# Uradni list C 161/2008

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 161 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5125. junij 2008 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 161

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5125. junij 2008

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2008/C 161/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5032 – Roxel/Protac) (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 161/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5094 – Nokia/Trolltech) (
  1
  ) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2008/C 161/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5032 – Roxel/Protac) (
  1
  )

1

1

2008/C 161/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5094 – Nokia/Trolltech) (
  1
  )

1

1

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2008/C 161/03 | Uradno obvestilo Romunije o vizumski vzajemnosti | 2 |
| 2008/C 161/04 | Uradno obvestilo Romunije o vizumski vzajemnosti | 3 |
| | Komisija |
| 2008/C 161/05 | Menjalni tečaji eura | 4 |
| 2008/C 161/06 | Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi št. COMP/M.4781 – Norddeutsche Affinerie/Cumerio (v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21) | 5 |
| 2008/C 161/07 | Mnenje Svetovalnega odbora za združitve s sestanka Svetovalnega odbora z dne 9. januarja 2008 o osnutku odločbe v zvezi z zadevo št. COMP/M.4781 – Norddeutsche Affinerie/Cumerio – Poročevalka: Češka | 6 |
| 2008/C 161/08 | Povzetek odločbe Komisije z dne 23. januarja 2008 o združljivosti koncentracije s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP (Zadeva št. COMP/M.4781 – Norddeutsche Affinerie/Cumerio) (
  1
  ) | 7 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2008/C 161/09 | Povzetek podatkov, ki so ga predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES o državni pomoči malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov in spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 | 13 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Svet

2008/C 161/03

Uradno obvestilo Romunije o vizumski vzajemnosti

2

2008/C 161/04

Uradno obvestilo Romunije o vizumski vzajemnosti

3

Komisija

2008/C 161/05

Menjalni tečaji eura

4

2008/C 161/06

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi št. COMP/M.4781 – Norddeutsche Affinerie/Cumerio (v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21)

(v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21)

5

2008/C 161/07

Mnenje Svetovalnega odbora za združitve s sestanka Svetovalnega odbora z dne 9. januarja 2008 o osnutku odločbe v zvezi z zadevo št. COMP/M.4781 – Norddeutsche Affinerie/Cumerio – Poročevalka: Češka

6

2008/C 161/08

Povzetek odločbe Komisije z dne 23. januarja 2008 o združljivosti koncentracije s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP (Zadeva št. COMP/M.4781 – Norddeutsche Affinerie/Cumerio) (
  1
  )

1

7

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2008/C 161/09

Povzetek podatkov, ki so ga predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES o državni pomoči malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov in spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

13

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Sodišče |
| 2008/C 161/10 | Razpis prostega delovnega mesta – Generalni direktor (razred AD15–AD16) direkcije Knjižnjica, raziskave in dokumentacija pri Sodišču Evropskih skupnosti | 16 |
| | Evropski urad za izbor osebja (EPSO) |
| 2008/C 161/11 | Razpis javnega natečaja EPSO/AST/66/08 | 18 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2008/C 161/12 | Državna pomoč – Francija – Državna pomoč št. C 24/08 (prej NN 38/07) – Sklad za preprečevanje tveganj ribištva: davčni ukrepi – Vabilo za predložitev pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  ) | 19 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Sodišče

2008/C 161/10

Razpis prostega delovnega mesta – Generalni direktor (razred AD15–AD16) direkcije Knjižnjica, raziskave in dokumentacija pri Sodišču Evropskih skupnosti

16

Evropski urad za izbor osebja (EPSO)

2008/C 161/11

Razpis javnega natečaja EPSO/AST/66/08

18

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2008/C 161/12

Državna pomoč – Francija – Državna pomoč št. C 24/08 (prej NN 38/07) – Sklad za preprečevanje tveganj ribištva: davčni ukrepi – Vabilo za predložitev pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  )

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 25.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 161/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.5032 – Roxel/Protac)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 161/01)

Dne 21. aprila 2008 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5032. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5032. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 25.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 161/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.5094 – Nokia/Trolltech)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 161/02)

Dne 4. junija 2008 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5094. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5094. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Svet

| 25.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 161/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 161/2

---

Uradno obvestilo Romunije o vizumski vzajemnosti (1)

(2008/C 161/03)

Bruselj, 22. aprila 2008

Št. 3668

Stalno predstavništvo Romunije pri Evropski uniji pozdravlja generalni sekretariat Sveta Evropske unije ter v zvezi z verbalno noto št. 1629 stalnega predstavništva z dne 21. februarja 2007 in na podlagi člena 2 Uredbe Sveta (ES) št. 851/2005 z dne 2. junija 2005 o spremembi Uredbe Sveta št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 glede mehanizma vzajemnosti sporoča, da zaradi sklepa vlade Države Brunej o odpravi vizumske obveznosti romunski državljani od 1. februarja 2008 ne potrebujejo vizumov za bivanje do največ 30 dni.

Podobno obvestilo je bilo poslano Evropski komisiji.

Stalno predstavništvo Romunije ob tej priložnosti Svetu Evropske unije ponovno izraža svoje najgloblje spoštovanje.

---

(1)  To uradno obvestilo je objavljeno v skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 851/2005 z dne 2. junija 2005 (UL L 141, 4.6.2005, str. 3) o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 (UL L 81, 21.3.2001, str. 1).

---

| 25.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 161/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 161/3

---

Uradno obvestilo Romunije o vizumski vzajemnosti (1)

(2008/C 161/04)

Bruselj, 9. maja 2008

Št. 4185

Stalno predstavništvo Romunije pri Evropski uniji pozdravlja generalni sekretariat Sveta Evropske unije ter v zvezi z verbalno noto št. 1629 stalnega predstavništva z dne 21. februarja 2007 in na podlagi člena 2 Uredbe Sveta (ES) št. 851/2005 z dne 2. junija 2005 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 glede mehanizma vzajemnosti izjavlja, da je Republika Singapur z 19. marcem 2008 sklenila podaljšati bivanje brez vizumov za romunske državljane, ki potujejo v to državo, s 30 na 90 dni. Ob prihodu v Republiko Singapur bodo lahko romunski državljani vstopili v to državo brez vizuma za obdobje 30 dni, ki ga bodo lahko organi za priseljevanje Republike Singapur naknadno podaljšali do 90 dni.

Podobno obvestilo je bilo poslano Evropski komisiji.

Stalno predstavništvo Romunije izkorišča to priložnost ter generalnemu sekretariatu Sveta Evropske unije in Evropski komisiji izraža svoje najgloblje spoštovanje.

---

(1)  To uradno obvestilo je objavljeno v skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 851/2005 z dne 2. junija 2005 (UL L 141, 4.6.2005, str. 3) o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 (UL L 81, 21.3.2001, str. 1).

---

Komisija

| 25.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 161/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 161/4

---

Menjalni tečaji eura (1)

24. junija 2008

(2008/C 161/05)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,5568 |
| JPY | japonski jen | 168,00 |
| DKK | danska krona | 7,4589 |
| GBP | funt šterling | 0,79095 |
| SEK | švedska krona | 9,4026 |
| CHF | švicarski frank | 1,6185 |
| ISK | islandska krona | 131,35 |
| NOK | norveška krona | 7,9745 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,075 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 239,16 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7025 |
| PLN | poljski zlot | 3,3663 |
| RON | romunski leu | 3,6793 |
| SKK | slovaška krona | 30,344 |
| TRY | turška lira | 1,9173 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6326 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5823 |
| HKD | hongkonški dolar | 12,1544 |
| NZD | novozelandski dolar | 2,0576 |
| SGD | singapurski dolar | 2,1305 |
| KRW | južnokorejski won | 1 609,73 |
| ZAR | južnoafriški rand | 12,5556 |
| CNY | kitajski juan | 10,6951 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,2473 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 420,64 |
| MYR | malezijski ringit | 5,0666 |
| PHP | filipinski peso | 69,200 |
| RUB | ruski rubelj | 36,7520 |
| THB | tajski bat | 52,200 |
| BRL | brazilski real | 2,5089 |
| MXN | mehiški peso | 16,1096 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,5568

JPY

japonski jen

168,00

DKK

danska krona

7,4589

GBP

funt šterling

0,79095

SEK

švedska krona

9,4026

CHF

švicarski frank

1,6185

ISK

islandska krona

131,35

NOK

norveška krona

7,9745

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,075

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

239,16

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7025

PLN

poljski zlot

3,3663

RON

romunski leu

3,6793

SKK

slovaška krona

30,344

TRY

turška lira

1,9173

AUD

avstralski dolar

1,6326

CAD

kanadski dolar

1,5823

HKD

hongkonški dolar

12,1544

NZD

novozelandski dolar

2,0576

SGD

singapurski dolar

2,1305

KRW

južnokorejski won

1 609,73

ZAR

južnoafriški rand

12,5556

CNY

kitajski juan

10,6951

HRK

hrvaška kuna

7,2473

IDR

indonezijska rupija

14 420,64

MYR

malezijski ringit

5,0666

PHP

filipinski peso

69,200

RUB

ruski rubelj

36,7520

THB

tajski bat

52,200

BRL

brazilski real

2,5089

MXN

mehiški peso

16,1096

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 25.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 161/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 161/5

---

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi št. COMP/M.4781 – Norddeutsche Affinerie/Cumerio

(v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21)

(2008/C 161/06)

Komisija je 30. julija 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 („Uredba ES o združitvah“), s katero bi podjetje Norddeutsche Affinerie AG („NA“, Nemčija) z javno ponudbo za odkup, objavljeno 27. junija 2007, pridobilo nadzor nad celotnim podjetjem Cumerio S.A. („Cumerio“, Belgija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe ES o združitvah.

Po predhodnem pregledu priglasitve je Komisija ugotovila, da s predlagano transakcijo podjetje NA z javno ponudbo za odkup vseh odprodanih delnic, opcij in nakupnih bonov pridobi izključni nadzor nad podjetjem Cumerio ter zato pomeni koncentracijo v smislu člena 3(1)(b) Uredbe ES o združitvah.

Da bi lahko Komisija v I. fazi odpravila morebitne resne dvome, so stranke 28. avgusta 2007 predložile predlog korektivnih ukrepov.

Komisija je ugotovila, da po pregledu priglasitve in tržnem preverjanju predloga korektivnih ukrepov ter na podlagi razpoložljivih informacij iz I. faze ne more odpraviti svojih dvomov, in sklenila, da 18. septembra 2007 začne postopek v skladu s členom 6(1)(c) Uredbe ES o združitvah.

Podjetje NA ni zahtevalo dostopa do ključnih dokumentov v spisu v skladu pravili najboljših praks za primere združitve.

Po temeljiti preiskavi trga so službe Komisije ugotovile, da predlagana transakcija ne bi bistveno ovirala učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu in je bila torej združljiva s skupnim trgom in Sporazumom EGP. Zato priglasitelju ni bilo poslano obvestilo o nasprotovanju.

Prejela nisem nobenih poizvedb, niti mi niso bili predloženi nobeni podatki s strani strank ali katere koli tretje stranke. Zadeva ne zahteva nobenih posebnih pripomb glede pravice do zaslišanja.

Bruselj, 8. januarja 2008

Karen WILLIAMS

---

| 25.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 161/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 161/6

---

Mnenje Svetovalnega odbora za združitve s sestanka Svetovalnega odbora z dne 9. januarja 2008 o osnutku odločbe v zvezi z zadevo št. COMP/M.4781 – Norddeutsche Affinerie/Cumerio

Poročevalka: Češka

(2008/C 161/07)

| 1. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da priglašeno dejanje pomeni koncentracijo v smislu Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. |
| --- | --- |

1.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da priglašeno dejanje pomeni koncentracijo v smislu Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004.

| 2. | Svetovalni odbor se strinja z opredelitvami Komisije o naslednjih upoštevnih trgih:






  (a) | svetovni trg za odpadni baker; |
| --- | --- | --- |

2.

Svetovalni odbor se strinja z opredelitvami Komisije o naslednjih upoštevnih trgih:

(a)

svetovni trg za odpadni baker;

| (b) | svetovni trg za bakrene katode; |
| --- | --- |

(b)

svetovni trg za bakrene katode;

| (c) | trg EGP za bakrene palice; |
| --- | --- |

(c)

trg EGP za bakrene palice;

| (d) | trg EGP za bakrene profilne oblike, pri čemer je v tej zadevi možna morebitna nadaljnja delitev na bakrene profilne oblike brez kisika in druge profilne oblike. |
| --- | --- |

(d)

trg EGP za bakrene profilne oblike, pri čemer je v tej zadevi možna morebitna nadaljnja delitev na bakrene profilne oblike brez kisika in druge profilne oblike.

| 3. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da lahko opredelitve upoštevnih proizvodnih trgov za različne bakrene polizdelke in njihovih geografskih območij v tej zadevi ostanejo odprte. |
| --- | --- |

3.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da lahko opredelitve upoštevnih proizvodnih trgov za različne bakrene polizdelke in njihovih geografskih območij v tej zadevi ostanejo odprte.

| 4. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da predlagana koncentracija nima neusklajenih učinkov na svetovnem trgu za odpadni baker, zaradi katerih bi bila učinkovita konkurenca na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu bistveno ovirana. |
| --- | --- |

4.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da predlagana koncentracija nima neusklajenih učinkov na svetovnem trgu za odpadni baker, zaradi katerih bi bila učinkovita konkurenca na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu bistveno ovirana.

| 5. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da predlagana koncentracija nima neusklajenih učinkov na trgu EGP za bakrene palice, zaradi katerih bi bila učinkovita konkurenca na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu bistveno ovirana. |
| --- | --- |

5.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da predlagana koncentracija nima neusklajenih učinkov na trgu EGP za bakrene palice, zaradi katerih bi bila učinkovita konkurenca na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu bistveno ovirana.

| 6. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da predlagana koncentracija nima neusklajenih učinkov na trgu EGP za bakrene profilne oblike, zaradi katerih bi bila učinkovita konkurenca na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu bistveno ovirana.
  Ena država članica se ne strinja. |
| --- | --- |

6.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da predlagana koncentracija nima neusklajenih učinkov na trgu EGP za bakrene profilne oblike, zaradi katerih bi bila učinkovita konkurenca na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu bistveno ovirana.

Ena država članica se ne strinja.

| 7. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da predlagana koncentracija nima vertikalnih učinkov na trgu za bakrene katode, ki je na koncu proizvodne verige, zaradi katerih bi bila učinkovita konkurenca na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu bistveno ovirana. |
| --- | --- |

7.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da predlagana koncentracija nima vertikalnih učinkov na trgu za bakrene katode, ki je na koncu proizvodne verige, zaradi katerih bi bila učinkovita konkurenca na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu bistveno ovirana.

| 8. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da predlagana koncentracija nima vertikalnih učinkov na trgu za bakrene profilne oblike, ki je na koncu proizvodne verige, zaradi katerih bi bila učinkovita konkurenca na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu bistveno ovirana.
  Ena država članica se ne strinja. |
| --- | --- |

8.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da predlagana koncentracija nima vertikalnih učinkov na trgu za bakrene profilne oblike, ki je na koncu proizvodne verige, zaradi katerih bi bila učinkovita konkurenca na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu bistveno ovirana.

Ena država članica se ne strinja.

| 9. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da predlagana koncentracija nima usklajenih učinkov na trgu EGP za bakrene profilne oblike, zaradi katerih bi bila učinkovita konkurenca na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu bistveno ovirana.
  Ena država članica se ne strinja. Druga država članica se vzdrži. |
| --- | --- |

9.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da predlagana koncentracija nima usklajenih učinkov na trgu EGP za bakrene profilne oblike, zaradi katerih bi bila učinkovita konkurenca na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu bistveno ovirana.

Ena država članica se ne strinja. Druga država članica se vzdrži.

| 10. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da se predlagana koncentracija razglasi za združljivo s skupnim trgom ter Sporazumom EGP.
  Ena država članica se ne strinja. Druga država članica se vzdrži. |
| --- | --- |

10.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da se predlagana koncentracija razglasi za združljivo s skupnim trgom ter Sporazumom EGP.

Ena država članica se ne strinja. Druga država članica se vzdrži.

---

| 25.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 161/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 161/7

---

Povzetek odločbe Komisije

z dne 23. januarja 2008

o združljivosti koncentracije s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP

(Zadeva št. COMP/M.4781 – Norddeutsche Affinerie/Cumerio)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 161/08)

Komisija je 23. januarja 2008 na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij
   (1)
  in zlasti člena 8(1) navedene uredbe sprejela odločbo glede združitve. Različica celotne odločbe, ki ni zaupna, je na voljo v verodostojnem jeziku zadeve in v delovnih jezikih Komisije na spletni strani Generalnega direktorata za konkurenco na naslednjem naslovu:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   POVZETEK

| 1. | Komisija je 30. julija 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 139/2004 („Uredba ES o združitvah“), s katero podjetje Norddeutsche Affinerie („NA“, Nemčija) z javno ponudbo za odkup z dne 27. junija 2007 pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Cumerio S.A. („Cumerio“, Belgija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe ES o združitvah. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 30. julija 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 139/2004 („Uredba ES o združitvah“), s katero podjetje Norddeutsche Affinerie („NA“, Nemčija) z javno ponudbo za odkup z dne 27. junija 2007 pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Cumerio S.A. („Cumerio“, Belgija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe ES o združitvah.

| 2. | NA je nemška delniška družba s proizvodnimi zmogljivostmi v Hamburgu, Emmerichu in Lünenu (Nemčija). NA proizvaja bakrene katode (v Hamburgu in Lünenu). Bakrene katode nato predeluje v bakrene palice (v Hamburgu in Emmerichu) in profilne oblike (pogače in gredice v Hamburgu). V spodnjem delu proizvodne verige profilnih oblik je NA prek svoje podružnice Prymetall GmbH & Co. KG („Prymetall“) v Stolbergu (Nemčija) dejavna tudi v proizvodnji in prodaji bakrenih polizdelkov. V spodnjem delu proizvodne verige bakrenih palic Prymetall proizvaja profilirane žice. Poleg tega ima NA (posredno, prek podjetja Prymetall) 50-odstotni delež v podjetju Schwermetall Halbzeugwerk GmbH & Co. KG („Schwermetall“, Nemčija), ki proizvaja profilne oblike in predvaljane trakove. Drug partner v podjetju JV Schwermetall je Wieland Werke AG („Wieland“, Nemčija), ki je tudi proizvajalec profilnih oblik (samo za lastno notranjo predelavo) in bakrenih polizdelkov ter bakrenih končnih izdelkov. Podjetji Wieland in Prymetall profilne oblike in predvaljane trakove kupujeta od podjetja Schwermetall. Nazadnje ima NA 60-odstotni delež v podjetju Deutsche Giessdraht GmbH („Deutsche Giessdraht“, Nemčija), ki proizvaja bakrene palice, in ga nadzira skupaj s podjetjem Corporacion Nacional del Cobre de Chile („Codelco“, Čile), ki ima v lasti preostali 40-odstotni delež. |
| --- | --- |

2.

NA je nemška delniška družba s proizvodnimi zmogljivostmi v Hamburgu, Emmerichu in Lünenu (Nemčija). NA proizvaja bakrene katode (v Hamburgu in Lünenu). Bakrene katode nato predeluje v bakrene palice (v Hamburgu in Emmerichu) in profilne oblike (pogače in gredice v Hamburgu). V spodnjem delu proizvodne verige profilnih oblik je NA prek svoje podružnice Prymetall GmbH & Co. KG („Prymetall“) v Stolbergu (Nemčija) dejavna tudi v proizvodnji in prodaji bakrenih polizdelkov. V spodnjem delu proizvodne verige bakrenih palic Prymetall proizvaja profilirane žice. Poleg tega ima NA (posredno, prek podjetja Prymetall) 50-odstotni delež v podjetju Schwermetall Halbzeugwerk GmbH & Co. KG („Schwermetall“, Nemčija), ki proizvaja profilne oblike in predvaljane trakove. Drug partner v podjetju JV Schwermetall je Wieland Werke AG („Wieland“, Nemčija), ki je tudi proizvajalec profilnih oblik (samo za lastno notranjo predelavo) in bakrenih polizdelkov ter bakrenih končnih izdelkov. Podjetji Wieland in Prymetall profilne oblike in predvaljane trakove kupujeta od podjetja Schwermetall. Nazadnje ima NA 60-odstotni delež v podjetju Deutsche Giessdraht GmbH („Deutsche Giessdraht“, Nemčija), ki proizvaja bakrene palice, in ga nadzira skupaj s podjetjem Corporacion Nacional del Cobre de Chile („Codelco“, Čile), ki ima v lasti preostali 40-odstotni delež.

| 3. | Cumerio je belgijska delniška družba s proizvodnimi zmogljivostmi v Olenu (Belgija), Pirdopu (Bolgarija), Avellinu (Italija) in prek svoje podružnice Swiss Advanced Materials AG v Yverdon-les-Bainsu (Švica). Cumerio proizvaja bakrene katode (Olen, Pirdop), bakrene palice (Olen, Avellino) in profilne oblike (pogače in gredice v Olenu) ter proti koncu spodnjega dela proizvodne verige bakrenih palic v manjšem obsegu bakrene žice (Avellino) in profile (Yverdon-les-Bains). V nasprotju z družbo NA Cumerio proti koncu spodnjega dela proizvodne verige profilnih oblik in predvaljanih trakov ne proizvaja bakrenih polizdelkov. |
| --- | --- |

3.

Cumerio je belgijska delniška družba s proizvodnimi zmogljivostmi v Olenu (Belgija), Pirdopu (Bolgarija), Avellinu (Italija) in prek svoje podružnice Swiss Advanced Materials AG v Yverdon-les-Bainsu (Švica). Cumerio proizvaja bakrene katode (Olen, Pirdop), bakrene palice (Olen, Avellino) in profilne oblike (pogače in gredice v Olenu) ter proti koncu spodnjega dela proizvodne verige bakrenih palic v manjšem obsegu bakrene žice (Avellino) in profile (Yverdon-les-Bains). V nasprotju z družbo NA Cumerio proti koncu spodnjega dela proizvodne verige profilnih oblik in predvaljanih trakov ne proizvaja bakrenih polizdelkov.

| 4. | Avstrijski holding A-TEC Industries AG („A-TEC“), mednarodna industrijska skupina, ki deluje na področjih pogonskih sistemov, projektiranja tovarniških objektov, strojnih orodij in metalurgije, ima 13,75-odstotni delež v družbi NA ter 25-odstotni delež in eno delnico v podjetju Cumerio. A-TEC je 100-odstotni lastnik podjetja Montanwerke Brixlegg AG („Brixlegg“), ki je glavni tekmec podjetij NA in Cumerio na področju profilnih oblik. |
| --- | --- |

4.

Avstrijski holding A-TEC Industries AG („A-TEC“), mednarodna industrijska skupina, ki deluje na področjih pogonskih sistemov, projektiranja tovarniških objektov, strojnih orodij in metalurgije, ima 13,75-odstotni delež v družbi NA ter 25-odstotni delež in eno delnico v podjetju Cumerio. A-TEC je 100-odstotni lastnik podjetja Montanwerke Brixlegg AG („Brixlegg“), ki je glavni tekmec podjetij NA in Cumerio na področju profilnih oblik.

| 5. | V predlagani transakciji si je družba NA z javno ponudbo za odkup vseh uveljavljajočih se delnic, možnosti in nakupnih bonov pridobila izključni nadzor nad podjetjem Cumerio. |
| --- | --- |

5.

V predlagani transakciji si je družba NA z javno ponudbo za odkup vseh uveljavljajočih se delnic, možnosti in nakupnih bonov pridobila izključni nadzor nad podjetjem Cumerio.

| 6. | Da bi Komisija v prvi fazi lahko opustila vse morebitne resne dvome, so stranke 28. avgusta 2007 predložile predlog za korektivni ukrep, s katerim so v prodajo ponudile celotno poslovno področje profilnih oblik podjetja Cumerio. |
| --- | --- |

6.

Da bi Komisija v prvi fazi lahko opustila vse morebitne resne dvome, so stranke 28. avgusta 2007 predložile predlog za korektivni ukrep, s katerim so v prodajo ponudile celotno poslovno področje profilnih oblik podjetja Cumerio.

| 7. | Preskus trga predloga za korektivni ukrep je bil precej negativen. Glede na podatke, ki jih je imela Komisija na razpolago v prvi fazi, je sklenila, da dvomov o morebitnih enostranskih učinkih na trgu(-ih) profilnih oblik ni mogoče opustiti. Komisija se je zato 18. septembra 2007 odločila, da bo sprožila drugo fazo preiskave. |
| --- | --- |

7.

Preskus trga predloga za korektivni ukrep je bil precej negativen. Glede na podatke, ki jih je imela Komisija na razpolago v prvi fazi, je sklenila, da dvomov o morebitnih enostranskih učinkih na trgu(-ih) profilnih oblik ni mogoče opustiti. Komisija se je zato 18. septembra 2007 odločila, da bo sprožila drugo fazo preiskave.

| 8. | Druga faza tržne preiskave je pokazala, da bo položaj novega pravnega subjekta na prodajnem trgu profilnih oblik v EGP ostal pod konkurenčnim pritiskom notranjih proizvajalcev profilnih oblik in kupcev profilnih oblik, ki se lahko vključijo v zgornji del tržne verige. Poleg tega je na podlagi značilnosti trga profilnih oblik, njegove strukture, omejitev zaradi presežne zmogljivosti in konkurenčnega pritiska spodnjih delov tržne verige bakrenih polizdelkov ugotovljeno, da transakcija ne bo bistveno ovirala učinkovite konkurence na trgu profilnih oblik v EGP. Glede na to novi pravni subjekt ne bo zmožen izvajati uspešne strategije izključitve v spodnjih delih tržne verige bakrenih polizdelkov. |
| --- | --- |

8.

Druga faza tržne preiskave je pokazala, da bo položaj novega pravnega subjekta na prodajnem trgu profilnih oblik v EGP ostal pod konkurenčnim pritiskom notranjih proizvajalcev profilnih oblik in kupcev profilnih oblik, ki se lahko vključijo v zgornji del tržne verige. Poleg tega je na podlagi značilnosti trga profilnih oblik, njegove strukture, omejitev zaradi presežne zmogljivosti in konkurenčnega pritiska spodnjih delov tržne verige bakrenih polizdelkov ugotovljeno, da transakcija ne bo bistveno ovirala učinkovite konkurence na trgu profilnih oblik v EGP. Glede na to novi pravni subjekt ne bo zmožen izvajati uspešne strategije izključitve v spodnjih delih tržne verige bakrenih polizdelkov.

| 9. | Zato se predlaga, da se izda odločba o potrditvi v skladu s členom 8(1) Uredbe ES o združitvah. |
| --- | --- |

9.

Zato se predlaga, da se izda odločba o potrditvi v skladu s členom 8(1) Uredbe ES o združitvah.

II.   OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

A.   UPOŠTEVNI PROIZVODNI TRGI

| 10. | Področje dejavnosti, na katero vpliva predlagana transakcija, je industrija bakra. |
| --- | --- |

10.

Področje dejavnosti, na katero vpliva predlagana transakcija, je industrija bakra.

1.   Industrija bakra

| 11. | Baker je naravni izdelek, ki se pridobiva iz bakrove rude. Ko bakrovo rudo izkopljejo v rudniku bakra, jo v objektih za predelavo obogatijo v bakrov koncentrat. Bakrov koncentrat in odpadni baker se uporabljata za proizvodnjo bakrenih katod. Za izpolnjevanje standarda Londonske borze kovin (LME) „stopnje A“ za bakrene katode, ki je najpogosteje uporabljan standard v mednarodni trgovini, morajo imeti katode vsaj 99,9935-odstotno vsebnost bakra in določeno najvišjo raven različnih nečistoč, kot so srebro, svinec, fosfor in druge, katerih delež je 0,0065-odstotni ali manjši. Katode, ki niso certificirane po standardu LME, so katode slabše kakovosti. LME je vodilni svetovni trgovinski trg za baker. „Cena LME“ se zato obravnava kot „svetovna cena bakra“. |
| --- | --- |

11.

Baker je naravni izdelek, ki se pridobiva iz bakrove rude. Ko bakrovo rudo izkopljejo v rudniku bakra, jo v objektih za predelavo obogatijo v bakrov koncentrat. Bakrov koncentrat in odpadni baker se uporabljata za proizvodnjo bakrenih katod. Za izpolnjevanje standarda Londonske borze kovin (LME) „stopnje A“ za bakrene katode, ki je najpogosteje uporabljan standard v mednarodni trgovini, morajo imeti katode vsaj 99,9935-odstotno vsebnost bakra in določeno najvišjo raven različnih nečistoč, kot so srebro, svinec, fosfor in druge, katerih delež je 0,0065-odstotni ali manjši. Katode, ki niso certificirane po standardu LME, so katode slabše kakovosti. LME je vodilni svetovni trgovinski trg za baker. „Cena LME“ se zato obravnava kot „svetovna cena bakra“.

| 12. | Bakrene katode so glavna surovina za proizvodnjo bakrenih palic in profilnih oblik. |
| --- | --- |

12.

Bakrene katode so glavna surovina za proizvodnjo bakrenih palic in profilnih oblik.

| 13. | Bakrena palica je tanek, dolg in okrogel kos bakra, ki se običajno proizvaja s premerom 8 mm. Bakrena palica je glavna osnovna surovina za električne kable, kable za napeljavo in komunikacijske kable ter žice. Bakrene palice se lahko tudi predelujejo naprej, na primer v vlečene in profilirane žice, profile in kepe. |
| --- | --- |

13.

Bakrena palica je tanek, dolg in okrogel kos bakra, ki se običajno proizvaja s premerom 8 mm. Bakrena palica je glavna osnovna surovina za električne kable, kable za napeljavo in komunikacijske kable ter žice. Bakrene palice se lahko tudi predelujejo naprej, na primer v vlečene in profilirane žice, profile in kepe.

| 14. | Obstajata dve različni vrsti profilnih oblik: gredice in pogače. Gredice so profilne oblike okroglega prereza s premerom od 100 do 800 mm in so dolge približno 600 mm. Pogače so bakrene oblike pravokotnega prereza in so težke do 25 ton. Bakrene gredice se dodatno preoblikuje v cevi, drogove in profile, bakrene pogače pa so osnovna surovina za predvaljane trakove in druge valjane bakrene materiale. |
| --- | --- |

14.

Obstajata dve različni vrsti profilnih oblik: gredice in pogače. Gredice so profilne oblike okroglega prereza s premerom od 100 do 800 mm in so dolge približno 600 mm. Pogače so bakrene oblike pravokotnega prereza in so težke do 25 ton. Bakrene gredice se dodatno preoblikuje v cevi, drogove in profile, bakrene pogače pa so osnovna surovina za predvaljane trakove in druge valjane bakrene materiale.

| 15. | Dejavnosti strank se prekrivajo pri proizvodnji odpadnega bakra, bakrenih katod, stranskih proizvodov plavljenja bakra in elektrolize, bakrenih palic in profilnih oblik. Čeprav podjetje Cumerio ni proizvajalec bakrenih izdelkov iz profilnih oblik za spodnji del tržne verige, bodo ti trgi analizirani glede na enostranske in vertikalne učinke na trgu bakrenih oblik. |
| --- | --- |

15.

Dejavnosti strank se prekrivajo pri proizvodnji odpadnega bakra, bakrenih katod, stranskih proizvodov plavljenja bakra in elektrolize, bakrenih palic in profilnih oblik. Čeprav podjetje Cumerio ni proizvajalec bakrenih izdelkov iz profilnih oblik za spodnji del tržne verige, bodo ti trgi analizirani glede na enostranske in vertikalne učinke na trgu bakrenih oblik.

2.   Odpadni baker

Opredelitev proizvodnega trga

| 16. | Komisija v prejšnjih odločbah navaja, da je proizvodni trg odpadnega bakra samostojen. Tržna raziskava je potrdila obstoj samostojnega proizvodnega trga odpadnega bakra. |
| --- | --- |

16.

Komisija v prejšnjih odločbah navaja, da je proizvodni trg odpadnega bakra samostojen. Tržna raziskava je potrdila obstoj samostojnega proizvodnega trga odpadnega bakra.

| 17. | Eden od anketirancev v tržni raziskavi je trdil, da bi bilo prečiščevanje odpadnega bakra na podlagi tako imenovanega dogovora o prečiščevanju za ustrezno pristojbino lahko samostojen proizvodni trg, ločen od trga odpadnega bakra. |
| --- | --- |

17.

Eden od anketirancev v tržni raziskavi je trdil, da bi bilo prečiščevanje odpadnega bakra na podlagi tako imenovanega dogovora o prečiščevanju za ustrezno pristojbino lahko samostojen proizvodni trg, ločen od trga odpadnega bakra.

| 18. | Tržna raziskava je pokazala, da odpadni baker kot surovino uporabljajo ne samo proizvajalci profilnih oblik, ampak vsi prečiščevalci bakra v EGP in zunaj njega. Z odpadnim bakrom se na veliko trguje. Tržna raziskava je potrdila, da je prečiščevanje odpadnega bakra za plačilo ustrezne pristojbine eden od več načinov donosnega odstranjevanja odpadnega bakra. Zato Komisija ugotavlja, da je plačevanje pristojbine za prečiščevanje z vidika povpraševanja zamenljivo s prodajo odpadnega materiala prečiščevalcem in po možnosti trgovcem z odpadnim materialom. |
| --- | --- |

18.

Tržna raziskava je pokazala, da odpadni baker kot surovino uporabljajo ne samo proizvajalci profilnih oblik, ampak vsi prečiščevalci bakra v EGP in zunaj njega. Z odpadnim bakrom se na veliko trguje. Tržna raziskava je potrdila, da je prečiščevanje odpadnega bakra za plačilo ustrezne pristojbine eden od več načinov donosnega odstranjevanja odpadnega bakra. Zato Komisija ugotavlja, da je plačevanje pristojbine za prečiščevanje z vidika povpraševanja zamenljivo s prodajo odpadnega materiala prečiščevalcem in po možnosti trgovcem z odpadnim materialom.

Opredelitev geografskega trga

| 19. | Tržna raziskava je potrdila, da dobavitelji in trgovci odpadnega bakra ta odpadni material prodajajo po vsem svetu in da številni kupci odpadnega materiala iz EGP kupujejo tudi od virov zunaj EGP. |
| --- | --- |

19.

Tržna raziskava je potrdila, da dobavitelji in trgovci odpadnega bakra ta odpadni material prodajajo po vsem svetu in da številni kupci odpadnega materiala iz EGP kupujejo tudi od virov zunaj EGP.

3.   Bakrene katode

Opredelitev proizvodnega trga

| 20. | Ker obravnavana transakcija ne povzroča nobenih pomislekov glede konkurence na proizvodnem trgu katod, vprašanje, ali katode stopnje LME in katode slabše kakovosti pomenijo enoten proizvodni trg ali jih je treba razlikovati, lahko glede na prejšnje odločbe Komisije ostane odprto. |
| --- | --- |

20.

Ker obravnavana transakcija ne povzroča nobenih pomislekov glede konkurence na proizvodnem trgu katod, vprašanje, ali katode stopnje LME in katode slabše kakovosti pomenijo enoten proizvodni trg ali jih je treba razlikovati, lahko glede na prejšnje odločbe Komisije ostane odprto.

Opredelitev geografskega trga

| 21. | Glede opredelitve geografskega trga so anketiranci v tržni raziskavi, ki jo je o obravnavani transakciji opravila Komisija, skladno s prejšnjimi odločbami Komisije potrdili, da se z bakrenimi katodami trguje po vsem svetu. |
| --- | --- |

21.

Glede opredelitve geografskega trga so anketiranci v tržni raziskavi, ki jo je o obravnavani transakciji opravila Komisija, skladno s prejšnjimi odločbami Komisije potrdili, da se z bakrenimi katodami trguje po vsem svetu.

4.   Bakrene palice

Opredelitev proizvodnega trga

| 22. | Bakrene palice se lahko proizvajajo v dveh različnih postopkih: (i) s kontinuirnim litjem in valjanjem ali (ii) z direktnim litjem. Medtem ko se bakrene palice proizvajajo z različnimi premeri od 8 do 25 mm, ima 95 % vseh v Evropi proizvedenih bakrenih palic premer 8 mm, kar je standardna mera. |
| --- | --- |

22.

Bakrene palice se lahko proizvajajo v dveh različnih postopkih: (i) s kontinuirnim litjem in valjanjem ali (ii) z direktnim litjem. Medtem ko se bakrene palice proizvajajo z različnimi premeri od 8 do 25 mm, ima 95 % vseh v Evropi proizvedenih bakrenih palic premer 8 mm, kar je standardna mera.

| 23. | Priglasitelj meni, da je trg proizvodnje in dobave bakrenih palic enotni ustrezni upoštevni trg in da ni treba razlikovati med omenjenima proizvodnima postopkoma ali različnimi premeri. To je v skladu s prejšnjimi odločbami Komisije. |
| --- | --- |

23.

Priglasitelj meni, da je trg proizvodnje in dobave bakrenih palic enotni ustrezni upoštevni trg in da ni treba razlikovati med omenjenima proizvodnima postopkoma ali različnimi premeri. To je v skladu s prejšnjimi odločbami Komisije.

| 24. | Tržna raziskava kaže, da je zamenljivost bakrenih palic, proizvedenih (i) s kontinuirnim litjem in valjanjem ali (ii) z direktnim litjem z vidika povpraševanja pretežno enostranska. |
| --- | --- |

24.

Tržna raziskava kaže, da je zamenljivost bakrenih palic, proizvedenih (i) s kontinuirnim litjem in valjanjem ali (ii) z direktnim litjem z vidika povpraševanja pretežno enostranska.

| 25. | Glede morebitne nadaljnje razdelitve po različnih premerih bakrenih palic od 8 do 25 mm je tržna raziskava pokazala, da se različni premeri uporabljajo za različna področja uporabe, in večina kupcev kupuje bakrene palice z več različnimi premeri. Tržna raziskava je potrdila visoko stopnjo zamenljivosti na strani ponudnikov. |
| --- | --- |

25.

Glede morebitne nadaljnje razdelitve po različnih premerih bakrenih palic od 8 do 25 mm je tržna raziskava pokazala, da se različni premeri uporabljajo za različna področja uporabe, in večina kupcev kupuje bakrene palice z več različnimi premeri. Tržna raziskava je potrdila visoko stopnjo zamenljivosti na strani ponudnikov.

Opredelitev geografskega trga

| 26. | Skladno s prejšnjimi odločbami Komisije in glede na razpršenost dobaviteljev bakrenih palic v Evropi je tržna raziskava pokazala, da se geografski krogi okrog proizvodnih obratov prekrivajo in vplivajo na konkurenčni položaj drug drugega. Zato je kot geografski trg treba opredeliti EGP. |
| --- | --- |

26.

Skladno s prejšnjimi odločbami Komisije in glede na razpršenost dobaviteljev bakrenih palic v Evropi je tržna raziskava pokazala, da se geografski krogi okrog proizvodnih obratov prekrivajo in vplivajo na konkurenčni položaj drug drugega. Zato je kot geografski trg treba opredeliti EGP.

5.   Profilne oblike

Opredelitev proizvodnega trga

| 27. | Profilne oblike so bakreni izdelki, uliti v gredice ali pogače v polkontinuirnem ali kontinuirnem postopku. Odvisno od vsebnosti bakra in vsebnosti nečistoč priglasitelj razlikuje med profilnimi oblikami različnih kakovosti, npr. brez kisika (OF-Cu), posebne elektrolitske (SE-Cu), elektrolitske (E-Cu) in fosforne (Ph-bearing Cu). |
| --- | --- |

27.

Profilne oblike so bakreni izdelki, uliti v gredice ali pogače v polkontinuirnem ali kontinuirnem postopku. Odvisno od vsebnosti bakra in vsebnosti nečistoč priglasitelj razlikuje med profilnimi oblikami različnih kakovosti, npr. brez kisika (OF-Cu), posebne elektrolitske (SE-Cu), elektrolitske (E-Cu) in fosforne (Ph-bearing Cu).

| 28. | Glede zamenljivosti gredic in pogač z vidika povpraševanja je tržna raziskava pokazala, da gredice in pogače niso zamenljive in pomenijo dva samostojna proizvodna trga. |
| --- | --- |

28.

Glede zamenljivosti gredic in pogač z vidika povpraševanja je tržna raziskava pokazala, da gredice in pogače niso zamenljive in pomenijo dva samostojna proizvodna trga.

| 29. | Glede zamenljivosti profilnih oblik na strani ponudnikov je priglasitelj navedel, da lahko dobavitelji profilnih oblik hitro in brez bistvenih naložb brez težav preidejo s proizvodnje gredic na proizvodnjo pogač in obratno. Enako je trdil v zvezi z možnostjo preusmeritve proizvodnje na profilne oblike drugačnih kakovosti. |
| --- | --- |

29.

Glede zamenljivosti profilnih oblik na strani ponudnikov je priglasitelj navedel, da lahko dobavitelji profilnih oblik hitro in brez bistvenih naložb brez težav preidejo s proizvodnje gredic na proizvodnjo pogač in obratno. Enako je trdil v zvezi z možnostjo preusmeritve proizvodnje na profilne oblike drugačnih kakovosti.

| 30. | Čeprav vsak proizvajalec/predelovalec bakra morda ne more brez težav preusmeriti svoje proizvodnje s pogač na gredice oziroma obratno na isti proizvodni liniji, je tržna raziskava potrdila, da so gredice in pogače z vidika zamenljivosti na strani ponudnikov zamenljive. |
| --- | --- |

30.

Čeprav vsak proizvajalec/predelovalec bakra morda ne more brez težav preusmeriti svoje proizvodnje s pogač na gredice oziroma obratno na isti proizvodni liniji, je tržna raziskava potrdila, da so gredice in pogače z vidika zamenljivosti na strani ponudnikov zamenljive.

| 31. | Glede različnih kakovosti bakra je tržna raziskava pokazala, da jih je na splošno brez dodatnih stroškov ali z nizkimi dodatnimi stroški mogoče proizvajati na istih proizvodnih linijah. Potrjeno je bilo, da z vidika zamenljivosti na strani ponudnikov profilne oblike različnih kakovosti, razen mogoče oblik brez kisika, ne pomenijo samostojnih proizvodnih trgov. |
| --- | --- |

31.

Glede različnih kakovosti bakra je tržna raziskava pokazala, da jih je na splošno brez dodatnih stroškov ali z nizkimi dodatnimi stroški mogoče proizvajati na istih proizvodnih linijah. Potrjeno je bilo, da z vidika zamenljivosti na strani ponudnikov profilne oblike različnih kakovosti, razen mogoče oblik brez kisika, ne pomenijo samostojnih proizvodnih trgov.

| 32. | Ker podjetje Cumerio ne proizvaja oblik brez kisika, lahko vprašanje, ali profilne oblike brez kisika pomenijo samostojni upoštevni proizvodni trg, ostane odprto, saj ne vpliva na presojo konkurenčnosti transakcije. |
| --- | --- |

32.

Ker podjetje Cumerio ne proizvaja oblik brez kisika, lahko vprašanje, ali profilne oblike brez kisika pomenijo samostojni upoštevni proizvodni trg, ostane odprto, saj ne vpliva na presojo konkurenčnosti transakcije.

Opredelitev geografskega trga

| 33. | Priglasitelj navaja, da je upoštevni geografski trg profilnih oblik vsaj EGP. Tržna raziskava potrjuje, da so prevozni stroški v primerjavi z vrednostjo profilnih oblik sorazmerno nizki. Še pomembnejša je potrditev tržne raziskave, da dobavitelji za prodajni trg profilnih oblik, ki imajo sedež v EGP, prodajajo po vsem EGP in delno zunaj njega, v Aziji in Severni Ameriki. |
| --- | --- |

33.

Priglasitelj navaja, da je upoštevni geografski trg profilnih oblik vsaj EGP. Tržna raziskava potrjuje, da so prevozni stroški v primerjavi z vrednostjo profilnih oblik sorazmerno nizki. Še pomembnejša je potrditev tržne raziskave, da dobavitelji za prodajni trg profilnih oblik, ki imajo sedež v EGP, prodajajo po vsem EGP in delno zunaj njega, v Aziji in Severni Ameriki.

6.   Trgi v spodnjem delu tržne verige profilnih oblik

Opredelitev proizvodnega in geografskega trga

| 34. | Profilne oblike se dodatno predelujejo v bakrene polizdelke. Tržna raziskava potrjuje, da se bakreni izdelki na spodnjem delu tržne verige profilnih oblik uporabljajo na različnih področjih, od katerih so najpomembnejša elektroinženiring in industrija elektronike, gradbena industrija, telekomunikacije, avtomobilska industrija in strojegradnja. |
| --- | --- |

34.

Profilne oblike se dodatno predelujejo v bakrene polizdelke. Tržna raziskava potrjuje, da se bakreni izdelki na spodnjem delu tržne verige profilnih oblik uporabljajo na različnih področjih, od katerih so najpomembnejša elektroinženiring in industrija elektronike, gradbena industrija, telekomunikacije, avtomobilska industrija in strojegradnja.

| 35. | Ker podjetje Cumerio ni proizvajalec bakrenih polizdelkov na spodnjem delu tržne verige, v presoji ni treba natančno opredeliti mej med različnimi trgi različnih bakrenih polizdelkov in sprejeti odločitve o njihovem natančnem geografskem obsegu, tj. EGP ali svetovnem trgu. |
| --- | --- |

35.

Ker podjetje Cumerio ni proizvajalec bakrenih polizdelkov na spodnjem delu tržne verige, v presoji ni treba natančno opredeliti mej med različnimi trgi različnih bakrenih polizdelkov in sprejeti odločitve o njihovem natančnem geografskem obsegu, tj. EGP ali svetovnem trgu.

B.   PRESOJA KONKURENČNOSTI

1.   Enostranski učinki

Enostranski protikonkurenčni učinki na trgu odpadnega bakra

| 36. | Med tržno raziskavo je nekaj kupcev izrazilo pomisleke, da bi transakcija lahko ustvarila nakupno moč, pri čemer bi novi pravni subjekt za znižanje cene odpadnega bakra lahko poskusil izkoristiti svoj položaj, ki ga ima kot eden od zmanjšanega števila kupcev odpadnega bakra. |
| --- | --- |

36.

Med tržno raziskavo je nekaj kupcev izrazilo pomisleke, da bi transakcija lahko ustvarila nakupno moč, pri čemer bi novi pravni subjekt za znižanje cene odpadnega bakra lahko poskusil izkoristiti svoj položaj, ki ga ima kot eden od zmanjšanega števila kupcev odpadnega bakra.

| 37. | Kot je določeno v Smernicah o presoji horizontalnih združitev na podlagi Uredbe Sveta o nadzoru koncentracij podjetij („Smernice o horizontalnih združitvah“), samo na podlagi večje nakupne moči, če je ugotovljena, ni mogoče ugotoviti, da je lahko konkurenca bistveno ovirana. |
| --- | --- |

37.

Kot je določeno v Smernicah o presoji horizontalnih združitev na podlagi Uredbe Sveta o nadzoru koncentracij podjetij („Smernice o horizontalnih združitvah“), samo na podlagi večje nakupne moči, če je ugotovljena, ni mogoče ugotoviti, da je lahko konkurenca bistveno ovirana.

| 38. | Zdi se zelo neverjetno, da bi transakcija ustvarila pomembno nakupno moč. Skupni delež povpraševanja po odpadnem bakru novega pravnega subjekta bi bil približno [10–15] %. Novi pravni subjekt bo izpostavljen konkurenčnemu pritisku številnih tekmecev in na tem trgu ne bo mogel delovati protikonkurenčno. |
| --- | --- |

38.

Zdi se zelo neverjetno, da bi transakcija ustvarila pomembno nakupno moč. Skupni delež povpraševanja po odpadnem bakru novega pravnega subjekta bi bil približno [10–15] %. Novi pravni subjekt bo izpostavljen konkurenčnemu pritisku številnih tekmecev in na tem trgu ne bo mogel delovati protikonkurenčno.

| 39. | Glede na zgoraj navedeno lahko ugotovimo, da predlagana transakcija ne bo imela enostranskih učinkov, zaradi katerih bi bila bistveno ovirana učinkovita konkurenca na svetovnem trgu odpadnega bakra. |
| --- | --- |

39.

Glede na zgoraj navedeno lahko ugotovimo, da predlagana transakcija ne bo imela enostranskih učinkov, zaradi katerih bi bila bistveno ovirana učinkovita konkurenca na svetovnem trgu odpadnega bakra.

Enostranski protikonkurenčni učinki na trgu bakrenih palic

| 40. | Po opravljeni transakciji bi novi pravni subjekt postal največji dobavitelj bakrenih palic v EGP. Medtem ko je bilo [80–90] % proizvodnje prodane tretjim strankam, so preostanek interno uporabili dobavitelji bakrenih palic za lastno proizvodnjo žic, kablov in profilov. Na prodajnem trgu bakrenih palic bi imel novi pravni subjekt približno [30–40]-odstotni skupni tržni delež. Glede na skupno proizvodnjo bakrenih palic, vključno s proizvodnjo za interno uporabo, bi bil skupni tržni delež novega pravnega subjekta približno [20–30] %. |
| --- | --- |

40.

Po opravljeni transakciji bi novi pravni subjekt postal največji dobavitelj bakrenih palic v EGP. Medtem ko je bilo [80–90] % proizvodnje prodane tretjim strankam, so preostanek interno uporabili dobavitelji bakrenih palic za lastno proizvodnjo žic, kablov in profilov. Na prodajnem trgu bakrenih palic bi imel novi pravni subjekt približno [30–40]-odstotni skupni tržni delež. Glede na skupno proizvodnjo bakrenih palic, vključno s proizvodnjo za interno uporabo, bi bil skupni tržni delež novega pravnega subjekta približno [20–30] %.

| 41. | Čeprav so v tržni raziskavi nekateri anketiranci, ki kupujejo bakrene palice, izrazili pomisleke, da bi večji tržni delež združenega podjetja lahko povzročil višje cene in manjšo izbiro, se lahko taki pomisleki opustijo. Prvič, novi pravni subjekt bo imel številne velike tekmece, ki so dejavni po vsem EGP. Drugič, večina kupcev bakrene palice nakupuje od dveh do treh različnih dobaviteljev in kot alternativno možnost upošteva več drugih dobaviteljev. Tretjič, večina dobaviteljev bakrenih palic ima neizkoriščene zmogljivosti in bi lahko v primeru višjih cen bakrenih palic povečala prodajo na prodajnem trgu ali obseg svoje skupne proizvodnje. |
| --- | --- |

41.

Čeprav so v tržni raziskavi nekateri anketiranci, ki kupujejo bakrene palice, izrazili pomisleke, da bi večji tržni delež združenega podjetja lahko povzročil višje cene in manjšo izbiro, se lahko taki pomisleki opustijo. Prvič, novi pravni subjekt bo imel številne velike tekmece, ki so dejavni po vsem EGP. Drugič, večina kupcev bakrene palice nakupuje od dveh do treh različnih dobaviteljev in kot alternativno možnost upošteva več drugih dobaviteljev. Tretjič, večina dobaviteljev bakrenih palic ima neizkoriščene zmogljivosti in bi lahko v primeru višjih cen bakrenih palic povečala prodajo na prodajnem trgu ali obseg svoje skupne proizvodnje.

| 42. | Drugi močni tekmeci, sedanji položaj presežne zmogljivosti za bakrene palice v EGP in morebitno povečanje obsega sedanje proizvodnje tekmecev bodo še naprej učinkovali kot konkurenčna omejitev ter bodo omejevali zmožnost in spodbudo novega pravnega subjekta, da bi po opravljeni transakciji zvišal cene. |
| --- | --- |

42.

Drugi močni tekmeci, sedanji položaj presežne zmogljivosti za bakrene palice v EGP in morebitno povečanje obsega sedanje proizvodnje tekmecev bodo še naprej učinkovali kot konkurenčna omejitev ter bodo omejevali zmožnost in spodbudo novega pravnega subjekta, da bi po opravljeni transakciji zvišal cene.

Enostranski protikonkurenčni učinki na trgu profilnih oblik

| 43. | Glavna značilnost porabe profilnih oblik v EGP je velik delež notranje porabe: notranja poraba profilnih oblik je skoraj petkrat večja od trgovinske prodaje. |
| --- | --- |

43.

Glavna značilnost porabe profilnih oblik v EGP je velik delež notranje porabe: notranja poraba profilnih oblik je skoraj petkrat večja od trgovinske prodaje.

| 44. | Na prodajnem trgu so stranke glavni dobavitelji profilnih oblik v EGP. Skupni tržni delež strank na prodajnem trgu profilnih oblik v EGP je približno [50–60] %. Na trgu profilnih oblik brez tistih, ki ne vsebujejo kisika, bi bil skupni tržni delež strank v EGP približno [50–60] %. Podjetje Montanwerke Brixlegg, ki je v lasti podjetja A-TEC, je glavni tekmec s tržnim deležem približno [20–30] %. |
| --- | --- |

44.

Na prodajnem trgu so stranke glavni dobavitelji profilnih oblik v EGP. Skupni tržni delež strank na prodajnem trgu profilnih oblik v EGP je približno [50–60] %. Na trgu profilnih oblik brez tistih, ki ne vsebujejo kisika, bi bil skupni tržni delež strank v EGP približno [50–60] %. Podjetje Montanwerke Brixlegg, ki je v lasti podjetja A-TEC, je glavni tekmec s tržnim deležem približno [20–30] %.

| 45. | Na splošno je tržna raziskava pokazala, da proizvodnjo in uporabo profilnih oblik v EGP, notranjo ali prek prodajnega trga, vodi dinamika v zgornjem in spodnjem delu proizvodne verige profilnih oblik. |
| --- | --- |

45.

Na splošno je tržna raziskava pokazala, da proizvodnjo in uporabo profilnih oblik v EGP, notranjo ali prek prodajnega trga, vodi dinamika v zgornjem in spodnjem delu proizvodne verige profilnih oblik.

| 46. | Prvič, cena bakra vpliva na celotno vrednostno verigo industrije bakra, saj pomeni približno 95 % vrednosti (notranja poraba) ali prodajne cene (nakupi na prodajnem trgu) profilnih oblik. Vrednost, ki jo dodajo proizvajalci profilnih oblik („pristojbina za predelavo“), je samo manj kot 5 % njihove vrednosti ali prodajne cene. |
| --- | --- |

46.

Prvič, cena bakra vpliva na celotno vrednostno verigo industrije bakra, saj pomeni približno 95 % vrednosti (notranja poraba) ali prodajne cene (nakupi na prodajnem trgu) profilnih oblik. Vrednost, ki jo dodajo proizvajalci profilnih oblik („pristojbina za predelavo“), je samo manj kot 5 % njihove vrednosti ali prodajne cene.

| 47. | Drugič, na razvoj konkurence zelo vplivajo različne stopnje vertikalne integracije različnih akterjev in/ali njihov položaj v vrednostni verigi. Ker imajo največji kupci priglasitelja na prodajnem trgu profilnih oblik sočasno pomembno lastno notranjo proizvodnjo, je njihova odvisnost od priglasitelja s tem omejena. Drugi pomembni notranji proizvajalci profilnih oblik vse profilne oblike, ki jih proizvedejo, uporabijo za proizvodnjo bakrenih polizdelkov. |
| --- | --- |

47.

Drugič, na razvoj konkurence zelo vplivajo različne stopnje vertikalne integracije različnih akterjev in/ali njihov položaj v vrednostni verigi. Ker imajo največji kupci priglasitelja na prodajnem trgu profilnih oblik sočasno pomembno lastno notranjo proizvodnjo, je njihova odvisnost od priglasitelja s tem omejena. Drugi pomembni notranji proizvajalci profilnih oblik vse profilne oblike, ki jih proizvedejo, uporabijo za proizvodnjo bakrenih polizdelkov.

| 48. | Komisija je preiskala, v kolikšnem obsegu bi bilo zvišanje cen na prodajnem trgu profilnih oblik v EGP lahko trajno. Tržna raziskava je potrdila, da bo razpoložljivost večjega števila neizkoriščenih zmogljivosti za proizvodnjo profilnih oblik še naprej izvajala konkurenčno omejitev na novi pravni subjekt in mu preprečevala, da bi zvišal cene profilnih oblik. |
| --- | --- |

48.

Komisija je preiskala, v kolikšnem obsegu bi bilo zvišanje cen na prodajnem trgu profilnih oblik v EGP lahko trajno. Tržna raziskava je potrdila, da bo razpoložljivost večjega števila neizkoriščenih zmogljivosti za proizvodnjo profilnih oblik še naprej izvajala konkurenčno omejitev na novi pravni subjekt in mu preprečevala, da bi zvišal cene profilnih oblik.

| 49. | Poleg tega obstaja možnost, da bi se neintegrirani uporabniki profilnih oblik, če bi se cene na prodajnem trgu profilnih oblik zvišale, vključili v zgornji del tržne verige in tako postali proizvajalci profilnih oblik. |
| --- | --- |

49.

Poleg tega obstaja možnost, da bi se neintegrirani uporabniki profilnih oblik, če bi se cene na prodajnem trgu profilnih oblik zvišale, vključili v zgornji del tržne verige in tako postali proizvajalci profilnih oblik.

| 50. | Poleg tega je tržna raziskava potrdila, da spodnji deli tržne verige bakrenih polizdelkov izvajajo konkurenčen pritisk na zgornji del tržne verige profilnih oblik. Vzrok za to je, prvič, ker je v spodnjih delih tržne verige bakrenih polizdelkov več prodajalcev (udeležencev na prodajnem trgu) kot v zgornjem delu tržne verige profilnih oblik; drugič, ker imajo vključeni prodajalci presežno zmogljivost, kot bi jo imel novi pravni subjekt; tretjič, ker so prodajalci v spodnjih delih tržne verige bakrenih polizdelkov izpostavljeni konkurenci nebakrenih izdelkov, in četrtič, ker so pri bakrenih polizdelkih za električne in elektronske naprave izpostavljeni močni konkurenci tekmecev, ki ne prihajajo iz Evrope. |
| --- | --- |

50.

Poleg tega je tržna raziskava potrdila, da spodnji deli tržne verige bakrenih polizdelkov izvajajo konkurenčen pritisk na zgornji del tržne verige profilnih oblik. Vzrok za to je, prvič, ker je v spodnjih delih tržne verige bakrenih polizdelkov več prodajalcev (udeležencev na prodajnem trgu) kot v zgornjem delu tržne verige profilnih oblik; drugič, ker imajo vključeni prodajalci presežno zmogljivost, kot bi jo imel novi pravni subjekt; tretjič, ker so prodajalci v spodnjih delih tržne verige bakrenih polizdelkov izpostavljeni konkurenci nebakrenih izdelkov, in četrtič, ker so pri bakrenih polizdelkih za električne in elektronske naprave izpostavljeni močni konkurenci tekmecev, ki ne prihajajo iz Evrope.

| 51. | Na podlagi značilnosti trga profilnih oblik, njegove strukture, omejitev zaradi presežne zmogljivosti in konkurenčnega pritiska spodnjih delov tržne verige bakrenih polizdelkov Komisija ugotavlja, da transakcija na trgu profilnih oblik v EGP bistveno ne ovira učinkovite konkurence. |
| --- | --- |

51.

Na podlagi značilnosti trga profilnih oblik, njegove strukture, omejitev zaradi presežne zmogljivosti in konkurenčnega pritiska spodnjih delov tržne verige bakrenih polizdelkov Komisija ugotavlja, da transakcija na trgu profilnih oblik v EGP bistveno ne ovira učinkovite konkurence.

2.   Vertikalni učinki

| 52. | Komisiji je bilo predloženo, da bi imel novi pravni subjekt zmožnost in spodbudo, da na trgih bakrenih polizdelkov na podlagi svojega položaja na trgu profilnih oblik uporablja strategijo izključitve. Ti pomisleki so kazali na morebitno diskriminacijo v prid podružnicama novega pravnega subjekta (to sta Schwermetall in Prymetall), ki sta prisotni v spodnjih delih tržne verige bakrenih polizdelkov. |
| --- | --- |

52.

Komisiji je bilo predloženo, da bi imel novi pravni subjekt zmožnost in spodbudo, da na trgih bakrenih polizdelkov na podlagi svojega položaja na trgu profilnih oblik uporablja strategijo izključitve. Ti pomisleki so kazali na morebitno diskriminacijo v prid podružnicama novega pravnega subjekta (to sta Schwermetall in Prymetall), ki sta prisotni v spodnjih delih tržne verige bakrenih polizdelkov.

| 53. | Kot je določeno v Smernicah o nehorizontalnih združitvah, nehorizontalne združitve „ne ovirajo učinkovite konkurence, razen če ima subjekt združitve veliko tržno moč (kar ne pomeni nujno, da ima prevlado) na vsaj enem od zadevnih trgov“. |
| --- | --- |

53.

Kot je določeno v Smernicah o nehorizontalnih združitvah, nehorizontalne združitve „ne ovirajo učinkovite konkurence, razen če ima subjekt združitve veliko tržno moč (kar ne pomeni nujno, da ima prevlado) na vsaj enem od zadevnih trgov“.

| 54. | Kot je prikazano zgoraj, bo novi pravni subjekt na prodajnem trgu profilnih oblik v EGP ostal pod konkurenčnim pritiskom notranjih proizvajalcev profilnih oblik in kupcev profilnih oblik, ki se lahko vključijo v zgornji del tržne verige. Glede na to novi pravni subjekt ne bo zmožen izvajati uspešne strategije izključitve v spodnjih delih tržne verige bakrenih polizdelkov. |
| --- | --- |

54.

Kot je prikazano zgoraj, bo novi pravni subjekt na prodajnem trgu profilnih oblik v EGP ostal pod konkurenčnim pritiskom notranjih proizvajalcev profilnih oblik in kupcev profilnih oblik, ki se lahko vključijo v zgornji del tržne verige. Glede na to novi pravni subjekt ne bo zmožen izvajati uspešne strategije izključitve v spodnjih delih tržne verige bakrenih polizdelkov.

| 55. | Poleg tega so trgi bakrenih polizdelkov, kot je prikazano zgoraj, konkurenčni in segajo vsaj po vsem EGP, tudi če bi se novi pravni subjekt odločil izvajati tako strategijo in bi imeli nekateri kupci profilnih oblik posledično začasno težave pri kupovanju profilnih oblik, ki jih potrebujejo kot surovine. Zato se lahko vsi pomisleki glede zmanjšanja blaginje potrošnikov opustijo. |
| --- | --- |

55.

Poleg tega so trgi bakrenih polizdelkov, kot je prikazano zgoraj, konkurenčni in segajo vsaj po vsem EGP, tudi če bi se novi pravni subjekt odločil izvajati tako strategijo in bi imeli nekateri kupci profilnih oblik posledično začasno težave pri kupovanju profilnih oblik, ki jih potrebujejo kot surovine. Zato se lahko vsi pomisleki glede zmanjšanja blaginje potrošnikov opustijo.

| 56. | Posledično transakcija bistveno ne ovira učinkovite konkurence na trgih bakrenih polizdelkov. |
| --- | --- |

56.

Posledično transakcija bistveno ne ovira učinkovite konkurence na trgih bakrenih polizdelkov.

3.   Koordinirani protikonkurenčni učinki

| 57. | Komisija je v nadaljevanju preiskala, ali bi dejstvo, da je podjetje A-TEC glavni tekmec strank na trgu profilnih oblik v EGP in tudi pomemben manjšinski delničar v podjetjih NA in Cumerio, lahko povzročilo koordinirane protikonkurenčne učinke na tem trgu. Novi pravni subjekt in podjetje Brixlegg, podružnica podjetja A-TEC, bi imela na prodajnem trgu profilnih oblik v EGP skupni tržni delež približno [70–80] %. Če izključimo profilne oblike brez kisika, bi imela novi pravni subjekt in podjetje Brixlegg skupni tržni delež približno [70–80] %. |
| --- | --- |

57.

Komisija je v nadaljevanju preiskala, ali bi dejstvo, da je podjetje A-TEC glavni tekmec strank na trgu profilnih oblik v EGP in tudi pomemben manjšinski delničar v podjetjih NA in Cumerio, lahko povzročilo koordinirane protikonkurenčne učinke na tem trgu. Novi pravni subjekt in podjetje Brixlegg, podružnica podjetja A-TEC, bi imela na prodajnem trgu profilnih oblik v EGP skupni tržni delež približno [70–80] %. Če izključimo profilne oblike brez kisika, bi imela novi pravni subjekt in podjetje Brixlegg skupni tržni delež približno [70–80] %.

| 58. | Komisija meni, da trenutno nič ne kaže, da podjetje A-TEC in novi pravni subjekt nameravata uskladiti svoje tržno ravnanje na trgu profilnih oblik. |
| --- | --- |

58.

Komisija meni, da trenutno nič ne kaže, da podjetje A-TEC in novi pravni subjekt nameravata uskladiti svoje tržno ravnanje na trgu profilnih oblik.

| 59. | Za trajno usklajevanje bi morali biti izpolnjeni trije pogoji, kot so določeni v sodbi Airtours in vključeni v Smernice o horizontalnih združitvah. |
| --- | --- |

59.

Za trajno usklajevanje bi morali biti izpolnjeni trije pogoji, kot so določeni v sodbi Airtours in vključeni v Smernice o horizontalnih združitvah.

| 60. | Prvič, podjetja od odstopanja od pogojev usklajevanja odvrača samo verjetna grožnja takojšnjega in zadostnega povračilnega ukrepa. Splošni pogoj za to je, da so trgi dovolj pregledni, da omogočajo podjetjem, ki se usklajujejo, da v zadostni meri spremljajo, ali druga podjetja odstopajo od pogojev. Rezultat tržne raziskave glede preglednosti cenovnih pogojev na tem trgu je mešan. Če bi novi pravni subjekt in podjetje A-TEC poskusila uskladiti svoje konkurenčno ravnanje, resnično ni mogoče v celoti izključiti, da bi imelo lahko podjetje A-TEC kot manjšinski delničar dostop do informacij o podjetju NA, ki ga ne bi imelo, če ne bi bilo v takem delničarskem razmerju. |
| --- | --- |

60.

Prvič, podjetja od odstopanja od pogojev usklajevanja odvrača samo verjetna grožnja takojšnjega in zadostnega povračilnega ukrepa. Splošni pogoj za to je, da so trgi dovolj pregledni, da omogočajo podjetjem, ki se usklajujejo, da v zadostni meri spremljajo, ali druga podjetja odstopajo od pogojev. Rezultat tržne raziskave glede preglednosti cenovnih pogojev na tem trgu je mešan. Če bi novi pravni subjekt in podjetje A-TEC poskusila uskladiti svoje konkurenčno ravnanje, resnično ni mogoče v celoti izključiti, da bi imelo lahko podjetje A-TEC kot manjšinski delničar dostop do informacij o podjetju NA, ki ga ne bi imelo, če ne bi bilo v takem delničarskem razmerju.

| 61. | Drugič, usklajevanje ni trajnostno, če niso posledice odstopanja dovolj resne, da prepričajo podjetja, ki se usklajujejo, da je v njihovo korist, če se držijo pogojev usklajevanja. Če bi ugotovili, da novi pravni subjekt ali podjetje A-TEC odstopata od morebitnega usklajevanja, se zdi, da bi bila zaradi njunih različnih zmogljivosti in položaja na trgu njune zmožnosti in sredstva za povračilni ukrep precej različna. Zaradi dejstva, da bo imel novi pravni subjekt več neizkoriščenih zmogljivosti in skoraj trikrat večji tržni delež od podjetja A-TEC, je verjetno, da bo novi pravni subjekt zmožen sprejeti bolj učinkovite povračilne ukrepe kot podjetje A-TEC. Sočasno bi manjšinski delež podjetju A-TEC lahko omogočil, da svoj delež izkoristi za povračilne ukrepe z uporabo informacij, ki jih ne bi imel kot navaden tekmec, ali z nasprotovanjem poslovni politiki, ki jo vodi novi pravni subjekt kot večinski delničar. Zato ni mogoče izključiti, da bi se podjetje A-TEC in novi pravni subjekt medsebojno lahko obravnavala, kot da sta se zmožna odzvati na odstopanja od morebitnega sporazuma. |
| --- | --- |

61.

Drugič, usklajevanje ni trajnostno, če niso posledice odstopanja dovolj resne, da prepričajo podjetja, ki se usklajujejo, da je v njihovo korist, če se držijo pogojev usklajevanja. Če bi ugotovili, da novi pravni subjekt ali podjetje A-TEC odstopata od morebitnega usklajevanja, se zdi, da bi bila zaradi njunih različnih zmogljivosti in položaja na trgu njune zmožnosti in sredstva za povračilni ukrep precej različna. Zaradi dejstva, da bo imel novi pravni subjekt več neizkoriščenih zmogljivosti in skoraj trikrat večji tržni delež od podjetja A-TEC, je verjetno, da bo novi pravni subjekt zmožen sprejeti bolj učinkovite povračilne ukrepe kot podjetje A-TEC. Sočasno bi manjšinski delež podjetju A-TEC lahko omogočil, da svoj delež izkoristi za povračilne ukrepe z uporabo informacij, ki jih ne bi imel kot navaden tekmec, ali z nasprotovanjem poslovni politiki, ki jo vodi novi pravni subjekt kot večinski delničar. Zato ni mogoče izključiti, da bi se podjetje A-TEC in novi pravni subjekt medsebojno lahko obravnavala, kot da sta se zmožna odzvati na odstopanja od morebitnega sporazuma.

| 62. | Tretjič, če naj bi bilo usklajevanje uspešno, dejanja podjetij, ki ne sodelujejo v usklajevanju, in potencialnih konkurentov, pa tudi kupcev ne smejo imeti možnosti ogrožati pričakovanega rezultata usklajevanja. Če je namen usklajevanja zmanjšanje skupne zmogljivosti za profilne oblike na trgu, bo to samo prizadelo potrošnike, če podjetja, ki ne sodelujejo v usklajevanju, niso sposobna ali nimajo spodbude, da bi se odzvala na to znižanje z zadostnim povečanjem lastne zmogljivosti, da bi preprečila neto zmanjšanje zmogljivosti ali vsaj povzročila, da bi bilo usklajeno zmanjšanje zmogljivosti nedonosno. |
| --- | --- |

62.

Tretjič, če naj bi bilo usklajevanje uspešno, dejanja podjetij, ki ne sodelujejo v usklajevanju, in potencialnih konkurentov, pa tudi kupcev ne smejo imeti možnosti ogrožati pričakovanega rezultata usklajevanja. Če je namen usklajevanja zmanjšanje skupne zmogljivosti za profilne oblike na trgu, bo to samo prizadelo potrošnike, če podjetja, ki ne sodelujejo v usklajevanju, niso sposobna ali nimajo spodbude, da bi se odzvala na to znižanje z zadostnim povečanjem lastne zmogljivosti, da bi preprečila neto zmanjšanje zmogljivosti ali vsaj povzročila, da bi bilo usklajeno zmanjšanje zmogljivosti nedonosno.

| 63. | Tudi če bi novemu pravnemu subjektu skupaj s podjetjem A-TEC uspelo izvajati strategijo usklajevanja, ki je tekmeci ne bi v celoti ogrožali, bi konkurenčni pogoji v spodnjih delih tržne verige bakrenih izdelkov preprečili, da bi imeli ti poskusi kakršne koli protikonkurenčne učinke na spodnje dele tržne verige, tako da bi se za potrošnike zvišale cene bakrenih izdelkov. |
| --- | --- |

63.

Tudi če bi novemu pravnemu subjektu skupaj s podjetjem A-TEC uspelo izvajati strategijo usklajevanja, ki je tekmeci ne bi v celoti ogrožali, bi konkurenčni pogoji v spodnjih delih tržne verige bakrenih izdelkov preprečili, da bi imeli ti poskusi kakršne koli protikonkurenčne učinke na spodnje dele tržne verige, tako da bi se za potrošnike zvišale cene bakrenih izdelkov.

| 64. | Posledično je mogoče ugotoviti, da predlagana transakcija ne bo imela koordiniranih protikonkurenčnih učinkov, zaradi katerih bi bila bistveno ovirana učinkovita konkurenca na trgu profilnih oblik v EGP. |
| --- | --- |

64.

Posledično je mogoče ugotoviti, da predlagana transakcija ne bo imela koordiniranih protikonkurenčnih učinkov, zaradi katerih bi bila bistveno ovirana učinkovita konkurenca na trgu profilnih oblik v EGP.

III.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| 65. | Iz zgoraj navedenih razlogov se v odločbi ugotavlja, da predlagana koncentracija ne bo bistveno ovirala učinkovite konkurence na skupnem trgu ali na njegovem znatnem delu. |
| --- | --- |

65.

Iz zgoraj navedenih razlogov se v odločbi ugotavlja, da predlagana koncentracija ne bo bistveno ovirala učinkovite konkurence na skupnem trgu ali na njegovem znatnem delu.

| 66. | Zato je treba v skladu s členom 2(2) in členom 8(1) Uredbe ES o združitvah in členom 57 Sporazuma EGP koncentracijo razglasiti za združljivo s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

66.

Zato je treba v skladu s členom 2(2) in členom 8(1) Uredbe ES o združitvah in členom 57 Sporazuma EGP koncentracijo razglasiti za združljivo s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 25.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 161/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 161/13

---

Povzetek podatkov, ki so ga predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES o državni pomoči malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov in spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

(2008/C 161/09)

Številka XA: XA 120/08

Država članica: Španija

Regija: Castilla y León

Naziv sheme pomoči: Ayudas a los agricultores profesionales, a las explotaciones asociativas prioritarias, y a las cooperativas agrarias para la adquisición de maquinaria y equipos destinados a la prestación de servicios a terceros en la actividad agraria; Ayudas a las inversiones colectivas

Pravna podlaga: Orden de la Consejería de Agricultura y Ganadería, por la que se establecen las bases reguladoras de la concesión de las subvenciones destinadas a la mejora de las estructuras de producción y modernización de las explotaciones agrarias.

Orden de la Consejería de Agricultura y Ganadería, por la que se convocan ayudas, cofinanciadas por el Fondo Europeo Agrícola de Desarrollo Rural (FEADER), para la mejora de las estructuras de producción de las explotaciones agrarias en aplicación del Reglamento (CE) no 1698/2005 del Consejo y ayudas financiadas por la Comunidad Autónoma de Castilla y León, para la realización de otras inversiones en las explotaciones agrarias.

Informacije iz tega modela se nanašajo izključno na pomoč iz poglavja III.

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Subvencija, načrtovana za sheme pomoči za leto 2008 iz poglavja III, znaša 4 500 000 EUR

Največja intenzivnost pomoči: V dveh vrsticah poglavja III Odloka, ki se nanašata na pomoč, je predvidena največja pomoč:

Za pojme „kmetijsko gospodarstvo“, „prednostno“ in „poklicni kmet“ se uporabljajo opredelitve iz zakonov Ley 19/1995, de 4 de julio, de Modernización de las Explotaciones Agrarias (Zakon 19/1995 z dne 4. julija 1995 o posodabljanju kmetijskih gospodarstev) in Ley 45/2007, de 13 de diciembre, para el desarrollo sostenible del medio rural (Zakon 45/2007 z dne 13. decembra o trajnostnem razvoju podeželja) ter v primeru sprememb v prihodnosti, opredelitve iz nadaljnje nacionalne zakonodaje ali ureditve avtonomne skupnosti.

Skupni obseg naložb, odobrenih vsem upravičencem za skupne naložbe, ne sme presegati naslednjih mej:

| (a) | 300 000 EUR za odobreno naložbo; |
| --- | --- |

(a)

300 000 EUR za odobreno naložbo;

| (b) | 1 500 EUR na hektar izboljšanega ali opremljenega pašnika ali visokogorskega pašnika; |
| --- | --- |

(b)

1 500 EUR na hektar izboljšanega ali opremljenega pašnika ali visokogorskega pašnika;

| (c) | 15 000 EUR na hektar z namakanjem ali izboljšanim umetnim namakanjem |
| --- | --- |

(c)

15 000 EUR na hektar z namakanjem ali izboljšanim umetnim namakanjem

Datum začetka izvajanja: Shema pomoči se bo izvajala od leta 2008

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Ta shema lahko ostane v veljavi do 31.12.2013

Cilj pomoči: Glavni cilj: S spodbujanjem naložb v kmetijska gospodarstva v avtonomni skupnosti Castilla y León izboljšati strukture in raznolikost podeželskega gospodarstva z namenom zmanjšanja proizvodnih stroškov.

Ukrep temelji na členu 4 Uredbe (ES) št. 1857/2006, naložbe v kmetijska gospodarstva.

Upravičeni izdatki:

Pomoč je namenjena za:

naložbe v stroje in novo opremo, vendar ne za nakup traktorjev ali drugih vozil,

v območjih z omejenimi možnostmi je pomoč na voljo za naložbe z naslednjimi cilji:

| — | proizvodnja krme skupaj z uskladiščenjem, ohranjevanjem in razdeljevanjem krme, |
| --- | --- |

—

proizvodnja krme skupaj z uskladiščenjem, ohranjevanjem in razdeljevanjem krme,

| — | izboljšanje in opremljanje pašnikov, ki se skupno obdelujejo, |
| --- | --- |

—

izboljšanje in opremljanje pašnikov, ki se skupno obdelujejo,

| — | manjši ukrepi za preskrbo z vodo za proizvodnjo krme, skladni z varstvom okolja, manjša namakalna dela in gradnja ali popravilo zavetij za sezonsko slitev živali, če je to ekonomsko upravičeno, |
| --- | --- |

—

manjši ukrepi za preskrbo z vodo za proizvodnjo krme, skladni z varstvom okolja, manjša namakalna dela in gradnja ali popravilo zavetij za sezonsko slitev živali, če je to ekonomsko upravičeno,

v gorskih območjih je pomoč na voljo za naložbe z naslednjimi cilji:

| — | izgradnja hidrantov, skupaj z zajetji in s tem povezanimi deli, |
| --- | --- |

—

izgradnja hidrantov, skupaj z zajetji in s tem povezanimi deli,

| — | izgradnja ali izboljšanje cest, ki omogočajo dostop do pašnikov ali visokogorskih pašnikov, ne glede na njihov način izkoriščanja, |
| --- | --- |

—

izgradnja ali izboljšanje cest, ki omogočajo dostop do pašnikov ali visokogorskih pašnikov, ne glede na njihov način izkoriščanja,

| — | izgradnja ali izboljšanje nastanitvenih prostorov za živali ter ustrezno opremo in storitvami, vključno s sezonsko selitvijo živali |
| --- | --- |

—

izgradnja ali izboljšanje nastanitvenih prostorov za živali ter ustrezno opremo in storitvami, vključno s sezonsko selitvijo živali

Zadevni gospodarski sektorji: Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč: Pomoč dodeli Dirección General de Industrialización y Modernización Agraria de la Consejería de Agricultura y Ganadería, vlada avtonomne skupnosti Castilla y León pa bo odgovorna za njeno upravljanje.

C/ Rigoberto Cortejoso, 14

E-47014 Valladolid

Spletna stran: Celotno besedilo sheme pomoči je objavljeno na naslednji spletni strani vlade avtonomne skupnosti Castilla y León:

http://www.jcyl.es/AyudaEstado20072013

Neposredne povezave: http://www.jcyl.es/jcyl/ayudasestado/basesReguladoraSubvMejoraEstructurasAgrarias.doc

http://www.jcyl.es/jcyl/ayudasestado/ConvocatoriaAyudAgricProfesionExplotAsociativasCoopAgraInversColectiva.doc

Drugi podatki: Pomoč se bo upravljala v okviru tega odloka in mora biti v skladu s členom 19 Uredbe glede komulacije

Številka XA: XA 122/08

Država članica: Nizozemska

Regija: —

Naziv sheme pomoči/ ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Regeling LNV-subsidies

Pravna podlaga: Artikel 2:68 van de Regeling LNV-subsidies, artikel 71a van het Openstellingsbesluit LNV-subsidies 2008

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: 5 625 000 EUR

Največja intenzivnost pomoči: 70 %

Datum začetka izvajanja:

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Za pomoč se lahko zaprosi od 1. maja 2008 do 30. maja 2008. Zadnja plačila bodo izplačana 31. decembra 2008

Cilj pomoči: V skladu s členom 11(1) Uredbe (ES) št. 1857/2006 se lahko pomoč dodeli kmetom za izgube, ki jih povzročijo neugodne vremenske razmere, ki jih lahko izenačimo z naravnimi nesrečami. S spremenjeno „Regeling LNV-subsidies“ želijo nizozemski organi majhnim in srednje velikim kmetijskim podjetjem dodeliti enkratno nadomestilo za škodo, nastalo zaradi močne zmrzali leta 2005. Višina nadomestila se izračuna v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1857/2006. Način izračuna je podrobneje pojasnjen v razdelku 2 obrazložitev k spremembam „Regeling LNV-subsidies“ in „Openstellingsbesluit LNV-subsidies 2008“, Staatscourant št. 38 z dne 22. februarja 2008, str. 10

Zadevni gospodarski sektorji: Sadjarstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit |
| --- |
| Bezuidenhoutseweg 73 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Bezuidenhoutseweg 73

2500 EK Den Haag

Nederland

Spletna stran: www.overheid.nl/op/

Opomba: Na spletni strani:

http://www.overheid.nl/op/

v razdelku 2a pri „zinsdeel“ navedite: „Regeling LNV-subsidies“ ali „Openstellingsbesluit LNV-subsidies“. Shema pomoči se prikaže kot prvi rezultat iskanja.

www.hetlnvloket.nl/portal

Opomba: Na spletni strani:

http://www.hetlnvloket.nl/portal

kliknite na rubriko „subsidies“. Shema pomoči se prikaže kot prvi rezultat iskanja

Drugi podatki: V skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 1857/2006 se mora izguba, upravičena do pomoči, zmanjšati za kakršen koli znesek, prejet iz sistemov zavarovanj, in stroške, nastale zaradi neugodnih vremenskih razmer.

Ta pogoj je izpolnjen. V času zmrzali ni bilo mogoče skleniti zavarovanj za škodo v gozdovih. Zavarovanje je bilo mogoče skleniti šele po odobritvi Evropske komisije (št. pomoči N 124/07). Ostali stroški, nastali zaradi neugodnih vremenskih razmer, do pomoči niso upravičeni.

V skladu s členom 11(4) Uredbe (ES) št. 1857/2006 se izguba izračuna na ravni posameznega gospodarstva.

Ta pogoj je izpolnjen. Nadomestilo je odvisno od ocenjene škode, nastale na poljščini na posameznem gospodarstvu.

V skladu s členom 11(7) Uredbe (ES) št. 1857/2006 morajo javni organi neugodne vremenske razmere uradno priznati za pojav, ki ga lahko izenačimo z naravnimi nesrečami.

Nizozemski organi so močno zmrzal iz leta 2005 izenačili z naravno nesrečo v sadjarstvu. Zato so sklenili, da bodo v okviru tega ukrepa pomoči sektorju dodelili enkratna nadomestila. Nadaljnje informacije najdete v dokumentih parlamenta „Kamerstukken“ II 2005/06, 30 300, št. 20.

Zato nizozemski organi potrjujejo, da so ostali pogoji iz Uredbe (ES) št. 1857/2006 izpolnjeni

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Sodišče

| 25.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 161/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 161/16

---

Razpis prostega delovnega mesta – Generalni direktor (razred AD15–AD16) direkcije Knjižnjica, raziskave in dokumentacija pri Sodišču Evropskih skupnosti

(2008/C 161/10)

Kmalu se bo sprostilo delovno mesto generalnega direktorja (naziva AD15–AD16) direkcije Knjižnjica, raziskave in dokumentacija pri Sodišču Evropskih skupnosti v Luxembourgu. To delovno mesto bo zapolnjeno na podlagi člena 29(2) Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti.

NALOGE

Naloga zaposlenega na tem delovnem mestu, ki je neposredno podrejen sodnemu tajniku, bo razvijanje, usklajevanje in upravljanje Generalne direkcije Knjižnjica, raziskave in dokumentacija.

Ta generalna direkcija, ki šteje približno 100 sodelavcev, obsega bogato pravno knjižnjico za katero je odgovoren direktor, ter skupino raziskovalcev in dokumentalistov, ki so trenutno razporejeni v štiri enote, od katerih ena opravlja računalniško obdelavo pravnih besedil. Ta skupina pomaga Sodišču, Sodišču prve stopnje in Sodišču za uslužbence pri izvajanju njihovih sodnih funkcij, zlasti s pripravo študij in zapisov iz primerjalnega prava, mednarodnega prava in prava Skupnosti, in prispeva k širjenju sodne prakse na področju prava Skupnosti, predvsem s pravno in dokumentacijsko analizo odločitev sodišč Skupnosti. Te štiri raziskovalne in dokumentacijske enote bodo kmalu združene v eno direkcijo, podrejeno generalnemu direktorju.

ZAHTEVANI POGOJI

Kandidati morajo:

| — | imeti končano pravno izobrazbo s pridobljeno univerzitetno diplomo ter poglobljeno znanje o pravu Skupnosti, |
| --- | --- |

—

imeti končano pravno izobrazbo s pridobljeno univerzitetno diplomo ter poglobljeno znanje o pravu Skupnosti,

| — | dokazati sposobnost vodenja in usklajevanja del obsežne administrativne enote, |
| --- | --- |

—

dokazati sposobnost vodenja in usklajevanja del obsežne administrativne enote,

| — | imeti poglobljeno znanje in poklicne izkušnje na področju, s katerim se ukvarja generalna direkcija. Predvsem se upošteva izkušnja glede funkcije razvoja in upravljanja organa, ki se ukvarja s pravnimi raziskavami in dokumentacijo, |
| --- | --- |

—

imeti poglobljeno znanje in poklicne izkušnje na področju, s katerim se ukvarja generalna direkcija. Predvsem se upošteva izkušnja glede funkcije razvoja in upravljanja organa, ki se ukvarja s pravnimi raziskavami in dokumentacijo,

| — | imeti poglobljeno znanje uradnega jezika Evropskih skupnosti in zadovoljivo znanje drugega uradnega jezika Evropskih skupnosti. Za potrebe službe je potrebno tudi dobro znanje francoskega jezika. |
| --- | --- |

—

imeti poglobljeno znanje uradnega jezika Evropskih skupnosti in zadovoljivo znanje drugega uradnega jezika Evropskih skupnosti. Za potrebe službe je potrebno tudi dobro znanje francoskega jezika.

PREDLOŽITEV PRIJAV

Prijave za to delovno mesto morajo prispeti na Sodišče izključno po elektronski pošti, na elektronski naslov: DG-BRD-CURIA@curia.europa.eu najpozneje do 31. avgusta 2008 do 13h. Prijavam mora biti priložen podroben življenjepis in vsa druga potrebna dokazila.

Luxembourg, 17. junija 2008

---

Evropski urad za izbor osebja (EPSO)

| 25.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 161/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 161/18

---

RAZPIS JAVNEGA NATEČAJA EPSO/AST/66/08

(2008/C 161/11)

Evropski urad za izbor osebja (EPSO) organizira javni natečaj EPSO/AST/66/08 za zaposlitev slovaško govorečih lektorjev/korektorjev (AST3).

Razpis natečaja je objavljen v Uradnem listu C 161 A z dne 25. junija 2008 izključno v angleščini, francoščini in nemščini.

Dodatne informacije so na voljo na spletišču urada EPSO: http://europa.eu/epso

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 25.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 161/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 161/19

---

DRŽAVNA POMOČ – FRANCIJA

Državna pomoč št. C 24/08 (prej NN 38/07) – Sklad za preprečevanje tveganj ribištva: davčni ukrepi

Vabilo za predložitev pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 161/12)

Z dopisom v verodostojnem jeziku z dne 20. maja 2008 na straneh, ki sledijo temu povzetku, je Komisija uradno obvestila Francijo o svoji odločitvi, da sproži postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi z zgoraj navedeno pomočjo.

Zainteresirane strani lahko predložijo svoje pripombe v enem mesecu od datuma objave tega povzetka in dopisa, ki sledi, na naslednji naslov:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction Générale des Affaires Maritimes et de la Pêche |
| Direction F – Matières juridiques |
| Rue de la Loi 200 |
| B-1049 Bruxelles |
| Telefaks: (32-2) 295 19 42 |

Commission européenne

Direction Générale des Affaires Maritimes et de la Pêche

Direction F – Matières juridiques

Rue de la Loi 200

B-1049 Bruxelles

Telefaks: (32-2) 295 19 42

Te pripombe se posredujejo Franciji. Zainteresirana stran, ki predloži pripombe, lahko pisno zaprosi za zaupno obravnavo svoje identitete in navede razloge za to.

BESEDILO POVZETKA

Sklad za preprečevanje nevarnosti ribištva je bil oblikovan leta 2004.

Francoska država je v sklad prispevala predplačila, da bi sklad v prvi vrsti lahko z nakupom in ponovno prodajo možnosti nakupa na terminskih trgih nafte kljuboval nihanjem cen nafte in drugič, da bi lahko delno kompenziral visoko ceno goriva za plovila ribiških podjetij, ki so člani sklada, če cena goriva preseže določen prag.

Komisija je v svoji odločitvi z današnjega dne glede zadeve C-9/2006 ocenila, da predplačila predstavljajo državno pomoč, ki ni združljiva s skupnim trgom.

Med formalnim postopkom preiskave te zadeve je Komisija prišla do ugotovitve, da so bili Sklad za preprečevanje nevarnosti ribištva in ribiška podjetja deležni tudi stalnih davčnih ugodnosti; tako je bil sklad upravičen plačila davka od dobička pravnih oseb za prihodke od dejavnosti na terminskem trgu nafte, podjetjem pa so se od dohodka odšteli zneski, nakazani Skladu za vpisnino, jamstva in ostale prispevke, ki niso vezani na kritje tveganja.

Ker gre za nove podatke, ki jih Komisija ob odprtju formalnega postopka preiskave ni imela na voljo, ti davčni sistemi v odločitvi C-9/2006 niso bili obravnavani.

Vendar Komisija zaradi istih razlogov, kot jih je navedla v odločitvi C-9/2006, meni, da obstajajo resni dvomi o združljivosti pomoči s skupnim trgom.

BESEDILO DOPISA

„La Commission a l'honneur d'informer le gouvernement de la France qu'après avoir examiné les informations en sa possession et en complément des aides déjà analysées dans le cadre du dossier C-9/2006 concernant le fonds de prévention des aléas de la pêche (FPAP), elle a décidé d'ouvrir la procédure formelle d'examen prévue par l'article 93 [devenu 88], paragraphe 2, du traité CE et par le règlement du Conseil (CE) no 659/1999 du 22 mars 1999 portant modalités d'application de cet article (1) en ce qui concerne les mesures fiscales qui lui sont consenties ainsi qu' à ses adhérents.

1.   PROCÉDURE

Par décision adoptée en date de ce jour à l'égard du régime C-9/2006, la Commission a décidé que les aides octroyées au FPAP sous forme d'avances pour l'acquisition d'options sur le marché du pétrole et les aides qui en ont résulté pour les entreprises de pêche en leur permettant, d'une part, de bénéficier de tarifs préférentiels pour leurs achats de carburant et, d'autre part, de bénéficier d'une compensation partielle de leurs coûts de carburant, étaient des aides d'État incompatibles avec le marché commun.

Dans le contexte de la procédure formelle d'examen du FPAP (2), la Commission a ensuite pris connaissance de l'existence d'un régime fiscal spécifique au FPAP et à ses adhérents. En effet, le cabinet Ménard, Quimbert et associés, avocats à Nantes, agissant en tant que Conseil du FPAP, a joint à l'un de ses courriers envoyés à la Commission suite à la publication de l'ouverture de la procédure formelle d'examen au Journal officiel des Communautés européennes deux lettres du ministère chargé du budget qui montrent l'existence d'un régime fiscal spécifique au FPAP et à ses adhérents. Ce régime fiscal n'a pas été examiné dans la décision C-9/2006, car il s'agissait d'un fait nouveau que la Commission ignorait au moment de l'ouverture de la procédure formelle d'examen.

La Commission considère que les éléments en sa possession sont suffisamment explicites pour lui permettre de conclure à l'existence d'aides illégales.

Le dossier a ainsi été enregistré sous le numéro NN 38/2007.

2.   DESCRIPTION

Les deux lettres du ministère du budget sont, plus précisément, une lettre du Ministre délégué au budget et à la réforme budgétaire signée Alain Lambert et datée du 5 février 2004, et une lettre du secrétaire d'État au budget et à la réforme budgétaire signée Dominique Bussereau et datée du 28 novembre 2004, toutes deux adressées à Monsieur Merabet, président du FPAP.

Le premier de ces courriers, du 5 février 2004, s'inscrit dans le contexte de la création du FPAP. Il indique que:

| “— | le fonds constitué sous la forme d'un syndicat professionnel ne sera pas soumis à l'impôt sur les sociétés au titre des cotisations versées par les patrons pêcheurs et des produits financiers issus du placement de la trésorerie, |
| --- | --- |

“—

le fonds constitué sous la forme d'un syndicat professionnel ne sera pas soumis à l'impôt sur les sociétés au titre des cotisations versées par les patrons pêcheurs et des produits financiers issus du placement de la trésorerie,

| — | les cotisations versées seront déductibles du résultat imposable des patrons pêcheurs l'année de leur versement. A titre exceptionnel, les premières cotisations versées au plus tard le 30 mars 2004 seront admises en déduction au titre des résultats 2003.” |
| --- | --- |

—

les cotisations versées seront déductibles du résultat imposable des patrons pêcheurs l'année de leur versement. A titre exceptionnel, les premières cotisations versées au plus tard le 30 mars 2004 seront admises en déduction au titre des résultats 2003.”

Il donne également une indication sur les montants qui pourraient faire l'objet de cette déduction: la cotisation annuelle des patrons pêcheurs adhérents serait comprise entre 1 000 et 15 000 euros.

Le second courrier, du 28 novembre 2004, se concentre sur la déduction des revenus des cotisations versées par les adhérents. Il intervient dans le contexte d'une modification de la convention de garantie liant le FPAP à ses adhérents, qui permettrait désormais une restitution aux adhérents des cotisations versées et non utilisées au terme de la convention.

Il indique que:

| “— | les cotisations versées par les adhérents en application de cette nouvelle convention seront bien déductibles, l'année de leur versement, dans la limite de 10 000 euros par an et par adhérent, ce plafond étant majoré de 25 % de la fraction du bénéfice comprise entre 40 000 et 80 000 euros, |
| --- | --- |

“—

les cotisations versées par les adhérents en application de cette nouvelle convention seront bien déductibles, l'année de leur versement, dans la limite de 10 000 euros par an et par adhérent, ce plafond étant majoré de 25 % de la fraction du bénéfice comprise entre 40 000 et 80 000 euros,

| — | les cotisations versées au-delà des limites précédentes au titre d'un projet de garantie mis en place par le fonds seront intégralement déductibles du revenu imposable des adhérents l'année de leur versement.” |
| --- | --- |

—

les cotisations versées au-delà des limites précédentes au titre d'un projet de garantie mis en place par le fonds seront intégralement déductibles du revenu imposable des adhérents l'année de leur versement.”

Il est précisé au FPAP qu'un “bilan de cette expérimentation” devra être dressé fin 2006, et les aménagements éventuellement nécessaires étudiés. Il ne s'agit donc pas d'un régime fiscal accordé à titre permanent.

Par ailleurs, même s'il est prévu, d'après ce courrier du 28 novembre 2004, que les cotisations peuvent êtres déduites du revenu imposable l'année de leur versement, rien n'indique que la déduction de celles versées début 2004 (jusqu'à fin mars) sur les revenus de l'année 2003 soit remise en cause.

Il résulte de ces deux courriers que le régime fiscal accordé par le ministère des finances au FPAP et à ses adhérents comporte deux aspects:

| — | d'une part, en faveur du FPAP, une exonération des impôts sur les sociétés, |
| --- | --- |

—

d'une part, en faveur du FPAP, une exonération des impôts sur les sociétés,

| — | d'autre part, pour les patrons-pêcheurs, la possibilité de déduire de leurs résultats imposables leurs contributions au FPAP. |
| --- | --- |

—

d'autre part, pour les patrons-pêcheurs, la possibilité de déduire de leurs résultats imposables leurs contributions au FPAP.

Concernant le FPAP, la Commission suppose que la base juridique lui permettant de bénéficier de l'exemption de cet impôt est constituée par l'article 206, paragraphe 1bis, du code général des impôts (3) qui permet d'exonérer dans certaines conditions les syndicats professionnels. Dans ces conditions, il est fort possible qu'il bénéficie aussi de l'exemption de taxe professionnelle, prévue à l'article 1447 du même code en faveur des organismes bénéficiant de l'exonération prévue à l'article 206, paragraphe 1bis.

bis

3

bis

Concernant la mesure fiscale en faveur des patrons-pêcheurs, un autre document communiqué par MQA dans le cadre de la procédure formelle d'examen du FPAP et intitulé “Mode d'emploi détaillé du Fonds de prévention des aléas pêche”, daté du 22 novembre 2004, confirme quelles sont ces contributions et leurs modalités de calcul. Il y est indiqué: “l'adhésion au fonds est prévue pour une durée de trois ans. Les cotisations au fonds pourront bénéficier d'une déduction fiscale dès leur versement”. L'adhésion se concrétise par la signature d'une convention de garantie qui est assortie du versement d'une cotisation composée de deux éléments: un droit d'adhésion fixe de 150 euros par navire et par an et une contribution annuelle calculée en fonction du volume de carburant assuré, c'est-à-dire du volume annuel de carburant que l'armateur estime nécessaire à l'exercice de son activité.

En ce qui concerne ces cotisations de garantie, la Commission observe que, selon les deux lettres du ministère chargé du budget, “les cotisations versées seront déductibles du résultat imposable des patrons pêcheurs l'année de leur versement”. De plus, celle du 28 novembre 2004 prévoit que “... la convention de garantie serait amendée afin notamment d'autoriser la restitution aux adhérents des cotisations versées et non utilisées”). Aussi, outre la déduction de leurs cotisations, les armateurs ont-ils probablement été assurés de récupérer le trop-versé de cotisations calculées en fonction d'un besoin de carburant estimé sur base déclarative. En outre, bien que cette récupération des cotisations versées mais non utilisées au terme de la convention de garantie soit prévue, aucun élément des documents communiqués à la Commission dans le cadre du dossier C-9/2006 ne montre que la déduction correspondant aux cotisations versées en trop devrait être corrigée; la déduction fiscale des cotisations liées à la totalité du volume de carburant assuré par l'armateur semble acquise définitivement dans sa totalité, même si la consommation a été moindre que prévue. L'interprétation des clauses du Mode d'emploi va dans le même sens: celui-ci distingue le volume assuré du volume consommé.

On ne peut donc exclure que le régime fiscal consenti par les autorités françaises ait pu inciter les armateurs à surestimer leur besoin de couverture dans le seul but de bénéficier de la déduction fiscale. Ainsi, par exemple, la cotisation due pour un chalutier de 24 mètres, ayant une consommation moyenne de 10 tonnes par semaine (4) et actif pendant 48 semaines par an serait de 480 × 3,5 euros par tonne soit 1680 euros. Ce montant, bien que correspondant à un navire qui est déjà gros consommateur de carburant, est à comparer à la fourchette de montants, de 1 000 à 15 000 Euros, indiquée dans le courrier du ministre du 5 février 2004, et se situe ainsi dans la partie basse de cette fourchette.

4

En plus des cotisations décrites ci-dessus, le “Mode d'emploi” mentionne, en page 3, des “cotisations non-affectées à un risque de garantie versées en vue de bénéficier du traitement fiscal agréé par le ministère du budget [qui] devront faire l'objet de chèques distincts”.

On déduit de cette phrase qu'il y a une autre source de financement du FPAP, qui est clairement identifiée par un paiement par chèque séparé. Cela doit être interprété dans le sens où les adhérents ont aussi la possibilité de verser des cotisations qui n'entrent pas dans le système de garantie et pour lesquelles ils bénéficient d'un traitement fiscal spécifique.

La Commission estime que l'ensemble de ces déductions fiscales constitue une incitation, pour les propriétaires de navire de pêche, à cotiser à ce fonds.

Enfin, la Commission relève que les statuts du FPAP prévoient une possibilité d'adhésion au syndicat pour des personnes dont l'activité n'est pas impliquée dans la pêche. Etant donné que le FPAP a le statut de syndicat professionnel, il est possible que ces cotisations ouvrent droit au bénéfice des dispositions spécifiques du même code général des impôts en faveur des syndicats, notamment la réduction d'impôt prévue à l'article 199 quater C. L'application de cette disposition fiscale constitue aussi, cette fois-ci en faveur des adhérents n'étant pas impliqués dans la pêche, une incitation à cotiser à ce fonds.

quater

3.   APPRÉCIATION

La Commission constate que le régime fiscal consenti par les autorités françaises en faveur du FPAP et de ses adhérents doit être considéré, au regard des aides d'État, sous l'angle des avantages qu'il représente, d'une part pour le FPAP lui-même et, d'autre part, pour les entreprises de pêches adhérentes.

3.1.   Existence d'une aide d'État

Comme cela est exposé dans la décision C-9/2006, le FPAP doit être considéré comme une entreprise au sens du droit communautaire de la concurrence. Le fait que le FPAP serait sans but lucratif ou est un syndicat est sans incidence à cet égard.

Par conséquent, la Commission considère que le régime fiscal accordé par les autorités françaises au FPAP lui procure, par rapport aux autres investisseurs privés agissant sur les marchés à terme des produits pétroliers, un double avantage:

| — | en premier lieu, l'exonération d'impôt sur les bénéfices dont bénéficie le FPAP constitue un allégement des charges qui pèsent normalement sur le budget des entreprises actives dans ce domaine, |
| --- | --- |

—

en premier lieu, l'exonération d'impôt sur les bénéfices dont bénéficie le FPAP constitue un allégement des charges qui pèsent normalement sur le budget des entreprises actives dans ce domaine,

| — | en second lieu, l'avantage fiscal consenti aux adhérents du FPAP, quel que soit le type d'avantage fiscal considéré, constitue une incitation à contribuer aux recettes du FPAP; il permet ainsi au FPAP d'augmenter sa trésorerie alors que les autres entreprises actives dans ce domaine ne bénéficient pas d'un tel mécanisme. |
| --- | --- |

—

en second lieu, l'avantage fiscal consenti aux adhérents du FPAP, quel que soit le type d'avantage fiscal considéré, constitue une incitation à contribuer aux recettes du FPAP; il permet ainsi au FPAP d'augmenter sa trésorerie alors que les autres entreprises actives dans ce domaine ne bénéficient pas d'un tel mécanisme.

Par ailleurs, il ressort des deux correspondances du ministère chargé du budget que l'avantage tiré de l'exonération d'impôts dont bénéficie le FPAP et l'avantage résultant du dispositif d'incitation fiscale lui permettant d'augmenter ses recettes ont bien été consentis par l'État. Il n'y a donc pas de doute sur le fait que l'utilisation de ces ressources d'État a été non seulement décidée, mais contrôlée par l'État. Dès lors, la Commission considère que l'avantage financier en faveur du FPAP est imputable à l'État (5).

5

Enfin, le FPAP bénéficie grâce, à ces mesures fiscales, d'un avantage financier par rapport aux autres sociétés intervenant sur les marchés à terme, qu'il s'agisse de sociétés habituellement actives sur ces marchés en France ou dans les autres États membres.

D'autre part, cet avantage financier accordé au FPAP a permis aux entreprises de pêche adhérentes d'acheter du carburant à un tarif préférentiel grâce à l'activité menée par le FPAP sur les marchés à terme des produits pétroliers.

En outre, pour ce qui est de la possibilité accordée aux armateurs de déduire de leurs revenus les contributions au FPAP, cette déduction entraîne un allégement des charges pesant normalement sur les entreprises de pêche bénéficiaires. Cette déduction a été décidée par le ministère chargé du budget et elle est donc imputable à l'État. Les entreprises ayant la possibilité de procéder à cette déduction bénéficient d'un avantage par rapport aux autres entreprises de pêche communautaires. De la même manière, cet avantage financier affecte les échanges entre les États membres et fausse ou menace de fausser la concurrence. Pour cette raison, il constitue une aide d'État au sens de l'article 87 du traité CE.

3.2.   Compatibilité avec le marché commun

L'analyse développée dans la décision C-9/2006 conserve ici aussi toute sa pertinence. Il convient de reprendre, pour le compte de la présente décision, l'ensemble du raisonnement et des conclusions de cette décision.

Ainsi, de la même manière, il s'agit d'aides au fonctionnement dont les bénéficiaires sont le FPAP lui-même et les entreprises de pêche.

Aucune des dispositions, soit du traité CE, soit d'un instrument adopté par la Commission en matière d'aide d'État (règlement, lignes directrices, ...) ne permet de considérer ces aides comme étant compatibles avec le marché commun.

4.   CONCLUSION

En conséquence, il existe, à ce stade de l'évaluation préliminaire telle qu'elle est prévue à l'article 6 du règlement (CE) no 659/1999, des doutes sérieux sur la compatibilité de ces mesures d'aide avec le marché commun, tant en ce qui concerne l'aide en faveur du FPAP que l'aide en faveur des entreprises de pêche.

o

A la lumière des considérations qui précèdent, la Commission, agissant dans le cadre de la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du Traité CE, demande à la France de lui présenter ses observations et de lui fournir tous les renseignements nécessaires pour apprécier l'aide en cause, dans un délai d'un mois à compter de la réception de la présente lettre.

Par la présente, la Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations à compter d'un mois à compter de la date de cette publication.“

Journal officiel de l'Union européenne

---

(1)  JO L 83 du 27.3.1999, p. 1.

1

(2)  Voir décision d'ouverture formelle de la procédure JO C 91 du 19.4.2006.

2

(3)  Disponible à l'adresse électronique suivante:

3

http://www.legifrance.gouv.fr/WAspad/RechercheSimpleCode?commun=CGIMPO&code=

(4)  Montant de consommation fourni par le FPAP; cf. point 55 de la décision C-9/2006.

4

(5)  Affaires C-482/99, France c/. Commission, arrêt de la Cour du 16 mai 2002 et C-345/02, Pearle BV, arrêt de la Cour de justice du 15 juillet 2004.

5

---