronskih komunikacijskih storitev, ki se zaradi svojega poslovnega interesa borijo proti kršiteljem člena 13 direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah. Ta člen se nanaša na pošiljanje nenaročenih reklamnih sporočil. |
| --- | --- |

52.

Predlagani člen 13(6) določa civilnopravna sredstva za vsako fizično ali pravno osebo z upravičenim interesom, zlasti za ponudnike elektronskih komunikacijskih storitev, ki se zaradi svojega poslovnega interesa borijo proti kršiteljem člena 13 direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah. Ta člen se nanaša na pošiljanje nenaročenih reklamnih sporočil.

| 53. | S predlagano spremembo se bodo tako ponudniki dostopa do interneta lahko borili proti pošiljateljem neželene elektronske pošte, ki zlorabljajo njihova omrežja, sprožili sodne postopke proti subjektom, ki ponarejajo naslove pošiljateljev ali vdirajo v strežnike, da bi jih lahko uporabljali za pošiljanje neželene pošte, itd. |
| --- | --- |

53.

S predlagano spremembo se bodo tako ponudniki dostopa do interneta lahko borili proti pošiljateljem neželene elektronske pošte, ki zlorabljajo njihova omrežja, sprožili sodne postopke proti subjektom, ki ponarejajo naslove pošiljateljev ali vdirajo v strežnike, da bi jih lahko uporabljali za pošiljanje neželene pošte, itd.

| 54. | V direktivi o zasebnosti in elektronskih komunikacijah ni bilo jasno določeno, ali smejo ponudniki javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev sprožiti postopek proti pošiljateljem neželene elektronske pošte; v zelo redkih primerih so ponudniki javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev sprožili sodni postopek zaradi kršitve člena 13, kakor je bil prenesen v zakonodajo držav članic (18). Ker je v predlogu direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah ponudnikom elektronskih komunikacijskih storitev priznana pravica, da sprožijo sodni postopek in tako zavarujejo svoj poslovni interes, njen namen ni le varovati posameznih naročnikov, temveč tudi ponudnike elektronskih komunikacijskih storitev. |
| --- | --- |

54.

V direktivi o zasebnosti in elektronskih komunikacijah ni bilo jasno določeno, ali smejo ponudniki javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev sprožiti postopek proti pošiljateljem neželene elektronske pošte; v zelo redkih primerih so ponudniki javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev sprožili sodni postopek zaradi kršitve člena 13, kakor je bil prenesen v zakonodajo držav članic (18). Ker je v predlogu direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah ponudnikom elektronskih komunikacijskih storitev priznana pravica, da sprožijo sodni postopek in tako zavarujejo svoj poslovni interes, njen namen ni le varovati posameznih naročnikov, temveč tudi ponudnike elektronskih komunikacijskih storitev.

| 55. | ENVP je zadovoljen z možnostjo, predvideno v predlogu, da lahko ponudniki elektronskih komunikacijskih storitev zaradi zaščite poslovnega interesa sprožijo sodni postopek proti pošiljateljem neželene elektronske pošte. Razen v izjemnih primerih posamezni naročniki nimajo niti dovolj denarja niti niso dovolj motivirani, da bi začeli takšen postopek. Nasprotno pa so ponudniki dostopa do interneta in drugi ponudniki javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev finančno in tehnološko sposobni preiskovati neželeno elektronsko pošto in ugotavljati storilce, zato bi bilo samoumevno, da lahko proti pošiljateljem neželene elektronske pošte sprožili sodni postopek. |
| --- | --- |

55.

ENVP je zadovoljen z možnostjo, predvideno v predlogu, da lahko ponudniki elektronskih komunikacijskih storitev zaradi zaščite poslovnega interesa sprožijo sodni postopek proti pošiljateljem neželene elektronske pošte. Razen v izjemnih primerih posamezni naročniki nimajo niti dovolj denarja niti niso dovolj motivirani, da bi začeli takšen postopek. Nasprotno pa so ponudniki dostopa do interneta in drugi ponudniki javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev finančno in tehnološko sposobni preiskovati neželeno elektronsko pošto in ugotavljati storilce, zato bi bilo samoumevno, da lahko proti pošiljateljem neželene elektronske pošte sprožili sodni postopek.

| 56. | ENVP je predlagani spremembi zlasti naklonjen, če bi lahko tudi potrošniške organizacije in sindikati, ki zastopajo interese potrošnikov, prejemnikov neželene elektronske pošte, v njihovem imenu sprožili sodni postopek. Kot je bilo že povedano, škoda, povzročena posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, in hkrati prejemniku neželene elektronske pošte, v posameznem primeru ponavadi ni dovolj za uvedbo sodnega postopka. Dejansko je ENVP v mnenju o nadaljevanju delovnega programa za boljše izvajanje direktive o varstvu podatkov (19) ta ukrep načeloma že predlagal za kršitve zasebnosti in varstva podatkov. Po mnenju ENVP bi bil lahko predlog daljnosežnejši in bi lahko predvidel skupinske tožbe, kar bi državljanom v zadevah v zvezi z varstvom osebnih podatkov omogočilo, da lahko skupaj nastopijo pred sodiščem. V primerih, ko številni posamezniki prejemajo neželeno elektronsko pošto, bi se lahko skupine posameznikov povezale in proti pošiljateljem neželene elektronske pošte na sodišču vložile skupinsko tožbo. |
| --- | --- |

56.

ENVP je predlagani spremembi zlasti naklonjen, če bi lahko tudi potrošniške organizacije in sindikati, ki zastopajo interese potrošnikov, prejemnikov neželene elektronske pošte, v njihovem imenu sprožili sodni postopek. Kot je bilo že povedano, škoda, povzročena posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, in hkrati prejemniku neželene elektronske pošte, v posameznem primeru ponavadi ni dovolj za uvedbo sodnega postopka. Dejansko je ENVP v mnenju o nadaljevanju delovnega programa za boljše izvajanje direktive o varstvu podatkov (19) ta ukrep načeloma že predlagal za kršitve zasebnosti in varstva podatkov. Po mnenju ENVP bi bil lahko predlog daljnosežnejši in bi lahko predvidel skupinske tožbe, kar bi državljanom v zadevah v zvezi z varstvom osebnih podatkov omogočilo, da lahko skupaj nastopijo pred sodiščem. V primerih, ko številni posamezniki prejemajo neželeno elektronsko pošto, bi se lahko skupine posameznikov povezale in proti pošiljateljem neželene elektronske pošte na sodišču vložile skupinsko tožbo.

| 57. | ENVP zlasti obžaluje, da je v skladu s predlogom možnost, da pravne osebe sprožijo sodni postopek, omejena na primere kršitve člena 13 direktive, tj. na primere kršitve določbe o nenaročenih e-sporočilih. V skladu s predlagano spremembo pravne osebe tako ne bi mogle sprožiti postopka zaradi kršitve drugih določb direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah. Določba v sedanji obliki namreč pravni osebi, na primer potrošniški organizaciji, ne omogoča, da sproži postopek proti ponudniku dostopa do interneta, ki je razkril osebne podatke milijonov potrošnikov. Izvajanje celotne direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, ne le zadevnega člena, bi se bistveno izboljšalo, če bi bila določba člena 13(6) splošna in bi lahko pravne osebe sprožile sodni postopek zaradi kršitve katere koli določbe te direktive. |
| --- | --- |

57.

ENVP zlasti obžaluje, da je v skladu s predlogom možnost, da pravne osebe sprožijo sodni postopek, omejena na primere kršitve člena 13 direktive, tj. na primere kršitve določbe o nenaročenih e-sporočilih. V skladu s predlagano spremembo pravne osebe tako ne bi mogle sprožiti postopka zaradi kršitve drugih določb direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah. Določba v sedanji obliki namreč pravni osebi, na primer potrošniški organizaciji, ne omogoča, da sproži postopek proti ponudniku dostopa do interneta, ki je razkril osebne podatke milijonov potrošnikov. Izvajanje celotne direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, ne le zadevnega člena, bi se bistveno izboljšalo, če bi bila določba člena 13(6) splošna in bi lahko pravne osebe sprožile sodni postopek zaradi kršitve katere koli določbe te direktive.

| 58. | Da bi rešili ta problem, ENVP predlaga preoblikovanje člena 13(6) v ločen člen (člen 14). Besedilo člena 13(6) pa bi morali zato nekoliko spremeniti: „na podlagi tega člena“ bi morali nadomestiti z „na podlagi te direktive“. |
| --- | --- |

58.

Da bi rešili ta problem, ENVP predlaga preoblikovanje člena 13(6) v ločen člen (člen 14). Besedilo člena 13(6) pa bi morali zato nekoliko spremeniti: „na podlagi tega člena“ bi morali nadomestiti z „na podlagi te direktive“.

II.5   Okrepljene določbe o nadzoru izvajanja direktive: dodani člen 15a

| 59. | V direktivi o zasebnosti in elektronskih komunikacijah ni izrecnih določb o nadzoru njenega izvajanja. Namesto teh je v njej napotilo na zadevni oddelek direktive o varstvu podatkov (20). ENVP je zadovoljen z besedilom novega člena 15a predloga, ki izrecno ureja vprašanje nadzora izvajanja te direktive. |
| --- | --- |

59.

V direktivi o zasebnosti in elektronskih komunikacijah ni izrecnih določb o nadzoru njenega izvajanja. Namesto teh je v njej napotilo na zadevni oddelek direktive o varstvu podatkov (20). ENVP je zadovoljen z besedilom novega člena 15a predloga, ki izrecno ureja vprašanje nadzora izvajanja te direktive.

| 60. | ENVP ugotavlja, da je za učinkovit nadzor izvajanja na tem področju v skladu s predlaganim členom 15a(3) nacionalnim organom treba zagotoviti preiskovalna pooblastila za pridobivanje potrebnih informacij. Zelo pogosto bodo dokazi o kršitvah določb direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah predloženi v elektronski obliki in shranjeni v različnih računalnikih, napravah ali omrežjih. Zato je pomembno, da bodo imeli organi nadzora možnost pridobiti nalog za preiskavo, na podlagi katerega bodo pooblaščeni za dostop, preiskave in zaseg. |
| --- | --- |

60.

ENVP ugotavlja, da je za učinkovit nadzor izvajanja na tem področju v skladu s predlaganim členom 15a(3) nacionalnim organom treba zagotoviti preiskovalna pooblastila za pridobivanje potrebnih informacij. Zelo pogosto bodo dokazi o kršitvah določb direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah predloženi v elektronski obliki in shranjeni v različnih računalnikih, napravah ali omrežjih. Zato je pomembno, da bodo imeli organi nadzora možnost pridobiti nalog za preiskavo, na podlagi katerega bodo pooblaščeni za dostop, preiskave in zaseg.

| 61. | ENVP je zlasti zadovoljen s predlagano spremembo člena 15a(2), v skladu s katero morajo biti nacionalni regulativni organi pooblaščeni, da odredijo prepoved, tj. zahtevajo prenehanje kršitve, ter imajo na voljo potrebna preiskovalna pooblastila in sredstva. Nacionalni regulativni organi, tudi nacionalni organi za varstvo podatkov, bi morali biti pooblaščeni, da odredijo prepoved in kršiteljem onemogočijo nadaljevanje dejavnosti, ki je v nasprotju z direktivo o zasebnosti in elektronskih komunikacijah. Prepoved ali pooblastilo, s katerim se odredi prenehanje kršitve, je koristno orodje v primeru ponavljajočega se ravnanja, ki povzroča kršitev pravic posameznikov. Prepovedi bodo zelo uporabne pri preprečevanju kršitev direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, na primer kršitve člena 13 o nenaročenih komercialnih sporočilih, pri katerih gre že po naravi za ponavljajoče se ravnanje. |
| --- | --- |

61.

ENVP je zlasti zadovoljen s predlagano spremembo člena 15a(2), v skladu s katero morajo biti nacionalni regulativni organi pooblaščeni, da odredijo prepoved, tj. zahtevajo prenehanje kršitve, ter imajo na voljo potrebna preiskovalna pooblastila in sredstva. Nacionalni regulativni organi, tudi nacionalni organi za varstvo podatkov, bi morali biti pooblaščeni, da odredijo prepoved in kršiteljem onemogočijo nadaljevanje dejavnosti, ki je v nasprotju z direktivo o zasebnosti in elektronskih komunikacijah. Prepoved ali pooblastilo, s katerim se odredi prenehanje kršitve, je koristno orodje v primeru ponavljajočega se ravnanja, ki povzroča kršitev pravic posameznikov. Prepovedi bodo zelo uporabne pri preprečevanju kršitev direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, na primer kršitve člena 13 o nenaročenih komercialnih sporočilih, pri katerih gre že po naravi za ponavljajoče se ravnanje.

| 62. | Predlog Komisiji tudi omogoča, da za zagotavljanje učinkovitega čezmejnega sodelovanja pri nadzoru nad izvajanjem nacionalne zakonodaje uvede tehnične izvedbene ukrepe (predlagana sprememba v členu 15a(4)). Pri dosedanjem sodelovanju je bil na pobudo Komisije dosežen dogovor o skupnem postopku za obravnavanje čezmejnih pritožb v zvezi z neželeno elektronsko pošto. |
| --- | --- |

62.

Predlog Komisiji tudi omogoča, da za zagotavljanje učinkovitega čezmejnega sodelovanja pri nadzoru nad izvajanjem nacionalne zakonodaje uvede tehnične izvedbene ukrepe (predlagana sprememba v členu 15a(4)). Pri dosedanjem sodelovanju je bil na pobudo Komisije dosežen dogovor o skupnem postopku za obravnavanje čezmejnih pritožb v zvezi z neželeno elektronsko pošto.

| 63. | ENVP meni, da predpis nedvomno prispeva k lažjemu čezmejnemu izvajanju svojih določb, če podpira sodelovanje med regulativnimi organi in podobnimi organi v drugih državah. Zato je ustrezno, da je v predlogu predvidena možnost, na podlagi katere bo lahko Komisija ustvarjala pogoje za zagotavljanje čezmejnega sodelovanja, vključno s postopki za izmenjavo informacij. |
| --- | --- |

63.

ENVP meni, da predpis nedvomno prispeva k lažjemu čezmejnemu izvajanju svojih določb, če podpira sodelovanje med regulativnimi organi in podobnimi organi v drugih državah. Zato je ustrezno, da je v predlogu predvidena možnost, na podlagi katere bo lahko Komisija ustvarjala pogoje za zagotavljanje čezmejnega sodelovanja, vključno s postopki za izmenjavo informacij.

III.   ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

| 64. | ENVP je predlogu v celoti naklonjen. Predlagane spremembe bodo okrepile varstvo zasebnosti posameznikov in njihovih podatkov na področju elektronskih komunikacij; to bo doseženo z blagim pristopom ter brez neupravičenih in nepotrebnih obremenitev za organizacije. Natančneje, ENVP meni, da predlaganih sprememb v glavnem ne bi smeli spreminjati, če ustrezajo svojemu namenu. V točki 69 so naštete spremembe, za katere ENVP upa, da bodo ostale nespremenjene. |
| --- | --- |

64.

ENVP je predlogu v celoti naklonjen. Predlagane spremembe bodo okrepile varstvo zasebnosti posameznikov in njihovih podatkov na področju elektronskih komunikacij; to bo doseženo z blagim pristopom ter brez neupravičenih in nepotrebnih obremenitev za organizacije. Natančneje, ENVP meni, da predlaganih sprememb v glavnem ne bi smeli spreminjati, če ustrezajo svojemu namenu. V točki 69 so naštete spremembe, za katere ENVP upa, da bodo ostale nespremenjene.

| 65. | Čeprav ENVP predlog na splošno ocenjuje pozitivno, meni, da bi morali nekatere spremembe izboljšati ter s tem zagotoviti učinkovito varstvo osebnih podatkov in zasebnosti posameznikov. To še zlasti velja za določbe o obveščanju o kršitvah varnosti in za določbe o sodnih postopkih, ki jih sprožijo ponudniki elektronskih komunikacijskih storitev zaradi kršitve določb o neželeni elektronski pošti. Poleg tega ENVP obžaluje, da v predlogu niso obravnavana nekatera vprašanja, ki tudi v sedanji direktivi o zasebnosti in elektronskih komunikacijah niso ustrezno urejena; s tem pri tem pregledu niso izkoristili možnosti rešitve odprtih vprašanj. |
| --- | --- |

65.

Čeprav ENVP predlog na splošno ocenjuje pozitivno, meni, da bi morali nekatere spremembe izboljšati ter s tem zagotoviti učinkovito varstvo osebnih podatkov in zasebnosti posameznikov. To še zlasti velja za določbe o obveščanju o kršitvah varnosti in za določbe o sodnih postopkih, ki jih sprožijo ponudniki elektronskih komunikacijskih storitev zaradi kršitve določb o neželeni elektronski pošti. Poleg tega ENVP obžaluje, da v predlogu niso obravnavana nekatera vprašanja, ki tudi v sedanji direktivi o zasebnosti in elektronskih komunikacijah niso ustrezno urejena; s tem pri tem pregledu niso izkoristili možnosti rešitve odprtih vprašanj.

| 66. | V mnenju so za oba problema, tj. vprašanja, ki v predlogu niso ustrezno preučena, in tista, ki v njem sploh niso obravnavana, predlagane nekatere rešitve. V točkah 67 in 68 so povzeti problemi in predlagano ustrezno besedilo. ENVP zakonodajalca poziva, da jih upošteva pri sprejemanju tega predloga v zakonodajnem postopku. |
| --- | --- |

66.

V mnenju so za oba problema, tj. vprašanja, ki v predlogu niso ustrezno preučena, in tista, ki v njem sploh niso obravnavana, predlagane nekatere rešitve. V točkah 67 in 68 so povzeti problemi in predlagano ustrezno besedilo. ENVP zakonodajalca poziva, da jih upošteva pri sprejemanju tega predloga v zakonodajnem postopku.

| 67. | ENVP se odločno zavzema za preoblikovanje naslednjih sprememb, vsebovanih v predlogu:






  (i) | Obveščanje o kršitvah varnosti. Kot je navedeno, se predlagana sprememba z dodanim členom 4(4) uporablja za ponudnike javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev v javnih omrežjih (ponudniki internetnih storitev in mrežni operaterji), ki morajo svoje regulativne organe in potrošnike obveščati o kršitvah varnosti. ENVP to obveznost v celoti podpira. Meni pa, da bi se morala obveznost uporabljati tudi za ponudnike storitev informacijske družbe, ki pogosto obdelujejo občutljive osebne podatke. Tako bi morale to obveznost izpolnjevati tudi spletne banke in zavarovalnice ter spletni ponudniki zdravstvenih storitev, prav tako pa bi morala veljati za vsako spletno podjetje.
  ENVP zato predlaga, da se v člen 4(3) vstavi napotilo na ponudnike storitev informacijske družbe: „V primeru kršitve varnosti ... ponudnik javno dostopnih komunikacijskih storitev in ponudnik storitev informacijske družbe zadevnega naročnika in nacionalni regulativni organ ... obvestita o taki kršitvi“. |
| --- | --- | --- |

67.

ENVP se odločno zavzema za preoblikovanje naslednjih sprememb, vsebovanih v predlogu:

(i)

Obveščanje o kršitvah varnosti. Kot je navedeno, se predlagana sprememba z dodanim členom 4(4) uporablja za ponudnike javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev v javnih omrežjih (ponudniki internetnih storitev in mrežni operaterji), ki morajo svoje regulativne organe in potrošnike obveščati o kršitvah varnosti. ENVP to obveznost v celoti podpira. Meni pa, da bi se morala obveznost uporabljati tudi za ponudnike storitev informacijske družbe, ki pogosto obdelujejo občutljive osebne podatke. Tako bi morale to obveznost izpolnjevati tudi spletne banke in zavarovalnice ter spletni ponudniki zdravstvenih storitev, prav tako pa bi morala veljati za vsako spletno podjetje.

ENVP zato predlaga, da se v člen 4(3) vstavi napotilo na ponudnike storitev informacijske družbe: „V primeru kršitve varnosti ... ponudnik javno dostopnih komunikacijskih storitev in ponudnik storitev informacijske družbe zadevnega naročnika in nacionalni regulativni organ ... obvestita o taki kršitvi“.

| (ii) | Sodni postopki, ki jih sprožijo ponudniki javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev v javnih omrežjih. Kot je navedeno, predlagana sprememba z dodanim členom 13(6) zagotavlja civilnopravna sredstva, ki fizičnim ali pravnim osebam, zlasti ponudnikom elektronskih komunikacijskih storitev, omogočajo, da ukrepajo proti kršitvam člena 13 direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, ki se nanaša na neželeno elektronsko pošto. ENVP je z določbo zadovoljen. Vendar ne razume, zakaj bi morala biti ta možnost omejena na kršitve člena 13. Zato predlaga, da bi imele pravne osebe možnost, da sprožijo sodni postopek zaradi kršitve katere koli določbe direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah.
  Da bi bilo to možno, ENVP predlaga preoblikovanje člena 13(6) v ločen člen (člen 14). Besedilo člena 13(6) bi morali zato nekoliko spremeniti: „na podlagi tega člena“ bi morali nadomestiti z „na podlagi te direktive“. |
| --- | --- |

(ii)

Sodni postopki, ki jih sprožijo ponudniki javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev v javnih omrežjih. Kot je navedeno, predlagana sprememba z dodanim členom 13(6) zagotavlja civilnopravna sredstva, ki fizičnim ali pravnim osebam, zlasti ponudnikom elektronskih komunikacijskih storitev, omogočajo, da ukrepajo proti kršitvam člena 13 direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, ki se nanaša na neželeno elektronsko pošto. ENVP je z določbo zadovoljen. Vendar ne razume, zakaj bi morala biti ta možnost omejena na kršitve člena 13. Zato predlaga, da bi imele pravne osebe možnost, da sprožijo sodni postopek zaradi kršitve katere koli določbe direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah.

Da bi bilo to možno, ENVP predlaga preoblikovanje člena 13(6) v ločen člen (člen 14). Besedilo člena 13(6) bi morali zato nekoliko spremeniti: „na podlagi tega člena“ bi morali nadomestiti z „na podlagi te direktive“.

| 68. | Področje uporabe direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, ki je trenutno omejeno na ponudnike javno dostopnih elektronskih komunikacijskih omrežij, je eno od najbolj zaskrbljujočih vprašanj, ki v tem predlogu ni obravnavano. ENVP meni, da je treba direktivo spremeniti ter razširiti njeno področje uporabe in tako zagotoviti, da bi se uporabljala tudi za ponudnike elektronskih komunikacijskih storitev v mešanih (javno-zasebnih) in zasebnih omrežjih. |
| --- | --- |

68.

Področje uporabe direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, ki je trenutno omejeno na ponudnike javno dostopnih elektronskih komunikacijskih omrežij, je eno od najbolj zaskrbljujočih vprašanj, ki v tem predlogu ni obravnavano. ENVP meni, da je treba direktivo spremeniti ter razširiti njeno področje uporabe in tako zagotoviti, da bi se uporabljala tudi za ponudnike elektronskih komunikacijskih storitev v mešanih (javno-zasebnih) in zasebnih omrežjih.

| 69. | ENVP se odločno zavzema, da bi naslednje spremembe ostala nespremenjene:






  (i) | RFID. Predlagana sprememba člena 3, v skladu s katero elektronska komunikacijska omrežja vključujejo „javna komunikacijska omrežja, ki podpirajo zbiranje podatkov in identifikacijske naprave“, je popolnoma ustrezna. Ta določba je povsem nedvoumna, saj je iz nje jasno razvidno, da morajo številne aplikacije RFID izpolnjevati zahteve direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, s čimer je odpravljena določena pravna negotovost. |
| --- | --- | --- |

69.

ENVP se odločno zavzema, da bi naslednje spremembe ostala nespremenjene:

(i)

RFID. Predlagana sprememba člena 3, v skladu s katero elektronska komunikacijska omrežja vključujejo „javna komunikacijska omrežja, ki podpirajo zbiranje podatkov in identifikacijske naprave“, je popolnoma ustrezna. Ta določba je povsem nedvoumna, saj je iz nje jasno razvidno, da morajo številne aplikacije RFID izpolnjevati zahteve direktive o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, s čimer je odpravljena določena pravna negotovost.

| (ii) | Piškotki/vohunska programska oprema. Predlagana sprememba člena 5(3) je dobrodošla, saj se bo obveznost obveščanja in zagotavljanja pravice, da se shranjevanje piškotkov/vohunske programske opreme v uporabnikovi terminalski opremi zavrne, uporabljala tudi pri njihovem nameščanju prek zunanjih nosilcev podatkov, kot so na primer CD-ROM-i in USB ključi. Vendar ENVP predlaga manjšo spremembo v zadnjem delu člena 5(3), in sicer črtanje besedice „lajšanja“. |
| --- | --- |

(ii)

Piškotki/vohunska programska oprema. Predlagana sprememba člena 5(3) je dobrodošla, saj se bo obveznost obveščanja in zagotavljanja pravice, da se shranjevanje piškotkov/vohunske programske opreme v uporabnikovi terminalski opremi zavrne, uporabljala tudi pri njihovem nameščanju prek zunanjih nosilcev podatkov, kot so na primer CD-ROM-i in USB ključi. Vendar ENVP predlaga manjšo spremembo v zadnjem delu člena 5(3), in sicer črtanje besedice „lajšanja“.

| (iii) | Izbira postopka v odboru s posvetovanjem z ENVP in pogoji/omejitve v zvezi z obveznostjo obveščanja. Predlagana sprememba z dodanim členom 4(4) o obveščanju o kršitvah varnosti določa, da se odločitev o kompleksnih vprašanjih v zvezi s pogoji/obliko/postopki sistema za obveščanje o kršitvah varnosti po pridobitvi mnenja ENVP sprejme po postopku v odboru. ENVP odločno podpira enoten pristop. Zakonodaja o obveščanju o kršitvah varnosti je poglavje zase in jo je treba obravnavati po natančni razpravi in analizi.
  V zvezi s tem so nekatere zainteresirane strani zahtevale, da se pripravijo izjeme glede obveznega obveščanja o kršitvah varnosti iz člena 4(4). ENVP temu odločno nasprotuje. Bolj se zavzema za to, da bi po podrobni razpravi temeljito analizirali predmet in način obveščanja ter primere, v katerih je mogoče skrajšati ali nekoliko omejiti njegovo vsebino. |
| --- | --- |

(iii)

Izbira postopka v odboru s posvetovanjem z ENVP in pogoji/omejitve v zvezi z obveznostjo obveščanja. Predlagana sprememba z dodanim členom 4(4) o obveščanju o kršitvah varnosti določa, da se odločitev o kompleksnih vprašanjih v zvezi s pogoji/obliko/postopki sistema za obveščanje o kršitvah varnosti po pridobitvi mnenja ENVP sprejme po postopku v odboru. ENVP odločno podpira enoten pristop. Zakonodaja o obveščanju o kršitvah varnosti je poglavje zase in jo je treba obravnavati po natančni razpravi in analizi.

V zvezi s tem so nekatere zainteresirane strani zahtevale, da se pripravijo izjeme glede obveznega obveščanja o kršitvah varnosti iz člena 4(4). ENVP temu odločno nasprotuje. Bolj se zavzema za to, da bi po podrobni razpravi temeljito analizirali predmet in način obveščanja ter primere, v katerih je mogoče skrajšati ali nekoliko omejiti njegovo vsebino.

| (iv) | Nadzor nad izvajanjem. V predlagani spremembi z dodanim členom 15a je veliko koristnih elementov, ki bi jih bilo treba ohraniti zaradi zagotavljanja dejanskega upoštevanja pravil; med drugim sta to razširitev preiskovalnih pooblastil nacionalnih regulativnih organov (člen 15a(3)) in uvedba pooblastil, s katerimi bi lahko nacionalni regulativni organi odrejali prenehanje kršitev. |
| --- | --- |

(iv)

Nadzor nad izvajanjem. V predlagani spremembi z dodanim členom 15a je veliko koristnih elementov, ki bi jih bilo treba ohraniti zaradi zagotavljanja dejanskega upoštevanja pravil; med drugim sta to razširitev preiskovalnih pooblastil nacionalnih regulativnih organov (člen 15a(3)) in uvedba pooblastil, s katerimi bi lahko nacionalni regulativni organi odrejali prenehanje kršitev.

V Bruslju, 10. aprila 2008

Peter HUSTINX

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

---

(1)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

1

(2)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

2

(3)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

3

(4)  Predlagane spremembe direktiv o telekomunikacijah so predstavljene v naslednjih predlogih: (i) Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktiv 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, 2002/19/ES o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju in 2002/20/ES o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev, 13. november 2007, COM(2007) 697 konč.; (ii) Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2002/22/ES o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami, Direktive 2002/58/ES o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij in Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju na področju varstva potrošnikov, 13. november 2007, COM(2007) 698 konč.

4

(i)

(ii)

(5)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi organa za trg evropskih elektronskih komunikacij, 13. november 2007, COM(2007) 699 konč.

5

(6)  Sporočilo o pregledu regulativnega okvira EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (SEC (2006) 816), sprejeto 29. junija 2006. Dopolnjeno je bilo z delovnim dokumentom služb Komisije (COM (206) 334 konč.).

6

(7)  Mnenje 8/2006 o pregledu regulativnega okvira za elektronske komunikacije in storitve s poudarkom na direktivi o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, sprejeto 26. septembra 2006.

7

(8)  Mnenje evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 25. julija 2007 o Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o nadaljevanju delovnega programa za boljše izvajanje direktive o varstvu podatkov (UL C 255, 27.10.2007, str. 1).

8

(9)  Direktiva 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (UL L 108, 24.4.2002, str. 33). Okvirna direktiva razmejuje pojem elektronska komunikacijska storitev, in sicer takole: (i) „Elektronska komunikacijska storitev“ pomeni storitev, ki se navadno opravlja za plačilo in je sestavljena iz prenosa signalov po omrežjih ter vključuje telekomunikacijske storitve in storitve prenosa po omrežjih. (ii) Storitve, s katerimi se vsebine zagotavljajo po elektronskih komunikacijskih omrežjih z uporabo elektronskih komunikacijskih storitev, so izvzete iz opredelitve elektronskih komunikacijskih storitev. (iii) Zagotovitev storitev pomeni vzpostavitev, obratovanje, upravljanje ali zagotavljanje dostopnosti omrežja. (iv) Elektronske komunikacijske storitve ne vključujejo storitev informacijske družbe, ki so kot storitve opredeljene v direktivi o elektronskem poslovanju in se običajno opravijo za plačilo, na daljavo, v elektronski obliki in na zahtevo prejemnika storitev.

9

(10)  Javno komunikacijsko omrežje pomeni elektronsko komunikacijsko omrežje, ki se v celoti ali pretežno uporablja za izvajanje javnosti dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev.

10

(11)  Mnenje z dne 20. decembra 2007 o Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Radiofrekvenčna identifikacija (RFID) v Evropi: naslednji koraki k okviru politike, COM(2007) 96.

11

(12)  Pariško prizivno sodišče je na primer v sodbi BNP Paribas proti World Press Online z dne 4. februarja 2005 ugotovilo, da med ponudniki komercialnega dostopa do interneta in delodajalci, ki svojim zaposlenim omogočajo dostop do interneta, ni nobene razlike.

12

BNP Paribas

World Press Online

(13)  Glej poročilo „Security Economics and the Internal Market“, ki so ga po naročilu agencije ENISA pripravili prof. Ross Anderson, Rainer Böhme, Richard Clayton in Tyler Moore. Poročilo si lahko ogledate na povezavi

13

Security Economics and the Internal Market

http://www.enisa.europa.eu/doc/pdf/report_sec_econ_&_int_mark_20080131.pdf

(14)  Storitve informacijske družbe so opredeljene v direktivi o elektronskem poslovanju kot storitve, ki se običajno opravijo za plačilo, na daljavo, v elektronski obliki in na zahtevo prejemnika storitev.

14

(15)  Zakonodajni postopki ES, v katere so vključeni odbori, ki jih sestavljajo predstavniki vlad držav članic na ravni uradnikov.

15

(16)  Piškotke v uporabnikovo terminalsko opremo nameščajo ponudniki storitev informacijske družbe za različne namene, tudi za prepoznavanje obiskovalca, ki ponovno obišče določeno spletno mesto. Če je piškotek internetnemu uporabniku poslan s spletnega mesta, se uporabnikovemu računalniku dodeli enoznačna številka (računalnik, ki je prejel piškotke s spletnega mesta A, postane „lastnik piškotka 111“). Na spletnem mestu se ta številka shrani kot referenčna številka. Če uporabnik računalnika, ki je prejel piškotek 111, datoteke s piškotkom ne zbriše, bo pri naslednjem obisku istega spletnega mesta slednje računalnik prepoznalo kot lastnika piškotka 111. Spletno mesto seveda prepozna, da ga je ta računalnik že obiskal. Mehanizem, ki spletnemu mestu omogoča, da računalnik prepozna kot ponovnega obiskovalca, je enostaven. Če so v računalniku obiskovalca spletne strani shranjeni piškotki, na primer piškotek 111, in ta računalnik obišče spletno mesto, ki je pri enem od prejšnjih obiskov ustvarilo ta piškotek, bo na trdem disku uporabnika poiskal številko datoteke s piškotkom. Če uporabnikov pregledovalnik najde datoteko s piškotkom, ki ustreza referenčni številki na spletnem mestu, obvesti spletno mesto, da je v računalniku piškotek 111.

16

(17)  Naslov IP (internetni naslov) je enoznačen naslov, ki ga uporabljajo nekatere elektronske naprave za identificiranje in komuniciranje v računalniškem omrežju, ki uporablja standard „Internet Protocol“. Povedano enostavneje, gre za računalniški naslov. Vsaka mrežna naprava – tudi usmerjevalniki, stikala, računalniki, infrastrukturni strežniki (npr. NTP, DNS, DHCP, SNMP itd.), tiskalniki, internetni telefaksi in nekateri telefoni – lahko imajo svoj naslov, ki je v določenem omrežju enoznačen. Nekateri IP naslovi naj bi bili enoznačni v okviru globalnega interneta, drugi pa morajo biti enoznačni le v okviru določenega podjetja.

17

(18)  Omenimo lahko zadevo Microsoft corporation proti Paulu McDonaldu t/a Bizards UK (2006 All Er (D) 153).

18

proti

(19)  Mnenje evropskega nadzornika za varstvo podatkov o Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o nadaljevanju delovnega programa za boljše izvajanje direktive o varstvu podatkov (UL C 255, 27.10.2007, str. 1).

19

(20)  Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov.

20

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 18.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 181/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 181/14

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(2008/C 181/02)

| Datum sprejetja odločitve | 15.10.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 204/06 in N 605/06 |
| Država članica | Španija |
| Regija | Extremadura, Andalucía, Canarias, Castilla y León, Cataluña, Galicia, Baleares, Castilla la Mancha, Asturias y Valencia |
| Naziv | Ayudas para compensar los daños causados por los incendios (verano 2005) |
| Pravna podlaga | Real Decreto-Ley no 11/2005, de 22 de julio
  Real Decreto no 949/2005, de 29 de julio
  Real Decreto no 609/2006, de 19 de mayo |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Nadomestilo škode kmetijski proizvodnji zaradi požarov |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva, subvencioniranje obrestne mere, davčne olajšave |
| Proračun | 4 mio EUR
  Proračunska vrstica 20 mio EUR za subvencioniranje obrestne mere |
| Intenzivnost | Do 100 % škode |
| Trajanje | Do konca plačil |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo (zootehnični in čebelarski sektor) |
| Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč | Entidad Estatal de Seguros Agrarios |
| Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| C/ Miguel Ángel no 25, 5a planta |
| E-28010 Madrid |

Datum sprejetja odločitve

15.10.2007

Št. pomoči

N 204/06 in N 605/06

Država članica

Španija

Regija

Extremadura, Andalucía, Canarias, Castilla y León, Cataluña, Galicia, Baleares, Castilla la Mancha, Asturias y Valencia

Naziv

Ayudas para compensar los daños causados por los incendios (verano 2005)

Pravna podlaga

Real Decreto-Ley no 11/2005, de 22 de julio

Real Decreto no 949/2005, de 29 de julio

Real Decreto no 609/2006, de 19 de mayo

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Nadomestilo škode kmetijski proizvodnji zaradi požarov

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva, subvencioniranje obrestne mere, davčne olajšave

Proračun

4 mio EUR

Proračunska vrstica 20 mio EUR za subvencioniranje obrestne mere

Intenzivnost

Do 100 % škode

Trajanje

Do konca plačil

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo (zootehnični in čebelarski sektor)

Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč

Entidad Estatal de Seguros Agrarios

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

C/ Miguel Ángel no 25, 5a planta

E-28010 Madrid

Drugi podatki

Davčne olajšave ne predstavljajo državne pomoči v smislu Obvestila Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka (UL C 384, 10.12.1998, str. 3)

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 5.12.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 327/07 |
| Država članica | Španija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Ayudas para la reparación de daños causados por los incendios ocurridos durante el año 2006 en diferentes regiones españolas |
| Pravna podlaga | Orden APA/1446/2007, de 16 de mayo, por la que se dictan disposiciones para el desarrollo del Real Decreto no 86/2007, de 26 de enero, por el que se declara, para incendios acaecidos en diversas Comunidades Autónomas, la aplicación de las disposiciones contenidas en el Real Decreto-Ley no 8/2006, de 28 de agosto, por el que se aprueban medidas urgentes en materia de incendios forestales en la Comunidad Autónoma de Galicia |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Odškodnina za škodo zaradi požarov leta 2006 na kmetijskih, živinorejskih in čebelarskih gospodarstvih v več občinah Kanarskih otokov (Ile de Hierrov), Extremadura (Caceres), Castilla-La Mancha (Toledo), Aragon, (Huesca) in Galice (Lugo) |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | 800 000 EUR |
| Intenzivnost | Največ 100 % |
| Trajanje | Ad hoc |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč | Entidad Estatal de Seguros Agrarios |
| Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| C/ Miguel Ángel no 23, 5a planta |
| E-28010 Madrid |

Datum sprejetja odločitve

5.12.2007

Št. pomoči

N 327/07

Država članica

Španija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Ayudas para la reparación de daños causados por los incendios ocurridos durante el año 2006 en diferentes regiones españolas

Pravna podlaga

Orden APA/1446/2007, de 16 de mayo, por la que se dictan disposiciones para el desarrollo del Real Decreto no 86/2007, de 26 de enero, por el que se declara, para incendios acaecidos en diversas Comunidades Autónomas, la aplicación de las disposiciones contenidas en el Real Decreto-Ley no 8/2006, de 28 de agosto, por el que se aprueban medidas urgentes en materia de incendios forestales en la Comunidad Autónoma de Galicia

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Odškodnina za škodo zaradi požarov leta 2006 na kmetijskih, živinorejskih in čebelarskih gospodarstvih v več občinah Kanarskih otokov (Ile de Hierrov), Extremadura (Caceres), Castilla-La Mancha (Toledo), Aragon, (Huesca) in Galice (Lugo)

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

800 000 EUR

Intenzivnost

Največ 100 %

Trajanje

Ad hoc

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč

Entidad Estatal de Seguros Agrarios

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

C/ Miguel Ángel no 23, 5a planta

E-28010 Madrid

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 14.11.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 346/07 |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Regija | England |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Woodland Management Grant for Access |
| Pravna podlaga | The Forestry Act 1979 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Gozdarstvo |
| Oblika pomoči | Nepovratna sredstva |
| Proračun | Letni znesek: 300 000 GBP (približno 440 000 EUR)
  Skupni znesek: 2,10 milijona GBP (približno 3,08 milijona EUR) |
| Intenzivnost | Do 70 % |
| Trajanje | Od datuma odločbe Komisije do 31. decembra 2013 |
| Gospodarski sektorji | Gozdarstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Forestry Commission England |
| Great Eastern House |
| Tenison Rd |
| Cambridge |
| CB1 2DU |
| United Kingdom |

Datum sprejetja odločitve

14.11.2007

Št. pomoči

N 346/07

Država članica

Združeno kraljestvo

Regija

England

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Woodland Management Grant for Access

Pravna podlaga

The Forestry Act 1979

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Gozdarstvo

Oblika pomoči

Nepovratna sredstva

Proračun

Letni znesek: 300 000 GBP (približno 440 000 EUR)

Skupni znesek: 2,10 milijona GBP (približno 3,08 milijona EUR)

Intenzivnost

Do 70 %

Trajanje

Od datuma odločbe Komisije do 31. decembra 2013

Gospodarski sektorji

Gozdarstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Forestry Commission England

Great Eastern House

Tenison Rd

Cambridge

CB1 2DU

United Kingdom

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 18.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 181/17 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 181/17

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.5162 – Avnet/Horizon)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 181/03)

Dne 26. junija 2008 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5162. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5162. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 18.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 181/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 181/18

---

Menjalni tečaji eura (1)

17. julija 2008

(2008/C 181/04)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,5849 |
| JPY | japonski jen | 167,43 |
| DKK | danska krona | 7,4588 |
| GBP | funt šterling | 0,79140 |
| SEK | švedska krona | 9,4778 |
| CHF | švicarski frank | 1,6145 |
| ISK | islandska krona | 122,11 |
| NOK | norveška krona | 8,0640 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 23,142 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 230,13 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7027 |
| PLN | poljski zlot | 3,2235 |
| RON | romunski leu | 3,5620 |
| SKK | slovaška krona | 30,318 |
| TRY | turška lira | 1,9109 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6246 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5860 |
| HKD | hongkonški dolar | 12,3581 |
| NZD | novozelandski dolar | 2,0661 |
| SGD | singapurski dolar | 2,1414 |
| KRW | južnokorejski won | 1 603,13 |
| ZAR | južnoafriški rand | 11,9765 |
| CNY | kitajski juan | 10,8111 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,2271 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 498,67 |
| MYR | malezijski ringit | 5,1232 |
| PHP | filipinski peso | 70,631 |
| RUB | ruski rubelj | 36,8300 |
| THB | tajski bat | 52,985 |
| BRL | brazilski real | 2,5190 |
| MXN | mehiški peso | 16,2001 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,5849

JPY

japonski jen

167,43

DKK

danska krona

7,4588

GBP

funt šterling

0,79140

SEK

švedska krona

9,4778

CHF

švicarski frank

1,6145

ISK

islandska krona

122,11

NOK

norveška krona

8,0640

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

23,142

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

230,13

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7027

PLN

poljski zlot

3,2235

RON

romunski leu

3,5620

SKK

slovaška krona

30,318

TRY

turška lira

1,9109

AUD

avstralski dolar

1,6246

CAD

kanadski dolar

1,5860

HKD

hongkonški dolar

12,3581

NZD

novozelandski dolar

2,0661

SGD

singapurski dolar

2,1414

KRW

južnokorejski won

1 603,13

ZAR

južnoafriški rand

11,9765

CNY

kitajski juan

10,8111

HRK

hrvaška kuna

7,2271

IDR

indonezijska rupija

14 498,67

MYR

malezijski ringit

5,1232

PHP

filipinski peso

70,631

RUB

ruski rubelj

36,8300

THB

tajski bat

52,985

BRL

brazilski real

2,5190

MXN

mehiški peso

16,2001

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 18.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 181/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 181/19

---

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni regionalni pomoči za naložbe

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 181/05)

| Št. pomoči | XR 37/08 |
| --- | --- |
| Država članica | Francija |
| Regija | Corse 87(3)c |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek | Mesures fiscales d'aide à l'investissement en Corse: crédit d'impôt et exonération de taxe professionnelle |
| Pravna podlaga | Articles 244 quater E et 1466 C du code général des impôts |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Načrtovani letni izdatki | 43 mio EUR |
| Največja intenzivnost pomoči | 15 % |
| V skladu s členom 4 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 1.1.2007 |
| Trajanje | 31.12.2012 |
| Gospodarski sektorji | — |
| NACE A, D (sine DA 15.2, DF 23.1, DF 24.7, DJ 27.1, DJ 27.2, DJ 27.3, DM 34, DM 35.1), DM 35.1 A, E, F, G, GA 50.2, GA 52.7, H, I, J, JA 65.2, JA 67, K, KA 72, KA 72.5, KA 74, M, N, O, O92 |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministère de l'économie, des finances et de l'emploi |
| 139, rue de Bercy |
| F-75012 Paris |

Št. pomoči

XR 37/08

Država članica

Francija

Regija

Corse 87(3)c

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek

Mesures fiscales d'aide à l'investissement en Corse: crédit d'impôt et exonération de taxe professionnelle

Pravna podlaga

Articles 244 quater E et 1466 C du code général des impôts

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Načrtovani letni izdatki

43 mio EUR

Največja intenzivnost pomoči

15 %

V skladu s členom 4 Uredbe

Datum začetka izvajanja

1.1.2007

Trajanje

31.12.2012

Gospodarski sektorji

—

NACE A, D (sine DA 15.2, DF 23.1, DF 24.7, DJ 27.1, DJ 27.2, DJ 27.3, DM 34, DM 35.1), DM 35.1 A, E, F, G, GA 50.2, GA 52.7, H, I, J, JA 65.2, JA 67, K, KA 72, KA 72.5, KA 74, M, N, O, O92

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministère de l'économie, des finances et de l'emploi

139, rue de Bercy

F-75012 Paris

Spletna stran objave sheme pomoči

http://www.legifrance.gouv.fr/./affichCode.do?cidTexte=LEGITEXT000006069577

Drugi podatki

—

---

| 18.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 181/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 181/20

---

Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 181/06)

| Št. pomoči | XS 87/08 |
| --- | --- |
| Država članica | Poljska |
| Regija | Centralny PL 12 |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Przedsiębiorstwo produkcyjno handlowo usługowe Bomet |
| Pravna podlaga | Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego Dz.U. nr 221 z 14 listopada 2007 r. § 3 ust. 1, umowa nr II-189/P-218/2008 |
| Vrsta ukrepa | Ad hoc |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: –
  Skupni znesek načrtovane pomoči: 66 487,86 EUR |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)–(6) in členom 5 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 18.3.2008 |
| Trajanje | 18.3.2008 |
| Cilj | Mala in srednja podjetja |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego |
| ul. Wspólna 1/3 |
| PL-00-529 Warszawa |

Št. pomoči

XS 87/08

Država članica

Poljska

Regija

Centralny PL 12

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Przedsiębiorstwo produkcyjno handlowo usługowe Bomet

Pravna podlaga

Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego Dz.U. nr 221 z 14 listopada 2007 r. § 3 ust. 1, umowa nr II-189/P-218/2008

Vrsta ukrepa

Ad hoc

Proračun

Načrtovani letni izdatki: –

Skupni znesek načrtovane pomoči: 66 487,86 EUR

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)–(6) in členom 5 Uredbe

Datum začetka izvajanja

18.3.2008

Trajanje

18.3.2008

Cilj

Mala in srednja podjetja

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego

ul. Wspólna 1/3

PL-00-529 Warszawa

| Št. pomoči | XS 88/08 |
| --- | --- |
| Država članica | Poljska |
| Regija | Północny PL 63 |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Remprodex Sp. z o.o. |
| Pravna podlaga | Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego Dz.U. nr 221 z 14 listopada 2007 r. § 3 ust. 1, umowa nr II-188/P-208/2008 |
| Vrsta ukrepa | Ad hoc |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: –
  Skupni znesek načrtovane pomoči: 0,10951177 mio EUR |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)–(6) in členom 5 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 13.2.2008 |
| Trajanje | 13.2.2008 |
| Cilj | Mala in srednja podjetja |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego |
| ul. Wspólna 1/3 |
| PL-00-529 Warszawa |

Št. pomoči

XS 88/08

Država članica

Poljska

Regija

Północny PL 63

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Remprodex Sp. z o.o.

Pravna podlaga

Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego Dz.U. nr 221 z 14 listopada 2007 r. § 3 ust. 1, umowa nr II-188/P-208/2008

Vrsta ukrepa

Ad hoc

Proračun

Načrtovani letni izdatki: –

Skupni znesek načrtovane pomoči: 0,10951177 mio EUR

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)–(6) in členom 5 Uredbe

Datum začetka izvajanja

13.2.2008

Trajanje

13.2.2008

Cilj

Mala in srednja podjetja

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego

ul. Wspólna 1/3

PL-00-529 Warszawa

---

| 18.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 181/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 181/22

---

Podatki, ki jih predložijo države članice v zvezi z državno pomočjo, dodeljeno z Uredbo Komisije (ES) št. 68/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 181/07)

| Št. pomoči | XT 49/08 |
| --- | --- |
| Država članica | Češka republika |
| Regija | Regiony soudržnosti NUTS II Střední Čechy, Jihozápad, Severozápad, Severovýchod, Jihovýchod, Střední Morava, Moravskoslezsko |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Operační program Podnikání a inovace 2007–2013.
  Podprogram Inovace – školení |
| Pravna podlaga | Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání.
  Zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: 45 mio CZK
  Skupni znesek načrtovane pomoči: – |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)–(7) Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 1.6.2007 |
| Trajanje | 31.12.2008 |
| Cilj | Posebno usposabljanje |
| Gospodarski sektorji | Proizvodnja vozil in plovil
  Druga predelovalne dejavnosti
  Druge storitve |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha |

Št. pomoči

XT 49/08

Država članica

Češka republika

Regija

Regiony soudržnosti NUTS II Střední Čechy, Jihozápad, Severozápad, Severovýchod, Jihovýchod, Střední Morava, Moravskoslezsko

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Operační program Podnikání a inovace 2007–2013.

Podprogram Inovace – školení

Pravna podlaga

Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání.

Zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Proračun

Načrtovani letni izdatki: 45 mio CZK

Skupni znesek načrtovane pomoči: –

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)–(7) Uredbe

Datum začetka izvajanja

1.6.2007

Trajanje

31.12.2008

Cilj

Posebno usposabljanje

Gospodarski sektorji

Proizvodnja vozil in plovil

Druga predelovalne dejavnosti

Druge storitve

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha

| Št. pomoči | XT 52/08 |
| --- | --- |
| Država članica | Poljska |
| Regija | PL 421 — Podregion szczeciński |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Wojewódzka Handlowa Spółdzielnia Inwalidów ZPCH |
| Pravna podlaga | Art. 30, 31 ustawy z dnia 20 kwietnia 2004 r. o Narodowym Planie Rozwoju (Dz.U. nr 116, poz. 1206).
  Rozporządzenie Ministra Gospodarki i Pracy z dnia 21 września 2004 r. w sprawie przyjęcia Uzupełnienia programu operacyjnego — Program Inicjatywy Wspólnotowej EQUAL dla Polski 2004–2006 (Dz.U. nr 214, poz. 2172).
  Umowa szkoleniowa nr SZCZECIN/WHSI/4/2007 z dnia 7 grudnia 2007 r. |
| Vrsta ukrepa | Ad hoc |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: –
  Skupni znesek načrtovane pomoči: 508,9 EUR |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)–(7) Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 7.12.2007 |
| Trajanje | 14.12.2007 |
| Cilj | Splošno usposabljanje |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za usposabljanje |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Zachodniopomorska Szkoła Biznesu |
| Żołnierska 53 |
| PL-71-210 Szczecin |

Št. pomoči

XT 52/08

Država članica

Poljska

Regija

PL 421 — Podregion szczeciński

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Wojewódzka Handlowa Spółdzielnia Inwalidów ZPCH

Pravna podlaga

Art. 30, 31 ustawy z dnia 20 kwietnia 2004 r. o Narodowym Planie Rozwoju (Dz.U. nr 116, poz. 1206).

Rozporządzenie Ministra Gospodarki i Pracy z dnia 21 września 2004 r. w sprawie przyjęcia Uzupełnienia programu operacyjnego — Program Inicjatywy Wspólnotowej EQUAL dla Polski 2004–2006 (Dz.U. nr 214, poz. 2172).

Umowa szkoleniowa nr SZCZECIN/WHSI/4/2007 z dnia 7 grudnia 2007 r.

Vrsta ukrepa

Ad hoc

Proračun

Načrtovani letni izdatki: –

Skupni znesek načrtovane pomoči: 508,9 EUR

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)–(7) Uredbe

Datum začetka izvajanja

7.12.2007

Trajanje

14.12.2007

Cilj

Splošno usposabljanje

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za usposabljanje

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Zachodniopomorska Szkoła Biznesu

Żołnierska 53

PL-71-210 Szczecin

| Št. pomoči | XT 53/08 |
| --- | --- |
| Država članica | Poljska |
| Regija | PL 421 — Podregion szczeciński |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Wojewódzka Handlowa Spółdzielnia Inwalidów ZPCH |
| Pravna podlaga | Art. 30, 31 ustawy z dnia 20 kwietnia 2004 r. o Narodowym Planie Rozwoju (Dz.U. nr 116, poz. 1206).
  Rozporządzenie Ministra Gospodarki i Pracy z dnia 21 września 2004 r. w sprawie przyjęcia Uzupełnienia programu operacyjnego — Program Inicjatywy Wspólnotowej EQUAL dla Polski 2004–2006 (Dz.U. nr 214, poz. 2172).
  Umowa szkoleniowa nr SZCZECIN/WHSI/2/2007 z dnia 5 listopada 2007 r. |
| Vrsta ukrepa | Ad hoc |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: –
  Skupni znesek načrtovane pomoči: 586,64 EUR |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)–(7) Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 5.11.2007 |
| Trajanje | 16.11.2007 |
| Cilj | Splošno usposabljanje |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za usposabljanje |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Zachodniopomorska Szkoła Biznesu |
| Żołnierska 53 |
| PL-71-210 Szczecin |

Št. pomoči

XT 53/08

Država članica

Poljska

Regija

PL 421 — Podregion szczeciński

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Wojewódzka Handlowa Spółdzielnia Inwalidów ZPCH

Pravna podlaga

Art. 30, 31 ustawy z dnia 20 kwietnia 2004 r. o Narodowym Planie Rozwoju (Dz.U. nr 116, poz. 1206).

Rozporządzenie Ministra Gospodarki i Pracy z dnia 21 września 2004 r. w sprawie przyjęcia Uzupełnienia programu operacyjnego — Program Inicjatywy Wspólnotowej EQUAL dla Polski 2004–2006 (Dz.U. nr 214, poz. 2172).

Umowa szkoleniowa nr SZCZECIN/WHSI/2/2007 z dnia 5 listopada 2007 r.

Vrsta ukrepa

Ad hoc

Proračun

Načrtovani letni izdatki: –

Skupni znesek načrtovane pomoči: 586,64 EUR

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)–(7) Uredbe

Datum začetka izvajanja

5.11.2007

Trajanje

16.11.2007

Cilj

Splošno usposabljanje

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za usposabljanje

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Zachodniopomorska Szkoła Biznesu

Żołnierska 53

PL-71-210 Szczecin

---

| 18.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 181/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 181/24

---

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni regionalni pomoči za naložbe

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 181/08)

| Št. pomoči | XR 10/08 |
| --- | --- |
| Država članica | Malta |
| Regija | Malta |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek | Investment Aid Scheme |
| Pravna podlaga | Investment Aid Regulations |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Načrtovani letni izdatki | 13 mio MTL |
| Največja intenzivnost pomoči | 30 % |
| V skladu s členom 4 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 1.1.2008 |
| Trajanje | 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Pomoč, omejena na posebne sektorje |
| NACE D, K072, K0731, K07482, K07486, M0803, N0851, O0921 |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Malta Enterprise |
| Enterprise Centre |
| San Gwann SGN 3000 |
| Malta |

Št. pomoči

XR 10/08

Država članica

Malta

Regija

Malta

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek

Investment Aid Scheme

Pravna podlaga

Investment Aid Regulations

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Načrtovani letni izdatki

13 mio MTL

Največja intenzivnost pomoči

30 %

V skladu s členom 4 Uredbe

Datum začetka izvajanja

1.1.2008

Trajanje

31.12.2013

Gospodarski sektorji

Pomoč, omejena na posebne sektorje

NACE D, K072, K0731, K07482, K07486, M0803, N0851, O0921

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Malta Enterprise

Enterprise Centre

San Gwann SGN 3000

Malta

Spletna stran objave sheme pomoči

www.maltaenterprise.com

Drugi podatki

—

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Komisija

| 18.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 181/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 181/25

---

Obvestilo o začetku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz gojenega lososa s poreklom iz Norveške

(2008/C 181/09)

Komisija se je na lastno pobudo odločila za delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“). Pregled je omejen na proučitev obsega proizvoda, kar zadeva pojasnilo, ali nekatere vrste proizvoda spadajo v obseg ukrepov za gojeni losos.

1.   Proizvod

Proizvod, ki se pregleduje, je gojeni (razen divjega) losos, v filetih ali v drugačni obliki, svež, ohlajen ali zamrznjen, s poreklom iz Norveške („zadevni proizvod“), trenutno uvrščen pod oznake KN ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 in ex 0304 29 13. Te oznake KN so zgolj informativne narave.

2.   Obstoječi ukrepi

Trenutno veljavni ukrep je dokončna protidampinška dajatev, uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 85/2006 z dne 17. januarja 2006 na uvoz gojenega lososa s poreklom iz Norveške (2).

3.   Razlogi za pregled

Upravno sodišče v Talinu je Sodišče Evropskih skupnosti zaprosilo za predhodno odločanje o vprašanju, ali zamrznjene hrbtenice (kosti z ribjim mesom) lososa spadajo v eno od oznak Taric iz člena 1 Uredbe (ES) št. 85/2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz gojenega lososa s poreklom iz Norveške, in o naknadnem vprašanju v zvezi s posledicami te uvrstitve za protidampinške ukrepe. S členom 1 zgoraj navedene uredbe so uvedeni ukrepi na različnih ravneh, odvisno od oblike zadevnega proizvoda. Ena od teh oblik je „drugi gojeni losos (vključno z lososom brez drobovja, lososom brez glave), svež, ohlajen ali zamrznjen“. Komisija je na lastno pobudo sklenila, da je treba pojasniti obseg proizvoda, za katerega veljajo protidampinški ukrepi, v zvezi z zgoraj navedeno obliko (vključno z istimi hrbtenicami, svežimi ali ohlajenimi), da se razjasni, ali zamrznjene hrbtenice lososa spadajo v opredelitev zadevnega proizvoda.

Zato je primerno, da se primer prouči, kar zadeva opredelitev proizvoda, z možnostjo retroaktivne veljave sklepa od datuma uvedbe ustreznih ukrepov. Vsi gospodarski subjekti, zlasti pa uvozniki, so pozvani, da izrazijo svoja stališča v zvezi s to zadevo in jih utemeljijo z ustreznimi dokazili.

4.   Postopek

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi, ki opravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, zato začenja pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, omejen na proučitev obsega proizvoda.

(a)   Vprašalniki

Da bi Komisija pridobila informacije, za katere meni, da so potrebne za njeno preiskavo, bo poslala vprašalnike industriji Skupnosti, drugim znanim proizvajalcem v Skupnosti, znanim uvoznikom, znanim uporabnikom, znanim proizvajalcem izvoznikom na Norveškem in organom navedene države. Komisija mora te informacije in dokazila prejeti v roku iz točke 5(a).

(b)   Zbiranje informacij in zaslišanja

Vse zainteresirane stranke so vabljene, da izrazijo svoja stališča, predložijo poleg izpolnjenih vprašalnikov še druge informacije in zagotovijo ustrezna dokazila. Komisija mora te informacije in dokazila prejeti v roku iz točke 5(a).

Poleg tega lahko Komisija zasliši zainteresirane stranke, če te vložijo zahtevek in v njem navedejo posebne razloge, zaradi katerih bi morale biti zaslišane. Ta zahtevek mora biti vložen v roku iz točke 5(b).

5.   Roki

(a)   Rok, v katerem se stranke lahko javijo, predložijo izpolnjene vprašalnike in kakršne koli druge informacije

Če zainteresirane stranke želijo, da se med preiskavo upoštevajo njihova stališča, se morajo javiti Komisiji, izraziti svoja stališča in predložiti izpolnjene vprašalnike ali kakršne koli druge informacije v 40 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, če ni določeno drugače. Opozoriti je treba, da je uveljavljanje večine pravic v postopku, določenih v osnovni uredbi, odvisno od tega, ali se stranka javi v navedenem roku.

(b)   Zaslišanja

Vse zainteresirane stranke lahko pri Komisiji zaprosijo tudi za zaslišanje v istem 40-dnevnem roku.

6.   Pisna stališča, izpolnjeni vprašalniki in korespondenca

Vsa stališča in zahtevki zainteresiranih strank morajo biti predloženi v pisni obliki (ne v elektronski obliki, razen če ni določeno drugače) in v njih morajo biti navedeni ime, naslov, elektronski naslov, telefonska številka in/ali številka telefaksa zainteresirane stranke. Vsa pisna stališča, vključno z informacijami, zahtevanimi v tem obvestilu, izpolnjenimi vprašalniki in korespondenco, ki jih zainteresirane stranke predložijo na zaupni osnovi, se opremijo z oznako „Interno“ (3) ter se jim v skladu s členom 19(2) osnovne uredbe priloži nezaupna različica, ki je opremljena z oznako „V pregled zainteresiranim strankam“.

Naslov Komisije za korespondenco:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Direktorat H |
| Office: J-79 4/23 |
| B-1049 Bruselj |
| Telefaks: (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Direktorat H

Office: J-79 4/23

B-1049 Bruselj

Telefaks: (32-2) 295 65 05

7.   Nesodelovanje

V primerih, ko katera koli zainteresirana stranka zavrne dostop do potrebnih informacij, jih ne zagotovi v določenih rokih ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo začasne ali dokončne ugotovitve, in sicer pozitivne ali negativne.

Če se ugotovi, da je katera koli zainteresirana stranka predložila napačne ali zavajajoče informacije, se te ne upoštevajo, v skladu s členom 18 osnovne uredbe pa se lahko uporabijo razpoložljiva dejstva. Če zainteresirana stranka ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in zato ugotovitve temeljijo na najboljših razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe, je lahko izid za to stranko manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

8.   Časovni okvir preiskave

Preiskava se v skladu s členom 11(5) osnovne uredbe zaključi v 15 mesecih po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

9.   Drugi vmesni pregledi v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe

Obseg sedanjega pregleda je določen v točki 3. Vsaka stranka, ki želi zahtevati pregled iz drugih razlogov, lahko to stori v skladu z določbami iz člena 11(3) osnovne uredbe.

Sedanji pregled v zvezi z obsegom izdelka ne vpliva na obdobje veljavnosti sedanjih protidampinških ukrepov.

10.   Obdelava osebnih podatkov

Vsi osebni podatki, zbrani v tej preiskavi, bodo obdelani v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (4).

11.   Pooblaščenec za zaslišanje

Opozoriti je treba tudi, da lahko zainteresirane stranke v primeru, ko menijo, da imajo težave pri uveljavljanju pravic do obrambe, zahtevajo posredovanje pooblaščenca za zaslišanje GD za trgovino. Pooblaščenec deluje kot posrednik med zainteresiranimi strankami in službami Komisije, tako da po potrebi posreduje pri proceduralnih zadevah, ki vplivajo na zaščito njihovih interesov v določenem postopku, zlasti glede zadev v zvezi z dostopom do dokumentacije, zaupnostjo podatkov, podaljšanjem rokov in predložitvijo pisnih in/ali ustnih stališč. Dodatne informacije in kontaktni podatki so zainteresiranim strankam na voljo na spletnih straneh pooblaščenca za zaslišanje na spletišču GD za trgovino (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

(2)  UL L 15, 20.1.2006, str. 1.

(3)  To pomeni, da je dokument samo za notranjo rabo. Zaščiten je v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43). Je zaupen dokument v skladu s členom 19 osnovne uredbe in členom 6 Sporazuma STO o izvajanju člena VI GATT 1994 (Protidampinški sporazum).

(4)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 18.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 181/28 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 181/28

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.5231 – Bain Capital/D&M)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 181/10)

| 1. | Komisija je 9. julija 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Bain Capital Investors LLC (ZDA) z javno ponudbo pridobi nadzor nad celotnim podjetjem D&M Holdings Inc. (Japonska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 9. julija 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Bain Capital Investors LLC (ZDA) z javno ponudbo pridobi nadzor nad celotnim podjetjem D&M Holdings Inc. (Japonska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Bain Capital Investors LLC: podjetje za naložbe zasebnega kapitala, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Bain Capital Investors LLC: podjetje za naložbe zasebnega kapitala,

| — | za D&M Holdings Inc.: oblikovanje, proizvodnja, trženje in distribucija avdiovizualnih elektronskih proizvodov. |
| --- | --- |

—

za D&M Holdings Inc.: oblikovanje, proizvodnja, trženje in distribucija avdiovizualnih elektronskih proizvodov.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5231 – Bain Capital/D&M na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5231 – Bain Capital/D&M na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---

| 18.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 181/29 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 181/29

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.5227 – Robert Bosch/Samsung/JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 181/11)

| 1. | Komisija je 10. julija 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Robert Bosch GmbH („Bosch“, Nemčija) in Samsung SDI Co. Ltd („Samsung SDI“, Južna Koreja) z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje, pridobita skupni nadzor nad podjetjem SB LiMotive Ltd („SB LiMotive“, Južna Koreja) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 10. julija 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Robert Bosch GmbH („Bosch“, Nemčija) in Samsung SDI Co. Ltd („Samsung SDI“, Južna Koreja) z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje, pridobita skupni nadzor nad podjetjem SB LiMotive Ltd („SB LiMotive“, Južna Koreja) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za podjetje Bosch: tehnologije za avtomobilsko industrijo, industrijska tehnologija, gradbena tehnologija, izdelki široke porabe, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za podjetje Bosch: tehnologije za avtomobilsko industrijo, industrijska tehnologija, gradbena tehnologija, izdelki široke porabe,

| — | za podjetje Samsung SDI: prikazovalniki za zaslone, mobilne telefone in druge prenosne naprave, baterije za ponovno polnjenje za mobilne telefone, prenosne računalnike, fotoaparate in kamere, |
| --- | --- |

—

za podjetje Samsung SDI: prikazovalniki za zaslone, mobilne telefone in druge prenosne naprave, baterije za ponovno polnjenje za mobilne telefone, prenosne računalnike, fotoaparate in kamere,

| — | za podjetje SB LiMotive: razvoj, proizvodnja in trženje sistemov litij-ionskih akumulatorjev za uporabo v hibridnih električnih vozilih ter drugih električnih vozilih. |
| --- | --- |

—

za podjetje SB LiMotive: razvoj, proizvodnja in trženje sistemov litij-ionskih akumulatorjev za uporabo v hibridnih električnih vozilih ter drugih električnih vozilih.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5227 – Robert Bosch/Samsung/JV na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5227 – Robert Bosch/Samsung/JV na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 18.7.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 181/30 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 181/30

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.5267 – Sun Capital/SCS Group)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 181/12)

| 1. | Komisija je 9. julija 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Sun Capital Partners V, L.P. („Sun Capital“, ZDA) z nakupom delnic pridobi nadzor nad operativnimi deli podjetja SCS Upholstery plc, in sicer nad Share & Sons Ltd („SCS Group“, Združeno kraljestvo), v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 9. julija 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Sun Capital Partners V, L.P. („Sun Capital“, ZDA) z nakupom delnic pridobi nadzor nad operativnimi deli podjetja SCS Upholstery plc, in sicer nad Share & Sons Ltd („SCS Group“, Združeno kraljestvo), v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Sun Capital: zasebne naložbe, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Sun Capital: zasebne naložbe,

| — | za SCS Group: specialist za oblazinjeno pohištvo z maloprodajo v Združenem kraljestvu. |
| --- | --- |

—

za SCS Group: specialist za oblazinjeno pohištvo z maloprodajo v Združenem kraljestvu.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5267 – Sun Capital/SCS Group na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5267 – Sun Capital/SCS Group na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---