# Az Európai Unió C 182/2008

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 182 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 51. évfolyam2008. július 19. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 182

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

51. évfolyam2008. július 19.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Tanács |
| 2008/C 182/01 | A Tanács véleménye (2008. július 8.) Belgium aktualizált, 2007–2011-re szóló stabilitási programjáról | 1 |
| 2008/C 182/02 | A Tanács véleménye (2008. július 8.) Lengyelország 2007 és 2010 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról | 6 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Tanács

2008/C 182/01

A Tanács véleménye (2008. július 8.) Belgium aktualizált, 2007–2011-re szóló stabilitási programjáról

1

2008/C 182/02

A Tanács véleménye (2008. július 8.) Lengyelország 2007 és 2010 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

6

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2008/C 182/03 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást | 10 |
| 2008/C 182/04 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást | 13 |
| 2008/C 182/05 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5182 – Shell/BP/AFS/Globefuel) (
  1
  ) | 15 |
| 2008/C 182/06 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5134 – Spar/Plus Hungary) (
  1
  ) | 15 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2008/C 182/03

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

10

2008/C 182/04

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

13

2008/C 182/05

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5182 – Shell/BP/AFS/Globefuel) (
  1
  )

1

15

2008/C 182/06

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5134 – Spar/Plus Hungary) (
  1
  )

1

15

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 182/07 | Euro-átváltási árfolyamok | 16 |
| 2008/C 182/08 | Közlemény a könnyű járművek kibocsátásaira (Euro 5 és Euro 6) és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségére vonatkozó közösségi jog alkalmazásáról és további fejlesztéséről | 17 |
| | TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2008/C 182/09 | Kivonat a JSC OGRES KOMERCBANKA vonatkozásában a hitelintézetek reorganizációjáról és felszámolásáról szóló 2001/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 9. cikke alapján elfogadott felszámolási intézkedésből | 21 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2008/C 182/07

Euro-átváltási árfolyamok

16

2008/C 182/08

Közlemény a könnyű járművek kibocsátásaira (Euro 5 és Euro 6) és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségére vonatkozó közösségi jog alkalmazásáról és további fejlesztéséről

17

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2008/C 182/09

Kivonat a JSC OGRES KOMERCBANKA vonatkozásában a hitelintézetek reorganizációjáról és felszámolásáról szóló 2001/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 9. cikke alapján elfogadott felszámolási intézkedésből

21

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 182/10 | Értesítés az Oroszországból származó szilícium behozatalára vonatkozó egyes dömpingellenes intézkedések közelgő lejártáról | 22 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 182/11 | A francia kormány közleménye a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján (Hirdetmény folyékony és gáznemű szénhidrogének kutatására vonatkozó kizárólagos engedély, az ún. Permis des Yvelines iránti kérelemről)
   (
  1
  ) | 23 |
| 2008/C 182/12 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5221 – Kenwood/JVC/Holdco) (
  1
  ) | 25 |

V   Vélemények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2008/C 182/10

Értesítés az Oroszországból származó szilícium behozatalára vonatkozó egyes dömpingellenes intézkedések közelgő lejártáról

22

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2008/C 182/11

A francia kormány közleménye a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján (Hirdetmény folyékony és gáznemű szénhidrogének kutatására vonatkozó kizárólagos engedély, az ún. Permis des Yvelines iránti kérelemről)
   (
  1
  )

(Hirdetmény folyékony és gáznemű szénhidrogének kutatására vonatkozó kizárólagos engedély, az ún. Permis des Yvelines iránti kérelemről)

1

23

2008/C 182/12

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5221 – Kenwood/JVC/Holdco) (
  1
  )

1

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Tanács

| 19.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 182/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 182/1

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2008. július 8.)

Belgium aktualizált, 2007–2011-re szóló stabilitási programjáról

(2008/C 182/01)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | A Tanács 2008. július 8-án megvizsgálta Belgium aktualizált stabilitási programját, amely a 2007–2011 közötti időszakra vonatkozik (2). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2008. július 8-án megvizsgálta Belgium aktualizált stabilitási programját, amely a 2007–2011 közötti időszakra vonatkozik (2).

| (2) | Az elmúlt tíz évben a reál-GDP átlagosan körülbelül 2,25 %-kal növekedett, amely némileg az euroövezet átlagos növekedési rátája fölött van. Ez a viszonylag magas GDP-növekedés a munkanélküliségi ráta csökkenéséhez vezetett, miközben a foglalkoztatási ráta (különösen a fiatalabb és az idősebb munkavállalók esetében) és a ledolgozott órák száma alacsony maradt, ami a munkaerőt terhelő magas adókat és a munkaerőpiac rugalmatlanságát tükrözi, valamint jelzi, hogy alacsonyak a munkakeresési követelmények és a tényleges nyugdíjkorhatár.
  A költségvetés 2000 óta az egyensúlyi helyzet körül mozog (kivéve 2005-öt), és a továbbra is jelentős mértékben csökkenő adósságállomány, amely 1993-ban a GDP 134 %-a volt és 2000-ben 108 %-ára esett vissza, most a GDP 85 %-a alatt van. A foglalkoztatási ráta növelése, ambiciózus költségvetési egyenleggel hozzájárulna az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságához. |
| --- | --- |

(2)

Az elmúlt tíz évben a reál-GDP átlagosan körülbelül 2,25 %-kal növekedett, amely némileg az euroövezet átlagos növekedési rátája fölött van. Ez a viszonylag magas GDP-növekedés a munkanélküliségi ráta csökkenéséhez vezetett, miközben a foglalkoztatási ráta (különösen a fiatalabb és az idősebb munkavállalók esetében) és a ledolgozott órák száma alacsony maradt, ami a munkaerőt terhelő magas adókat és a munkaerőpiac rugalmatlanságát tükrözi, valamint jelzi, hogy alacsonyak a munkakeresési követelmények és a tényleges nyugdíjkorhatár.

A költségvetés 2000 óta az egyensúlyi helyzet körül mozog (kivéve 2005-öt), és a továbbra is jelentős mértékben csökkenő adósságállomány, amely 1993-ban a GDP 134 %-a volt és 2000-ben 108 %-ára esett vissza, most a GDP 85 %-a alatt van. A foglalkoztatási ráta növelése, ambiciózus költségvetési egyenleggel hozzájárulna az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságához.

| (3) | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése a 2007-es 2,8 %-ról 2008-ban 1,9 %-ra csökken és a következő években 2 % körül stabilizálódik. A jelenleg rendelkezésre álló információk (3) fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv 2008-ra és 2009-re vonatkozóan kedvező növekedési feltételezéseken alapul, tekintve a programban levő előrejelzések véglegesítése óta romló külső környezetet és a magasabb inflációt. A 2010–2011-re vonatkozó növekedési feltételezések nagyjából megalapozottak. Az aktualizált program azzal számol, hogy az infláció 2008-ban 3 %-ra emelkedik és a 2009–2011 közötti időszakban 1,75 %-ra csökken. A program 2008–2009-re vonatkozó inflációs előrejelzése a nyersanyagok és a feldolgozott élelmiszerek árának az elmúlt hónapokban bekövetkezett szembetűnő emelkedése alapján alacsonynak tűnik. Ezenkívül, tekintettel arra, hogy a programidőszakban a GDP növekedése potenciálja alatt lesz, viszonylag magasnak tűnik az aktualizált programnak a foglalkoztatás növekedésére vonatkozó előrejelzése, amely évente körülbelül 1 %-kal számol. Miközben a programban a bérek növekedésére vonatkozó 2008-as előrejelzés alacsony, a következő években magasnak tűnik (3,25–3,5 %), különösen az előre jelzett alacsony inflációs rátával összehasonlítva. |
| --- | --- |

(3)

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése a 2007-es 2,8 %-ról 2008-ban 1,9 %-ra csökken és a következő években 2 % körül stabilizálódik. A jelenleg rendelkezésre álló információk (3) fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv 2008-ra és 2009-re vonatkozóan kedvező növekedési feltételezéseken alapul, tekintve a programban levő előrejelzések véglegesítése óta romló külső környezetet és a magasabb inflációt. A 2010–2011-re vonatkozó növekedési feltételezések nagyjából megalapozottak. Az aktualizált program azzal számol, hogy az infláció 2008-ban 3 %-ra emelkedik és a 2009–2011 közötti időszakban 1,75 %-ra csökken. A program 2008–2009-re vonatkozó inflációs előrejelzése a nyersanyagok és a feldolgozott élelmiszerek árának az elmúlt hónapokban bekövetkezett szembetűnő emelkedése alapján alacsonynak tűnik. Ezenkívül, tekintettel arra, hogy a programidőszakban a GDP növekedése potenciálja alatt lesz, viszonylag magasnak tűnik az aktualizált programnak a foglalkoztatás növekedésére vonatkozó előrejelzése, amely évente körülbelül 1 %-kal számol. Miközben a programban a bérek növekedésére vonatkozó 2008-as előrejelzés alacsony, a következő években magasnak tűnik (3,25–3,5 %), különösen az előre jelzett alacsony inflációs rátával összehasonlítva.

| (4) | 2007-ben az államháztartási hiány a GDP 0,2 %-a volt a stabilitási program előző változatában foglalt, a GDP 0,3 %-ának megfelelő többletet jelentő céllal szemben. A 2007-es rosszabb teljesítmény elsősorban a kiadások tervezettnél magasabb növekedésének az eredménye, és a növekedés váratlan fokozódása ellenére történt. A tervezettnél magasabb kiadások mindenekelőtt a szolgáltatási utalványok rendszere keretében a vállalatoknak kifizetett támogatások erőteljes növekedését és az egyszeri intézkedések vártnál csekélyebb hatását tükrözték; ez utóbbi főként abból adódott, hogy elmaradt a tervezett egyszeri kiadáscsökkentési intézkedések végrehajtása. A társadalombiztosítási járulékok a tervezettnél jelentősebbek voltak, de ezt nagy részben ellensúlyozta, hogy több, eredetileg tervezett egyszeri bevételnövelő intézkedést nem hajtottak végre.
  2007-ben a költségvetés végrehajtása így nem volt teljesen összhangban a stabilitási program előző változatára vonatkozó, 2007. március 27-i tanácsi vélemény (4) felkérésével és az eurocsoport költségvetési politikákról szóló, 2007. áprilisi iránymutatásával, mivel a váratlan többletbevételt a költségvetésben előirányzottnál magasabb kiadásokra fordították. |
| --- | --- |

(4)

2007-ben az államháztartási hiány a GDP 0,2 %-a volt a stabilitási program előző változatában foglalt, a GDP 0,3 %-ának megfelelő többletet jelentő céllal szemben. A 2007-es rosszabb teljesítmény elsősorban a kiadások tervezettnél magasabb növekedésének az eredménye, és a növekedés váratlan fokozódása ellenére történt. A tervezettnél magasabb kiadások mindenekelőtt a szolgáltatási utalványok rendszere keretében a vállalatoknak kifizetett támogatások erőteljes növekedését és az egyszeri intézkedések vártnál csekélyebb hatását tükrözték; ez utóbbi főként abból adódott, hogy elmaradt a tervezett egyszeri kiadáscsökkentési intézkedések végrehajtása. A társadalombiztosítási járulékok a tervezettnél jelentősebbek voltak, de ezt nagy részben ellensúlyozta, hogy több, eredetileg tervezett egyszeri bevételnövelő intézkedést nem hajtottak végre.

2007-ben a költségvetés végrehajtása így nem volt teljesen összhangban a stabilitási program előző változatára vonatkozó, 2007. március 27-i tanácsi vélemény (4) felkérésével és az eurocsoport költségvetési politikákról szóló, 2007. áprilisi iránymutatásával, mivel a váratlan többletbevételt a költségvetésben előirányzottnál magasabb kiadásokra fordították.

| (5) | A programban szereplő középtávú költségvetési stratégia fő célja a még mindig magas (2007-ben közel 85 %-os) adósságarány folyamatos csökkentése 2011-re a GDP körülbelül 71 %-ára, a 2008-as egyensúlyban levő költségvetésből kiindulva a költségvetési többletek fokozatos felépítésével, és 2011-ben 1 %-os többlet elérésével. Az elsődleges többlet, amely az adósságállomány csökkentése terén tett előrehaladással párhuzamosan 2001 óta csökken (a GDP 7 %-áról 2007-re a 3,7 %-ára), az előrejelzés szerint 2011-re a GDP 4,4 %-ára növekszik. A vártnál rosszabb 2007-es teljesítmény miatt a költségvetési célok (mind nominális, mind strukturális értelemben) az előző aktualizált változatban a programidőszakra vonatkozóan kitűzött célok alatt vannak. A közösen megállapított módszertannal összhangban számított strukturális egyenleg a GDP 0,25 %-át kitevő 2007-es hiányról 2011-re várhatóan a GDP majdnem 1,5 %-át elérő többletté javul. A stabilitási program előző változatában előirányzotthoz képest a középtávú költségvetési célkitűzés (MTO) – strukturális értelemben a GDP 0,5 %-át jelentő többlet (ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül) – elérését egy évvel elhalasztották, 2009-re. Kiigazításra mind a kiadási, mind a bevételi oldalon sor kerül. A nominális értelemben a GDP 0,7 százalékpontját jelentő tervezett kiadáscsökkentés nagyrészt a kamatkiadások visszaesésének tulajdonítható, ami az adóssághányad előre jelzett csökkenésének az eredménye. A bevétel növekedése a GDP 0,5 %-át teszi ki és az adóalapok várt növekedésének a következménye. Az előző változattal ellentétben a program kifejezetten azt tervezi, hogy 2008 után nem vesznek igénybe egyszeri intézkedéseket. |
| --- | --- |

(5)

A programban szereplő középtávú költségvetési stratégia fő célja a még mindig magas (2007-ben közel 85 %-os) adósságarány folyamatos csökkentése 2011-re a GDP körülbelül 71 %-ára, a 2008-as egyensúlyban levő költségvetésből kiindulva a költségvetési többletek fokozatos felépítésével, és 2011-ben 1 %-os többlet elérésével. Az elsődleges többlet, amely az adósságállomány csökkentése terén tett előrehaladással párhuzamosan 2001 óta csökken (a GDP 7 %-áról 2007-re a 3,7 %-ára), az előrejelzés szerint 2011-re a GDP 4,4 %-ára növekszik. A vártnál rosszabb 2007-es teljesítmény miatt a költségvetési célok (mind nominális, mind strukturális értelemben) az előző aktualizált változatban a programidőszakra vonatkozóan kitűzött célok alatt vannak. A közösen megállapított módszertannal összhangban számított strukturális egyenleg a GDP 0,25 %-át kitevő 2007-es hiányról 2011-re várhatóan a GDP majdnem 1,5 %-át elérő többletté javul. A stabilitási program előző változatában előirányzotthoz képest a középtávú költségvetési célkitűzés (MTO) – strukturális értelemben a GDP 0,5 %-át jelentő többlet (ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül) – elérését egy évvel elhalasztották, 2009-re. Kiigazításra mind a kiadási, mind a bevételi oldalon sor kerül. A nominális értelemben a GDP 0,7 százalékpontját jelentő tervezett kiadáscsökkentés nagyrészt a kamatkiadások visszaesésének tulajdonítható, ami az adóssághányad előre jelzett csökkenésének az eredménye. A bevétel növekedése a GDP 0,5 %-át teszi ki és az adóalapok várt növekedésének a következménye. Az előző változattal ellentétben a program kifejezetten azt tervezi, hogy 2008 után nem vesznek igénybe egyszeri intézkedéseket.

| (6) | A költségvetés eredménye a programban előre jelzettnél rosszabb is lehet. Először is a makrogazdasági környezet az aktualizált programban előre jelzettnél rosszabbul alakulhat, különösen 2008-ban és 2009-ben. Mindenekelőtt a foglalkoztatás, a bérek és a fogyasztás növekedésére vonatkozó kedvező feltételezések vezethettek az adóbevételek túlbecsléséhez. Emellett magasnak tűnik a 2008-ra várt általános adórugalmasság. Az elsődleges kiadások vonatkozásában a program nem tartalmaz olyan intézkedéseket, amelyek az elöregedéshez kapcsolódó költségek emelkedése és az előre jelzett, viszonylag erős bérszínvonal-emelkedés alapján a tervezett kiigazítás eléréséhez szükségesek. Ha kizárjuk továbbá a kamatkiadások csökkenését, a kiigazítás összetételét jelentős mértékben a bevételi oldal határozza meg, ami csökkentheti a kiigazítás fenntarthatóságát. Végül, miközben a költségvetés az elmúlt években nagyjából egyensúlyban maradt, a megcélzott költségvetési többlet elérését elhalasztották. A 2007-es jó makrogazdasági feltételek ellenére nem érték el a költségvetésre vonatkozó célt, mivel a júniusi szövetségi választások után nem jött létre teljes hatáskörrel felruházott kormány. 2008-ban további intézkedésekre van szükség a cél eléréséhez. Tekintettel a makrogazdasági kilátásokkal és a költségvetési célokkal összefüggő fent említett kockázatokra, az adósságráta valószínűleg a program előrejelzésénél valamivel kedvezőtlenebbül alakul, bár az adósságállomány határozottan csökkenő pályán marad. |
| --- | --- |

(6)

A költségvetés eredménye a programban előre jelzettnél rosszabb is lehet. Először is a makrogazdasági környezet az aktualizált programban előre jelzettnél rosszabbul alakulhat, különösen 2008-ban és 2009-ben. Mindenekelőtt a foglalkoztatás, a bérek és a fogyasztás növekedésére vonatkozó kedvező feltételezések vezethettek az adóbevételek túlbecsléséhez. Emellett magasnak tűnik a 2008-ra várt általános adórugalmasság. Az elsődleges kiadások vonatkozásában a program nem tartalmaz olyan intézkedéseket, amelyek az elöregedéshez kapcsolódó költségek emelkedése és az előre jelzett, viszonylag erős bérszínvonal-emelkedés alapján a tervezett kiigazítás eléréséhez szükségesek. Ha kizárjuk továbbá a kamatkiadások csökkenését, a kiigazítás összetételét jelentős mértékben a bevételi oldal határozza meg, ami csökkentheti a kiigazítás fenntarthatóságát. Végül, miközben a költségvetés az elmúlt években nagyjából egyensúlyban maradt, a megcélzott költségvetési többlet elérését elhalasztották. A 2007-es jó makrogazdasági feltételek ellenére nem érték el a költségvetésre vonatkozó célt, mivel a júniusi szövetségi választások után nem jött létre teljes hatáskörrel felruházott kormány. 2008-ban további intézkedésekre van szükség a cél eléréséhez. Tekintettel a makrogazdasági kilátásokkal és a költségvetési célokkal összefüggő fent említett kockázatokra, az adósságráta valószínűleg a program előrejelzésénél valamivel kedvezőtlenebbül alakul, bár az adósságállomány határozottan csökkenő pályán marad.

| (7) | E kockázatértékelés alapján előfordulhat, hogy a programban szereplő költségvetési irányvonal nem lesz elégséges ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint 2009-re elérjék a középtávú költségvetési célkitűzést. A programidőszak alatt azonban elegendő biztonsági tartalékot tartanak fenn normál ciklikus ingadozások esetén a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben. A középtávú célkitűzés irányába ható kiigazítás ütemének erősítése érdekében 2008-ban további strukturális költségvetési intézkedéseket kell végrehajtani a tervezett költségvetési ellenőrzés keretében.
  Ez biztosítja majd, hogy – ha a növekedés nem csökken váratlanul – 2008-ban teljesüljön a kiegyensúlyozott költségvetésre vonatkozó célkitűzés. Ezt 2009-ben – különösen a kiadási oldalon – intézkedésekkel kell alátámasztani annak érdekében, hogy a javulás összhangban legyen a stabilitási és növekedési paktumban meghatározott, a GDP 0,5 %-át jelentő irányadó mértékkel, és a terveknek megfelelően elérjék a középtávú költségvetési célkitűzést. A Tanács azt is megjegyzi, hogy a 2008-as költségvetési tervek nincsenek teljesen összhangban az eurocsoport költségvetési politikákról szóló, 2007. áprilisi iránymutatásaival. Bár az adóssághányad csökkenése a programban előre jelzettnél kisebb lehet, úgy tűnik, a programidőszak alatt kellő mértékben közelít a referenciaérték felé. |
| --- | --- |

(7)

E kockázatértékelés alapján előfordulhat, hogy a programban szereplő költségvetési irányvonal nem lesz elégséges ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint 2009-re elérjék a középtávú költségvetési célkitűzést. A programidőszak alatt azonban elegendő biztonsági tartalékot tartanak fenn normál ciklikus ingadozások esetén a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben. A középtávú célkitűzés irányába ható kiigazítás ütemének erősítése érdekében 2008-ban további strukturális költségvetési intézkedéseket kell végrehajtani a tervezett költségvetési ellenőrzés keretében.

Ez biztosítja majd, hogy – ha a növekedés nem csökken váratlanul – 2008-ban teljesüljön a kiegyensúlyozott költségvetésre vonatkozó célkitűzés. Ezt 2009-ben – különösen a kiadási oldalon – intézkedésekkel kell alátámasztani annak érdekében, hogy a javulás összhangban legyen a stabilitási és növekedési paktumban meghatározott, a GDP 0,5 %-át jelentő irányadó mértékkel, és a terveknek megfelelően elérjék a középtávú költségvetési célkitűzést. A Tanács azt is megjegyzi, hogy a 2008-as költségvetési tervek nincsenek teljesen összhangban az eurocsoport költségvetési politikákról szóló, 2007. áprilisi iránymutatásaival. Bár az adóssághányad csökkenése a programban előre jelzettnél kisebb lehet, úgy tűnik, a programidőszak alatt kellő mértékben közelít a referenciaérték felé.

| (8) | Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Belgium összességében közepes kockázattal szembesül. A népesség elöregedésének hosszú távú költségvetési hatása az EU 27 tagállamának átlaga fölött van, és jelentősen befolyásolja a GDP-arányos nyugdíjkiadásoknak a következő évtizedekre előre jelzett viszonylag magas növekedése. A tényleges nyugdíjkorhatár az Unión belül Belgiumban az egyik legalacsonyabb, és emelése a generációs paktum célja, amely számos módosítást eredményezett a nyugdíjrendszerben. Bár ez a reform a jó irányba tett lépés, az országos előrejelzések azt vetítik előre, hogy nem csökkenti a fenntarthatósággal kapcsolatos hiányosságokat. A programban előre jelzett 2007-es költségvetési egyenleg, bár az előző változat kiindulási helyzeténél némileg rosszabb, hozzájárul a népesség elöregedése miatt várható hosszú távú költségvetési hatás ellensúlyozásához, de nem elegendő a jövőbeli kiadási nyomás teljes mértékű kiegyenlítéséhez. Az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentését középtávon magas elsődleges többlet fenntartásával, az adóssághányadnak a Szerződésben meghatározott referenciaérték alá történő csökkentésével és a nyugdíjkiadások jelentős növekedését megfékező további reformintézkedések végrehajtásával lehet elérni. |
| --- | --- |

(8)

Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Belgium összességében közepes kockázattal szembesül. A népesség elöregedésének hosszú távú költségvetési hatása az EU 27 tagállamának átlaga fölött van, és jelentősen befolyásolja a GDP-arányos nyugdíjkiadásoknak a következő évtizedekre előre jelzett viszonylag magas növekedése. A tényleges nyugdíjkorhatár az Unión belül Belgiumban az egyik legalacsonyabb, és emelése a generációs paktum célja, amely számos módosítást eredményezett a nyugdíjrendszerben. Bár ez a reform a jó irányba tett lépés, az országos előrejelzések azt vetítik előre, hogy nem csökkenti a fenntarthatósággal kapcsolatos hiányosságokat. A programban előre jelzett 2007-es költségvetési egyenleg, bár az előző változat kiindulási helyzeténél némileg rosszabb, hozzájárul a népesség elöregedése miatt várható hosszú távú költségvetési hatás ellensúlyozásához, de nem elegendő a jövőbeli kiadási nyomás teljes mértékű kiegyenlítéséhez. Az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentését középtávon magas elsődleges többlet fenntartásával, az adóssághányadnak a Szerződésben meghatározott referenciaérték alá történő csökkentésével és a nyugdíjkiadások jelentős növekedését megfékező további reformintézkedések végrehajtásával lehet elérni.

| (9) | A stabilitási program bizonyos mértékig összhangban van a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentésével. Mindkét jelentés a belga gazdaság számára kulcsfontosságú kihívást jelentő elöregedés fényében mérlegeli az államháztartás fenntarthatóságát. A stabilitási program azonban a középtávú költségvetési stratégia szempontjából nem értékeli minőségileg a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentésének általános hatását, és nem nyújt rendszerezett információt a nemzeti reformprogramban előirányzott fő reformok közvetlen költségvetési terheiről vagy megtakarításairól. Másrészt a program költségvetési előrejelzései figyelembe veszik a nemzeti reformprogram alapján már bevezetett intézkedéseknek az államháztartásra gyakorolt hatásait. |
| --- | --- |

(9)

A stabilitási program bizonyos mértékig összhangban van a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentésével. Mindkét jelentés a belga gazdaság számára kulcsfontosságú kihívást jelentő elöregedés fényében mérlegeli az államháztartás fenntarthatóságát. A stabilitási program azonban a középtávú költségvetési stratégia szempontjából nem értékeli minőségileg a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentésének általános hatását, és nem nyújt rendszerezett információt a nemzeti reformprogramban előirányzott fő reformok közvetlen költségvetési terheiről vagy megtakarításairól. Másrészt a program költségvetési előrejelzései figyelembe veszik a nemzeti reformprogram alapján már bevezetett intézkedéseknek az államháztartásra gyakorolt hatásait.

| (10) | A programban szereplő költségvetési stratégia nagyjából megfelel az integrált iránymutatásokban foglalt országspecifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak, és a lisszaboni stratégiával összefüggésben kiadott, az euroövezet tagállamainak szóló iránymutatásoknak a költségvetési politikák vonatkozásában. |
| --- | --- |

(10)

A programban szereplő költségvetési stratégia nagyjából megfelel az integrált iránymutatásokban foglalt országspecifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak, és a lisszaboni stratégiával összefüggésben kiadott, az euroövezet tagállamainak szóló iránymutatásoknak a költségvetési politikák vonatkozásában.

| (11) | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében részben hiányos (5). |
| --- | --- |

(11)

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében részben hiányos (5).

Általános következtetésként megállapítható, hogy miután 1993 óta szembetűnően csökkent az adóssághányad és 2007-ben 85 % volt, a program a költségvetés 2007-es romlását követően az államháztartás többletének fokozatos felépítésével az adósságállomány folytatódó és gyors csökkentését irányozza elő. A költségvetési konszolidáció főként a kamatkiadások csökkentésén és az adóbevételek növelésén alapul, miközben csak csekély erőfeszítések történnek az elsődleges kiadások tekintetében. Az alapul szolgáló, viszonylag kedvező makrogazdasági feltételezések mellett, és amiatt, hogy a program nem részletezi a célok teljesítéséhez szükséges intézkedéseket, a költségvetési célok megvalósításának vannak kockázatai. Ezért további intézkedések hiányában a középtávú költségvetési célkitűzés elérése irányába 2008-ban tett kiigazítás nem tűnik elegendőnek, és nem valószínű, hogy a célkitűzést a terveknek megfelelően 2009-ben elérik.

A fenti értékelés alapján és az eurocsoportnak a költségvetési politikákra vonatkozó 2007. áprilisi iránymutatása fényében Belgiumot a következők megvalósítására kérik:

| i. | hajtson végre további strukturális költségvetési intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy – ha a növekedés nem csökken váratlanul – 2008-ban teljesüljön a kiegyensúlyozott költségvetésre vonatkozó célkitűzés. Biztosítsa továbbá a középtávú költségvetési célkitűzés 2009-es teljesítését azáltal, hogy – többek között további strukturális, különösen a kiadási oldalt érintő intézkedések végrehajtása révén – strukturális értelemben a GDP 0,5 %-át jelentő irányadó mértéknek megfelelő kiigazítást hajt végre; |
| --- | --- |

i.

hajtson végre további strukturális költségvetési intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy – ha a növekedés nem csökken váratlanul – 2008-ban teljesüljön a kiegyensúlyozott költségvetésre vonatkozó célkitűzés. Biztosítsa továbbá a középtávú költségvetési célkitűzés 2009-es teljesítését azáltal, hogy – többek között további strukturális, különösen a kiadási oldalt érintő intézkedések végrehajtása révén – strukturális értelemben a GDP 0,5 %-át jelentő irányadó mértéknek megfelelő kiigazítást hajt végre;

| ii. | a még mindig magas adósságszint és az elöregedéssel kapcsolatos kiadások előre jelzett növekedése fényében továbbra is foglalkozzon az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságával, a magas strukturális elsődleges többlet elérésével, valamint a foglalkoztatási ráta és a potenciális növekedés növelését és a nyugdíjkiadások visszafogását célzó reformok végrehajtásával. |
| --- | --- |

ii.

a még mindig magas adósságszint és az elöregedéssel kapcsolatos kiadások előre jelzett növekedése fényében továbbra is foglalkozzon az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságával, a magas strukturális elsődleges többlet elérésével, valamint a foglalkoztatási ráta és a potenciális növekedés növelését és a nyugdíjkiadások visszafogását célzó reformok végrehajtásával.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | SP 2008. április | 2,8 | 2,7 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |
| BIZ 2008. április | 2,8 | 2,7 | 1,7 | 1,5 | n.a. | n.a. |
| SP 2006. december | 2,7 | 2,2 | 2,1 | 2,2 | 2,2 | n.a. |
| HICP infláció
  (%) | SP 2008. április | 2,3 | 1,8 | 3,0 | 1,7 | 1,8 | 1,8 |
| BIZ 2008. április | 2,3 | 1,8 | 3,6 | 2,3 | n.a. | n.a. |
| SP 2006. december | 2,4 | 1,9 | 1,8 | 1,8 | 1,9 | n.a. |
| Kibocsátási rés (6)

  (a potenciális GDP %-ában) | SP 2008. április | 0,1 | 0,3 | – 0,1 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,8 |
| BIZ 2008. április (7) | 0,1 | 0,3 | – 0,3 | – 1,0 | n.a. | n.a. |
| SP 2006. december | – 0,3 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,3 | n.a. |
| A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel
  (a GDP %-ában) | SP 2008. április | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| BIZ 2008. április | 3,4 | 3,2 | 2,6 | 2,4 | n.a. | n.a. |
| SP 2006. december | 2,0 | 2,0 | 2,2 | 2,4 | 2,7 | n.a. |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2008. április | 0,3 | – 0,2 | 0,0 | 0,3 | 0,7 | 1,0 |
| BIZ 2008. április | 0,3 | – 0,2 | – 0,4 | – 0,6 | n.a. | n.a. |
| SP 2006. december | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | 0,9 | n.a. |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | SP 2008. április | 4,3 | 3,7 | 3,7 | 3,8 | 4,1 | 4,3 |
| BIZ 2008. április | 4,3 | 3,7 | 3,3 | 2,9 | n.a. | n.a. |
| SP 2006. december | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 | 4,2 | n.a. |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg (6)

  (a GDP %-ában) | SP 2008. április | 0,3 | – 0,4 | 0,0 | 0,5 | 1,0 | 1,4 |
| BIZ 2008. április | 0,3 | – 0,3 | – 0,2 | – 0,1 | n.a. | n.a. |
| SP 2006. december | 0,2 | 0,5 | 0,7 | 0,9 | 1,1 | n.a. |
| Strukturális egyenleg (8)

  (a GDP %-ában) | SP 2008. április | – 0,4 | – 0,3 | 0,0 | 0,5 | 1,0 | 1,4 |
| BIZ 2008. április | – 0,6 | – 0,3 | – 0,2 | – 0,1 | n.a. | n.a. |
| SP 2006. december (9) | – 0,4 | 0,1 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | SP 2008. április | 88,2 | 84,9 | 81,5 | 78,1 | 74,7 | 71,1 |
| BIZ 2008. április | 88,2 | 84,9 | 81,9 | 79,9 | n.a. | n.a. |
| SP 2006. december | 87,7 | 83,9 | 80,4 | 76,6 | 72,6 | n.a. |
| Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Reál-GDP

(%-os változás)

SP 2008. április

2,8

2,7

1,9

2,0

2,0

2,0

BIZ 2008. április

2,8

2,7

1,7

1,5

n.a.

n.a.

SP 2006. december

2,7

2,2

2,1

2,2

2,2

n.a.

HICP infláció

(%)

SP 2008. április

2,3

1,8

3,0

1,7

1,8

1,8

BIZ 2008. április

2,3

1,8

3,6

2,3

n.a.

n.a.

SP 2006. december

2,4

1,9

1,8

1,8

1,9

n.a.

Kibocsátási rés (6)

(a potenciális GDP %-ában)

SP 2008. április

0,1

0,3

– 0,1

– 0,4

– 0,5

– 0,8

BIZ 2008. április (7)

0,1

0,3

– 0,3

– 1,0

n.a.

n.a.

SP 2006. december

– 0,3

– 0,4

– 0,4

– 0,4

– 0,3

n.a.

A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel

(a GDP %-ában)

SP 2008. április

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

BIZ 2008. április

3,4

3,2

2,6

2,4

n.a.

n.a.

SP 2006. december

2,0

2,0

2,2

2,4

2,7

n.a.

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2008. április

0,3

– 0,2

0,0

0,3

0,7

1,0

BIZ 2008. április

0,3

– 0,2

– 0,4

– 0,6

n.a.

n.a.

SP 2006. december

0,0

0,3

0,5

0,7

0,9

n.a.

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

SP 2008. április

4,3

3,7

3,7

3,8

4,1

4,3

BIZ 2008. április

4,3

3,7

3,3

2,9

n.a.

n.a.

SP 2006. december

4,1

4,2

4,1

4,1

4,2

n.a.

Ciklikusan kiigazított egyenleg (6)

(a GDP %-ában)

SP 2008. április

0,3

– 0,4

0,0

0,5

1,0

1,4

BIZ 2008. április

0,3

– 0,3

– 0,2

– 0,1

n.a.

n.a.

SP 2006. december

0,2

0,5

0,7

0,9

1,1

n.a.

Strukturális egyenleg (8)

(a GDP %-ában)

SP 2008. április

– 0,4

– 0,3

0,0

0,5

1,0

1,4

BIZ 2008. április

– 0,6

– 0,3

– 0,2

– 0,1

n.a.

n.a.

SP 2006. december (9)

– 0,4

0,1

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

SP 2008. április

88,2

84,9

81,5

78,1

74,7

71,1

BIZ 2008. április

88,2

84,9

81,9

79,9

n.a.

n.a.

SP 2006. december

87,7

83,9

80,4

76,6

72,6

n.a.

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. A legutóbb az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Az aktualizált programot a teljes hatáskörrel felruházott kormány megalakulása után, így jóval a magatartási kódexben meghatározott december 1-jei határidő után nyújtották be.

(3)  Az értékelés mindenekelőtt a Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzését és a Bizottságnak a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentéséről szóló értékelését veszi figyelembe.

(4)  HL C 89., 2007.4.24., 2. o.

(5)  Mindenekelőtt az ágazati egyenlegekre vonatkozó adatokat nem bocsátották rendelkezésre.

(6)  Kibocsátási rések és ciklikusan kiigazított egyenlegek a programokból, ahogy a Bizottság szolgálatai a programban szereplő információk alapján újraszámították.

(7)  A 2006–2009 közötti időszakra vonatkozóan 2,5 %-os, 2,5 %-os, 2,2 %-os és 2,2 %-os becsült potenciális növekedés alapján.

(8)  Ciklikusan kiigazított egyenleg, az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül. Az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a program legújabb változata szerint 2006-ban a GDP 0,7 %-át teszik ki, hiánycsökkentők, 2007-ben pedig hiánynövelők, a GDP 0,1 %-ával. A Bizottság szolgálatainak tavaszi előrejelzése szerint az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések 2006-ban a GDP 0,9 %-át teszik ki, hiánycsökkentők, 2007-ben pedig hiánynövelők, a GDP 0,1 %-ával.

(9)  A stabilitási program 2006. decemberi aktualizálása nem tartalmazott információt az egyszeri intézkedések alkalmazásáról a 2008–2010 közötti időszakra vonatkozóan.

Forrás:

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

| 19.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 182/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 182/6

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2008. július 8.)

Lengyelország 2007 és 2010 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

(2008/C 182/02)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| (1) | A Tanács 2008. július 8-án megvizsgálta Lengyelország 2007 és 2010 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját (2). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2008. július 8-án megvizsgálta Lengyelország 2007 és 2010 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját (2).

| (2) | Lengyelország az utóbbi időben előrelépést tett, hogy csökkentse az EU átlagos jövedelemszintjéhez képest fennálló különbséget, mivel a reál-GDP növekedése, amely 2003 és 2005 között átlagosan a GDP körülbelül 4,5 %-a volt, 2006–2007-ben 6 % fölé emelkedett. A munkaintenzív kibocsátás növekedése jelentős mértékben javította a helyzetet a munkaerőpiacon, mivel a munkanélküliség 2003-ban majdnem elérte a 20 %-ot, de 2007-re 9,5 %-ra esett vissza. A munkanélküliség csökkenése a foglalkoztatás rendkívüli bővülése mellett a munkaerő-kínálatnak a migráció miatti szűkülését is tükrözi. Ezenkívül a jelentős mértékű elvándorlás előmozdítja a munkavállalás ösztönzésének torzulását, és ez néhány ágazatban növeli a munkaerőhiányt. A szűkülő munkaerőpiac nyomást gyakorol a bérekre, ami a magasabb élelmiszer- és olajárakkal negatívan hat a HICP-inflációra, amely a 2005-től 2007 első feléig tartó sikeres mérséklődés időszaka után 2007 végéig ismét jelentősen nőtt. Az államháztartási hiány, miután 2003-ban a GDP 6,25 %-ával elérte a csúcsot, évente átlagosan több mint 1 százalékponttal csökkent és 2007-ben a GDP 2 %-át tette ki. Az elmúlt években az eredmény a váratlan, többletbevételhez vezető növekedésnek, valamint a kiadási tervek nem teljes körű végrehajtásának köszönhetően általában a céloknál jobban alakult. A további költségvetési konszolidáció nagy mértékben a szociális ellátások rendszerének (főleg a korengedményes nyugdíjak és a rokkantsági ellátások) reformján és a munkaerő-piaci részvétel bővülésén alapul. |
| --- | --- |

(2)

Lengyelország az utóbbi időben előrelépést tett, hogy csökkentse az EU átlagos jövedelemszintjéhez képest fennálló különbséget, mivel a reál-GDP növekedése, amely 2003 és 2005 között átlagosan a GDP körülbelül 4,5 %-a volt, 2006–2007-ben 6 % fölé emelkedett. A munkaintenzív kibocsátás növekedése jelentős mértékben javította a helyzetet a munkaerőpiacon, mivel a munkanélküliség 2003-ban majdnem elérte a 20 %-ot, de 2007-re 9,5 %-ra esett vissza. A munkanélküliség csökkenése a foglalkoztatás rendkívüli bővülése mellett a munkaerő-kínálatnak a migráció miatti szűkülését is tükrözi. Ezenkívül a jelentős mértékű elvándorlás előmozdítja a munkavállalás ösztönzésének torzulását, és ez néhány ágazatban növeli a munkaerőhiányt. A szűkülő munkaerőpiac nyomást gyakorol a bérekre, ami a magasabb élelmiszer- és olajárakkal negatívan hat a HICP-inflációra, amely a 2005-től 2007 első feléig tartó sikeres mérséklődés időszaka után 2007 végéig ismét jelentősen nőtt. Az államháztartási hiány, miután 2003-ban a GDP 6,25 %-ával elérte a csúcsot, évente átlagosan több mint 1 százalékponttal csökkent és 2007-ben a GDP 2 %-át tette ki. Az elmúlt években az eredmény a váratlan, többletbevételhez vezető növekedésnek, valamint a kiadási tervek nem teljes körű végrehajtásának köszönhetően általában a céloknál jobban alakult. A további költségvetési konszolidáció nagy mértékben a szociális ellátások rendszerének (főleg a korengedményes nyugdíjak és a rokkantsági ellátások) reformján és a munkaerő-piaci részvétel bővülésén alapul.

| (3) | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése a programidőszak hátralévő részében fokozatosan csökken, a 2007-es 6,5 %-ról átlagosan 5,2 %-ra. A jelenleg rendelkezésre álló információk (3) fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv megalapozott növekedési feltételezéseken alapul. A program inflációs előrejelzése alacsonynak tűnik, ami tükrözi az importárakra vonatkozó némileg kedvező feltételezéseket, és az egy munkavállalóra jutó nominális kompenzáció viszonylag csekély növekedését. |
| --- | --- |

(3)

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése a programidőszak hátralévő részében fokozatosan csökken, a 2007-es 6,5 %-ról átlagosan 5,2 %-ra. A jelenleg rendelkezésre álló információk (3) fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv megalapozott növekedési feltételezéseken alapul. A program inflációs előrejelzése alacsonynak tűnik, ami tükrözi az importárakra vonatkozó némileg kedvező feltételezéseket, és az egy munkavállalóra jutó nominális kompenzáció viszonylag csekély növekedését.

| (4) | 2007-ben az államháztartási hiány a 2006. novemberi konvergenciaprogramban szereplő 3,4 %-os előrejelzéshez képest a GDP 2 %-át tette ki. Ennek fő oka a reál és nominális GDP-nek a 2006. novemberében feltételezettnél jóval magasabb növekedése volt, de a kiadásokat is visszafogták. Különösen a társaságok nagy nyereségessége tette lehetővé, hogy visszafogják a támogatások növekedését, miközben a munkanélküliség gyors csökkenése és a Hausner-tervben (4) megállapított indexálás elmaradása korlátozta a szociális juttatások emelkedését is. Ezenkívül a közszférában foglalkoztatottak kompenzációja a tervezettnél alacsonyabb volt. Végül, az állami beruházások nagyságrendje az EU-alapoknak a tervezettnél lassabb felhasználása miatt az előre jelzettnél alacsonyabb volt. Összességében a kiadásoknak a GDP-hez viszonyított aránya 1,5 százalékponttal alacsonyabb volt a 2006. novemberében jelzettnél. A bevételi oldalon a közvetett adókból és a társadalombiztosítási járulékokból eredő bevétel a 2006. novemberében tervezettnél jobban alakult, főként a foglalkoztatás és a bérek jóval erőteljesebb növekedése miatt. Ezeket a kedvező fejleményeket más bevételi tételek alacsonyabb teljesítménye (közvetlen adók az adósávok növelése miatt) ellensúlyozta. Ez összességében a tervezettnél valamivel alacsonyabb bevételi hányadhoz vezetett. Mivel a strukturális egyenleg aránya körülbelül 1,5 százalékponttal javult, a költségvetés 2007-es végrehajtása túlteljesítette a konvergenciaprogram előző változatáról szóló, 2007. február 27-i tanácsi véleményben (5) szereplő felkérést. |
| --- | --- |

(4)

2007-ben az államháztartási hiány a 2006. novemberi konvergenciaprogramban szereplő 3,4 %-os előrejelzéshez képest a GDP 2 %-át tette ki. Ennek fő oka a reál és nominális GDP-nek a 2006. novemberében feltételezettnél jóval magasabb növekedése volt, de a kiadásokat is visszafogták. Különösen a társaságok nagy nyereségessége tette lehetővé, hogy visszafogják a támogatások növekedését, miközben a munkanélküliség gyors csökkenése és a Hausner-tervben (4) megállapított indexálás elmaradása korlátozta a szociális juttatások emelkedését is. Ezenkívül a közszférában foglalkoztatottak kompenzációja a tervezettnél alacsonyabb volt. Végül, az állami beruházások nagyságrendje az EU-alapoknak a tervezettnél lassabb felhasználása miatt az előre jelzettnél alacsonyabb volt. Összességében a kiadásoknak a GDP-hez viszonyított aránya 1,5 százalékponttal alacsonyabb volt a 2006. novemberében jelzettnél. A bevételi oldalon a közvetett adókból és a társadalombiztosítási járulékokból eredő bevétel a 2006. novemberében tervezettnél jobban alakult, főként a foglalkoztatás és a bérek jóval erőteljesebb növekedése miatt. Ezeket a kedvező fejleményeket más bevételi tételek alacsonyabb teljesítménye (közvetlen adók az adósávok növelése miatt) ellensúlyozta. Ez összességében a tervezettnél valamivel alacsonyabb bevételi hányadhoz vezetett. Mivel a strukturális egyenleg aránya körülbelül 1,5 százalékponttal javult, a költségvetés 2007-es végrehajtása túlteljesítette a konvergenciaprogram előző változatáról szóló, 2007. február 27-i tanácsi véleményben (5) szereplő felkérést.

| (5) | A költségvetési stratégia fő célja a strukturális államháztartási hiány (ciklikus hatásoktól megtisztítva, egyszeri és átmeneti intézkedések nélkül) tartós csökkentése, ami azt jelenti, hogy a költségvetési egyenleg tekintetében középtávú költségvetési célkitűzésként 2011-re – azaz egy évvel a programidőszak vége után – a GDP 1 %-át jelentő strukturális hiányt kell elérni. Ez megfelel az előző konvergenciaprogramban szereplő célnak, amely azt irányozta elő, hogy a középtávú költségvetési célkitűzést „2010 után” kell elérni. Az államháztartási hiány, miután 2008-ban 0,5 százalékponttal romlik, a GDP 2,5 %-ára, a tervek szerint 2010-re 1,5 %-ra javul. Az elsődleges egyenleg pályája hasonló, az előrejelzés szerint a GDP 2008-as – 0,2 %-áról 2010-re a GDP 0,8 %-ára növekszik. A kibocsátás mérséklődő növekedése fényében a közös módszertan szerint számított strukturális egyenleg változása várhatóan nagyobb lesz, ami a strukturális hiány szűkülésében nyilvánul meg, a GDP 2008-as körülbelül 2,75 %-áról 2010-ben valamivel a GDP 1 %-a fölé. A költségvetés kiadásokon alapuló kiigazítását későbbre, 2009-re és 2010-re ütemezik. 2008-ban a hiány romlását főként a beruházások arányának erős növekedése vezérelte, valamint a társadalombiztosítási járulékok jelentős visszaesése (amelyet részben ellensúlyozott az egyéb bevételek növekedése). 2009–2010-ben a konszolidációt főként a munkavállalók kompenzációjának, a szociális juttatásoknak és a közbenső fogyasztásnak a visszafogásával kell elérni. A hiány csökkentésének 2007 és 2009 között tervezett mértéke az előző változatban levőnél alacsonyabb, a kiindulási pont (2007) és a konvergenciaprogram 2008. márciusi aktualizálásában meghatározott valamennyi új hiánycél azonban jobb a 2006. novemberi változatban kitűzöttnél. |
| --- | --- |

(5)

A költségvetési stratégia fő célja a strukturális államháztartási hiány (ciklikus hatásoktól megtisztítva, egyszeri és átmeneti intézkedések nélkül) tartós csökkentése, ami azt jelenti, hogy a költségvetési egyenleg tekintetében középtávú költségvetési célkitűzésként 2011-re – azaz egy évvel a programidőszak vége után – a GDP 1 %-át jelentő strukturális hiányt kell elérni. Ez megfelel az előző konvergenciaprogramban szereplő célnak, amely azt irányozta elő, hogy a középtávú költségvetési célkitűzést „2010 után” kell elérni. Az államháztartási hiány, miután 2008-ban 0,5 százalékponttal romlik, a GDP 2,5 %-ára, a tervek szerint 2010-re 1,5 %-ra javul. Az elsődleges egyenleg pályája hasonló, az előrejelzés szerint a GDP 2008-as – 0,2 %-áról 2010-re a GDP 0,8 %-ára növekszik. A kibocsátás mérséklődő növekedése fényében a közös módszertan szerint számított strukturális egyenleg változása várhatóan nagyobb lesz, ami a strukturális hiány szűkülésében nyilvánul meg, a GDP 2008-as körülbelül 2,75 %-áról 2010-ben valamivel a GDP 1 %-a fölé. A költségvetés kiadásokon alapuló kiigazítását későbbre, 2009-re és 2010-re ütemezik. 2008-ban a hiány romlását főként a beruházások arányának erős növekedése vezérelte, valamint a társadalombiztosítási járulékok jelentős visszaesése (amelyet részben ellensúlyozott az egyéb bevételek növekedése). 2009–2010-ben a konszolidációt főként a munkavállalók kompenzációjának, a szociális juttatásoknak és a közbenső fogyasztásnak a visszafogásával kell elérni. A hiány csökkentésének 2007 és 2009 között tervezett mértéke az előző változatban levőnél alacsonyabb, a kiindulási pont (2007) és a konvergenciaprogram 2008. márciusi aktualizálásában meghatározott valamennyi új hiánycél azonban jobb a 2006. novemberi változatban kitűzöttnél.

| (6) | A programban szereplő költségvetési előrejelzések kockázatai 2008-ban nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek, azt követően azonban az eredmények a programban előre jelzettnél rosszabbul alakulhatnak. A programban 2008-ra meghatározott hiánycél megegyezik a 2008. tavaszi előrejelzés céljával (a GDP 2,5 %-a). A központi költségvetés 2008. első negyedéves pénzforgalmi adatai arra utalnak, hogy a bevétel teljesítménye meghaladja a költségvetési előrejelzést, de a program 2008-ra valamivel magasabb növekedést feltételez, mint a Bizottság 2008. tavaszi előrejelzése, és a közszférában még mindig erősödő bérnyomás kockázatot jelent az államháztartás tekintetében.
  Másrészt a programban feltételezettnél magasabb infláció 2008-ban csökkenteni fogja a kiadások arányát, mivel a kiadásokat elsősorban nominális értelemben határozzák meg. 2009-ben azonban a 2008-as magasabb infláció a közszférában ösztönözheti a bérnövekedést, és a programban feltételezettnél magasabb nyugdíjakhoz és szociális ellátásokhoz vezet, amit tovább erősít az indexálási mechanizmus reformja, amely 2008-tól a szociális ellátást nemcsak a fogyasztói árakhoz, hanem részben a bérekhez is kapcsolja. Miközben a parlament már elfogadta az adócsökkentést, az ezt ellensúlyozó intézkedések meghatározása és végrehajtása még hátravan. Ha a foglalkoztatásnak a kormány által feltételezett további erőteljes növekedése nem marad fenn, a költségvetési konszolidáció folytatása, ami 2006–2007-ben a munkahelyek bővülésével összekapcsolódó növekedésen alapult, 2008 után nehézzé válhat. Másrészt az államháztartási egyenleg alakulása jó úton halad: a bevételek a tervezettnél magasabbnak bizonyulnak, miközben a kiadási terveket alulteljesítették. |
| --- | --- |

(6)

A programban szereplő költségvetési előrejelzések kockázatai 2008-ban nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek, azt követően azonban az eredmények a programban előre jelzettnél rosszabbul alakulhatnak. A programban 2008-ra meghatározott hiánycél megegyezik a 2008. tavaszi előrejelzés céljával (a GDP 2,5 %-a). A központi költségvetés 2008. első negyedéves pénzforgalmi adatai arra utalnak, hogy a bevétel teljesítménye meghaladja a költségvetési előrejelzést, de a program 2008-ra valamivel magasabb növekedést feltételez, mint a Bizottság 2008. tavaszi előrejelzése, és a közszférában még mindig erősödő bérnyomás kockázatot jelent az államháztartás tekintetében.

Másrészt a programban feltételezettnél magasabb infláció 2008-ban csökkenteni fogja a kiadások arányát, mivel a kiadásokat elsősorban nominális értelemben határozzák meg. 2009-ben azonban a 2008-as magasabb infláció a közszférában ösztönözheti a bérnövekedést, és a programban feltételezettnél magasabb nyugdíjakhoz és szociális ellátásokhoz vezet, amit tovább erősít az indexálási mechanizmus reformja, amely 2008-tól a szociális ellátást nemcsak a fogyasztói árakhoz, hanem részben a bérekhez is kapcsolja. Miközben a parlament már elfogadta az adócsökkentést, az ezt ellensúlyozó intézkedések meghatározása és végrehajtása még hátravan. Ha a foglalkoztatásnak a kormány által feltételezett további erőteljes növekedése nem marad fenn, a költségvetési konszolidáció folytatása, ami 2006–2007-ben a munkahelyek bővülésével összekapcsolódó növekedésen alapult, 2008 után nehézzé válhat. Másrészt az államháztartási egyenleg alakulása jó úton halad: a bevételek a tervezettnél magasabbnak bizonyulnak, miközben a kiadási terveket alulteljesítették.

| (7) | E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal alkalmasnak tűnik arra, hogy 2007-ig a Tanács ajánlásának megfelelően tartósan megszüntessék a túlzott hiányt. A programidőszak alatt azonban a biztonsági tartalék nem biztosítható a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben. Ezenkívül lehetséges, hogy a programban szereplő költségvetési irányvonal nem lesz elégséges ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint 2011-re megvalósítsák a középtávú költségvetési célkitűzést. Mivel a gazdaságban kedvezőek a növekedési feltételek, a középtávú célkitűzés irányába ható kiigazítás program szerinti üteme nem megfelelő és 2008-ban erősíteni kell, hogy összhangban legyen a stabilitási és növekedési paktummal. Ezután pedig intézkedésekkel kell alátámasztani. Végül, amennyiben az inflációs és a bérnyomás megvalósul, a túlhevülés elkerüléséhez a programban előirányzottnál szigorúbb költségvetési irányvonalra van szükség. |
| --- | --- |

(7)

E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal alkalmasnak tűnik arra, hogy 2007-ig a Tanács ajánlásának megfelelően tartósan megszüntessék a túlzott hiányt. A programidőszak alatt azonban a biztonsági tartalék nem biztosítható a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben. Ezenkívül lehetséges, hogy a programban szereplő költségvetési irányvonal nem lesz elégséges ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint 2011-re megvalósítsák a középtávú költségvetési célkitűzést. Mivel a gazdaságban kedvezőek a növekedési feltételek, a középtávú célkitűzés irányába ható kiigazítás program szerinti üteme nem megfelelő és 2008-ban erősíteni kell, hogy összhangban legyen a stabilitási és növekedési paktummal. Ezután pedig intézkedésekkel kell alátámasztani. Végül, amennyiben az inflációs és a bérnyomás megvalósul, a túlhevülés elkerüléséhez a programban előirányzottnál szigorúbb költségvetési irányvonalra van szükség.

| (8) | Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Lengyelország összességében alacsony kockázattal szembesül. Annak ellenére, hogy a 2007-es költségvetési egyenlegnek a konvergenciaprogram alapján van egy kis mértékű elsődleges strukturális hiánya, a közös módszertanon alapuló 2005-ös előrejelzések szerint az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása a legalacsonyabbak között van az EU-ban. 2008-tól azonban a szociális ellátások indexálása nemcsak a fogyasztói árak, hanem részben a bérek alapján is történik, ami hosszú távon megnöveli a kiadásokat. Az államháztartás további konszolidációja, többek között a korengedményes nyugdíjazás konvergenciaprogramban előirányozott reformjával (az ún. átmeneti nyugdíj bevezetése, ami a korengedményes nyugdíjazást bizonyos szakmákra korlátozza) ezért hozzájárulna mind a munkaerő aktivitásának, mind a foglalkoztatásnak az ösztönzéséhez, és az államháztartás fenntarthatóságával összefüggő kockázatok csökkentéséhez. |
| --- | --- |

(8)

Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Lengyelország összességében alacsony kockázattal szembesül. Annak ellenére, hogy a 2007-es költségvetési egyenlegnek a konvergenciaprogram alapján van egy kis mértékű elsődleges strukturális hiánya, a közös módszertanon alapuló 2005-ös előrejelzések szerint az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása a legalacsonyabbak között van az EU-ban. 2008-tól azonban a szociális ellátások indexálása nemcsak a fogyasztói árak, hanem részben a bérek alapján is történik, ami hosszú távon megnöveli a kiadásokat. Az államháztartás további konszolidációja, többek között a korengedményes nyugdíjazás konvergenciaprogramban előirányozott reformjával (az ún. átmeneti nyugdíj bevezetése, ami a korengedményes nyugdíjazást bizonyos szakmákra korlátozza) ezért hozzájárulna mind a munkaerő aktivitásának, mind a foglalkoztatásnak az ösztönzéséhez, és az államháztartás fenntarthatóságával összefüggő kockázatok csökkentéséhez.

| (9) | A konvergenciaprogram összhangban van a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentésével. Mindkét program előirányozza a korengedményes nyugdíjazás és a rokkantsági ellátások reformját, a gazdák szociális alapjának reformját, az egészségügy reformját, az államháztartás átszervezését és decentralizálását, valamint a feladatok több évre kiterjedő költségvetési tervezését. A konvergenciaprogram a középtávú költségvetési stratégia szempontjából azonban nem értékeli minőségileg a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentésének általános hatását (érintve például a potenciális növekedésre és a foglalkoztatásra gyakorolt hatást). A program rendszerezett információt nyújt a nemzeti reformprogramban előirányzott fő reformok közvetlen költségvetési terheiről. |
| --- | --- |

(9)

A konvergenciaprogram összhangban van a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentésével. Mindkét program előirányozza a korengedményes nyugdíjazás és a rokkantsági ellátások reformját, a gazdák szociális alapjának reformját, az egészségügy reformját, az államháztartás átszervezését és decentralizálását, valamint a feladatok több évre kiterjedő költségvetési tervezését. A konvergenciaprogram a középtávú költségvetési stratégia szempontjából azonban nem értékeli minőségileg a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentésének általános hatását (érintve például a potenciális növekedésre és a foglalkoztatásra gyakorolt hatást). A program rendszerezett információt nyújt a nemzeti reformprogramban előirányzott fő reformok közvetlen költségvetési terheiről.

| (10) | A konvergenciaprogram költségvetési stratégiája részben megfelel az integrált iránymutatásokban foglalt, a lisszaboni stratégiával összefüggésben kiadott országspecifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak a költségvetési politikák vonatkozásában. Miközben a program a költségvetési konszolidáció folytatását irányozza elő, nem említ további mechanizmusokat a kiadások ellenőrzésének előmozdításához. |
| --- | --- |

(10)

A konvergenciaprogram költségvetési stratégiája részben megfelel az integrált iránymutatásokban foglalt, a lisszaboni stratégiával összefüggésben kiadott országspecifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak a költségvetési politikák vonatkozásában. Miközben a program a költségvetési konszolidáció folytatását irányozza elő, nem említ további mechanizmusokat a kiadások ellenőrzésének előmozdításához.

| (11) | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program a nem kötelező adatok tekintetében részben hiányos. |
| --- | --- |

(11)

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program a nem kötelező adatok tekintetében részben hiányos.

Általános következtetésként megállapítható, hogy az államháztartási hiány 2007-es kiigazítása után és miközben a hiány és az adóssághányad a GDP 3 %-át, illetve 60 %-át jelentő referenciaérték alatt marad, a program 2008-ban az államháztartási egyenlegnek a GDP 0,5 százalékpontját jelentő romlását tervezi, és kedvező növekedési kilátások mellett a következő években a középtávú költségvetési célkitűzés irányába teendő előrelépést későbbre ütemezi. A strukturális egyenleg 2008-ban várható, a GDP majdnem 0,5 százalékpontját jelentő romlása nincs összhangban a stabilitási és növekedési paktummal. Tekintettel a költségvetési célok elérésének 2009-től felmerülő kockázataira, főként a specifikus intézkedések hiányában, előfordulhat, hogy a középtávú költségvetési célkitűzést nem érik el a programnak megfelelően 2011-re. Ezenkívül, ha inflációs nyomás merül fel, a programban előirányzottnál szigorúbb költségvetési irányvonalra van szükség. Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát tekintve Lengyelország alacsony kockázattal szembesül, de szükség van a korengedményes nyugdíjazás reformjára.

A fenti értékelés alapján és a fenntartható államháztartás biztosításának szükségességét tekintve, Lengyelországot felkérik arra, hogy aknázza ki a kedvező növekedési feltételeket a középtávú költségvetési célkitűzés irányába ható strukturális kiigazítás ütemének erősítéséhez, többek között az esetleges inflációs nyomásra való tekintettel, azzal, hogy a többletbevételeket és a felhasználatlan erőforrásokat 2008-ban a hiány csökkentésére fordítja és, különösen a kiadási oldalon, a következő években intézkedéseket határoz meg és hajt végre.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP
  (%-os változás) | KP 2008. március | 6,2 | 6,5 | 5,5 | 5,0 | 5,0 |
| BIZ 2008. április | 6,2 | 6,5 | 5,3 | 5,0 | n.a. |
| KP 2006. november | 5,4 | 5,1 | 5,1 | 5,6 | n.a. |
| HICP infláció
  (%) | KP 2008. március | 1,3 | 2,6 | 3,5 | 2,9 | 2,5 |
| BIZ 2008. április | 1,3 | 2,6 | 4,3 | 3,4 | n.a. |
| KP 2006. november | 1,4 | 2,1 | 2,5 | 2,5 | n.a. |
| Kibocsátási rés (6)

  (a potenciális GDP %-ában) | KP 2008. március | 0,5 | 1,1 | 0,7 | – 0,2 | – 0,9 |
| BIZ 2008. április (7) | 0,6 | 1,2 | 0,5 | – 0,7 | n.a. |
| KP 2006. november | 0,5 | 0,5 | 0,3 | 0,4 | n.a. |
| A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel
  (a GDP %-ában) | KP 2008. március | – 2,6 | – 2,6 | – 3,5 | – 4,2 | – 4,6 |
| BIZ 2008. április | – 2,5 | – 2,6 | – 2,3 | – 3,6 | n.a. |
| KP 2006. november | – 1,6 | – 1,8 | – 2,2 | – 2,7 | n.a. |
| Államháztartási egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2008. március | – 3,8 | – 2,0 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,5 |
| BIZ 2008. április | – 3,8 | – 2,0 | – 2,5 | – 2,6 | n.a. |
| KP 2006. november | – 3,9 | – 3,4 | – 3,1 | – 2,9 | n.a. |
| Elsődleges egyenleg
  (a GDP %-ában) | KP 2008. március | – 1,1 | 0,2 | – 0,2 | 0,3 | 0,8 |
| BIZ 2008. április | – 1,1 | 0,6 | 0,2 | 0,1 | n.a. |
| KP 2006. november | – 1,5 | – 1,0 | – 0,7 | – 0,6 | n.a. |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg (6)

  (a GDP %-ában) | KP 2008. március | – 4,0 | – 2,4 | – 2,8 | – 1,9 | – 1,1 |
| BIZ 2008. április | – 4,0 | – 2,5 | – 2,7 | – 2,3 | n.a. |
| KP 2006. november | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | – 3,0 | n.a. |
| Strukturális egyenleg (8)

  (a GDP %-ában) | KP 2008. március | – 4,0 | – 2,4 | – 2,8 | – 1,9 | – 1,1 |
| BIZ 2008. április | – 4,0 | – 2,5 | – 2,7 | – 2,3 | n.a. |
| KP 2006. november | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | – 3,0 | n.a. |
| Bruttó államadósság
  (a GDP %-ában) | KP 2008. március | 47,6 | 44,9 | 44,2 | 43,3 | 42,3 |
| BIZ 2008. április | 47,6 | 45,2 | 44,5 | 44,1 | n.a. |
| KP 2006. november | 48,9 | 50,0 | 50,3 | 50,2 | n.a. |
| Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

2006

2007

2008

2009

2010

Reál-GDP

(%-os változás)

KP 2008. március

6,2

6,5

5,5

5,0

5,0

BIZ 2008. április

6,2

6,5

5,3

5,0

n.a.

KP 2006. november

5,4

5,1

5,1

5,6

n.a.

HICP infláció

(%)

KP 2008. március

1,3

2,6

3,5

2,9

2,5

BIZ 2008. április

1,3

2,6

4,3

3,4

n.a.

KP 2006. november

1,4

2,1

2,5

2,5

n.a.

Kibocsátási rés (6)

(a potenciális GDP %-ában)

KP 2008. március

0,5

1,1

0,7

– 0,2

– 0,9

BIZ 2008. április (7)

0,6

1,2

0,5

– 0,7

n.a.

KP 2006. november

0,5

0,5

0,3

0,4

n.a.

A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel

(a GDP %-ában)

KP 2008. március

– 2,6

– 2,6

– 3,5

– 4,2

– 4,6

BIZ 2008. április

– 2,5

– 2,6

– 2,3

– 3,6

n.a.

KP 2006. november

– 1,6

– 1,8

– 2,2

– 2,7

n.a.

Államháztartási egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2008. március

– 3,8

– 2,0

– 2,5

– 2,0

– 1,5

BIZ 2008. április

– 3,8

– 2,0

– 2,5

– 2,6

n.a.

KP 2006. november

– 3,9

– 3,4

– 3,1

– 2,9

n.a.

Elsődleges egyenleg

(a GDP %-ában)

KP 2008. március

– 1,1

0,2

– 0,2

0,3

0,8

BIZ 2008. április

– 1,1

0,6

0,2

0,1

n.a.

KP 2006. november

– 1,5

– 1,0

– 0,7

– 0,6

n.a.

Ciklikusan kiigazított egyenleg (6)

(a GDP %-ában)

KP 2008. március

– 4,0

– 2,4

– 2,8

– 1,9

– 1,1

BIZ 2008. április

– 4,0

– 2,5

– 2,7

– 2,3

n.a.

KP 2006. november

– 4,1

– 3,6

– 3,2

– 3,0

n.a.

Strukturális egyenleg (8)

(a GDP %-ában)

KP 2008. március

– 4,0

– 2,4

– 2,8

– 1,9

– 1,1

BIZ 2008. április

– 4,0

– 2,5

– 2,7

– 2,3

n.a.

KP 2006. november

– 4,1

– 3,6

– 3,2

– 3,0

n.a.

Bruttó államadósság

(a GDP %-ában)

KP 2008. március

47,6

44,9

44,2

43,3

42,3

BIZ 2008. április

47,6

45,2

44,5

44,1

n.a.

KP 2006. november

48,9

50,0

50,3

50,2

n.a.

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Az aktualizált konvergenciaprogramot 16 héttel a magatartási kódexben megállapított december 1-jei határidő után nyújtották be, mivel az októberi általános választásokat követően novemberben alakult meg az új kormány.

(3)  Az értékelés mindenekelőtt a Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi előrejelzését és a Bizottságnak a nemzeti reformprogram 2007. októberi végrehajtási jelentéséről szóló értékelését veszi figyelembe.

(4)  Ez a 2003-ban előterjesztett, eddigi legátfogóbb és egyedi kísérlet a kiadások reformjára, amelynek célja a szociális védelemmel, közigazgatással és állami támogatásokkal összefüggő állami kiadások csökkentése volt. A Hausner-terv többek között felváltotta az éves indexálást a kumulált inflációt követő (ha meghaladja az 5 %-ot) vagy a háromévente történő indexálással (amelyik először bekövetkezik).

(5)  HL C 72., 2007.3.29., 13. o.

(6)  Kibocsátási rések és ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegek a programok szerint, ahogy a Bizottság szolgálatai a programokban szereplő információk alapján újraszámították.

(7)  A 2006 és 2009 közötti időszakra vonatkozóan 5,2 %-os, 5,9 %-os, 6,0 %-os és 6,2 %-os becsült potenciális növekedés alapján.

(8)  Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg, az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül. A legutóbbi programban és a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzésében nincsenek egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések.

Forrás:

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 19.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 182/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 182/10

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(2008/C 182/03)

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.4.4. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 591/03 |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | Lazio |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Legge regionale 28 ottobre 2002 n. 35 «Riconoscimento ed incentivazione dei mercati delle qualità» |
| Jogalap | Legge regionale 28 ottobre 2002 n. 35 «Riconoscimento ed incentivazione dei mercati delle qualità» |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | A mezőgazdasági termékek forgalomba hozatalához kapcsolódó befektetések és a mezőgazdasági termékek minőségének javítását célzó technikai segítségnyújtás |
| A támogatás formája | Közvetlen támogatás |
| Költségvetés | 513 358,16 EUR/év |
| A támogatás intenzitása | Legfeljebb 40 % |
| Időtartam | 2 év |
| Gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Regione Lazio |
| Via Cristoforo Colombo, 212 |
| I-00147 Roma |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.4.4.

Támogatás száma

N 591/03

Tagállam

Olaszország

Régió

Lazio

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Legge regionale 28 ottobre 2002 n. 35 «Riconoscimento ed incentivazione dei mercati delle qualità»

Jogalap

Legge regionale 28 ottobre 2002 n. 35 «Riconoscimento ed incentivazione dei mercati delle qualità»

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

A mezőgazdasági termékek forgalomba hozatalához kapcsolódó befektetések és a mezőgazdasági termékek minőségének javítását célzó technikai segítségnyújtás

A támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

513 358,16 EUR/év

A támogatás intenzitása

Legfeljebb 40 %

Időtartam

2 év

Gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Regione Lazio

Via Cristoforo Colombo, 212

I-00147 Roma

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.12.5. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 403/06 |
| Tagállam | Németország |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Bürgschaftsprogramm zur Beschleunigung des Verkaufs landwirtschaftlicher Flächen nach dem EALG |
| Jogalap | Entschädigungs- und Ausgleichsleistungsgesetz (EALG) |
| Az intézkedés típusa | Program |
| Célkitűzés | Beruházás |
| A támogatás formája | Biztosíték |
| Költségvetés | Nincs meghatározva |
| A támogatás intenzitása | 1,389 % |
| Időtartam | A földátadási program vége |
| Érintett gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | BVVG |
| Bodenverwertungs- und –verwaltungs GmbH |
| Schönhauser Allee 120 |
| D-10437 Berlin |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.12.5.

A támogatás száma

N 403/06

Tagállam

Németország

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Bürgschaftsprogramm zur Beschleunigung des Verkaufs landwirtschaftlicher Flächen nach dem EALG

Jogalap

Entschädigungs- und Ausgleichsleistungsgesetz (EALG)

Az intézkedés típusa

Program

Célkitűzés

Beruházás

A támogatás formája

Biztosíték

Költségvetés

Nincs meghatározva

A támogatás intenzitása

1,389 %

Időtartam

A földátadási program vége

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

BVVG

Bodenverwertungs- und –verwaltungs GmbH

Schönhauser Allee 120

D-10437 Berlin

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.11.14. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 414/07 |
| Tagállam | Görögország |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Κανονισμός Κρατικών Οικονομικών Ενισχύσεων |
| Jogalap | Σχέδιο διϋπουργικής απόφασης |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Kedvezőtlen időjárási viszonyok; természeti katasztrófák |
| A támogatás formája | Támogatások |
| Költségvetés | 170 000 000 EUR |
| A támogatás intenzitása | A károk 80 %-áig terjedhet |
| Időtartam | 2013. végéig |
| Érintett gazdasági ágazatok | Mezőgazdaság |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | ΕΛ.Γ.Α. |
| Μεσογείων 45 |
| GR-11510 Αθήνα |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.11.14.

A támogatás száma

N 414/07

Tagállam

Görögország

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Κανονισμός Κρατικών Οικονομικών Ενισχύσεων

Jogalap

Σχέδιο διϋπουργικής απόφασης

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Kedvezőtlen időjárási viszonyok; természeti katasztrófák

A támogatás formája

Támogatások

Költségvetés

170 000 000 EUR

A támogatás intenzitása

A károk 80 %-áig terjedhet

Időtartam

2013. végéig

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

ΕΛ.Γ.Α.

Μεσογείων 45

GR-11510 Αθήνα

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.10.17. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 554/07 |
| Tagállam | Bulgária |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Държавна помощ за компенсиране на загуби, понесени от селскостопанските производители в напълно опустошени райони вследствие на природни бедствия или неблагоприятни климатични условия |
| Jogalap | 1. | Agricultural Producers Support Act, art. 12, par. 1, p. 2 and par. 2, p. 1, item „а“, SG 58/1998 |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.10.17.

A támogatás száma

N 554/07

Tagállam

Bulgária

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Държавна помощ за компенсиране на загуби, понесени от селскостопанските производители в напълно опустошени райони вследствие на природни бедствия или неблагоприятни климатични условия

Jogalap

1.

Agricultural Producers Support Act, art. 12, par. 1, p. 2 and par. 2, p. 1, item „а“, SG 58/1998

| 2. | Instructions on the granting of state aid for compensation of losses incurred by agricultural producers for totally devastated areas as a result of natural disasters or adverse weather conditions |
| --- | --- |

2.

Instructions on the granting of state aid for compensation of losses incurred by agricultural producers for totally devastated areas as a result of natural disasters or adverse weather conditions

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitûzés

A természeti csapások vagy kedvezőtlen időjárási viszonyok következtében keletkező károk enyhítése

A támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

Éves költségvetés: 200 000 000 BGN (hozzávetőleg 102 259 944,78 EUR), teljes költségvetés: 600 000 000 BGN (hozzávetőleg 306 779 834,34 EUR)

A támogatás inenzitása

Legfeljebb 80 %

Időtartam

A Bizottság jóváhagyásától kezdődően 2010. november 1-jéig

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Държавен фонд „Земеделие“ |
| --- |
| Цар Освободител 136 |
| BG-1618 София |

Държавен фонд „Земеделие“

Цар Освободител 136

BG-1618 София

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 19.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 182/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 182/13

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(2008/C 182/04)

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.12.5. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | NN 40/A/05 |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Misure urgenti nel settore agroalimentare, legge n. 71/2005, articolo 1, commi 1, 1bis, 1ter e 3ter, e legge n. 231/2005, articolo 1, commi 1-4 |
| Jogalap | Legge n. 71/2005, articolo 1, commi 1, 1bis, 1ter e 3ter

  Legge n. 231/2005, articolo 1, commi 1-4 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | A 2005-ös mezőgazdasági piaci válságból adódó bevételkiesés ellentételezése csekély összegű (de minimis) támogatások.
  A mezőgazdasági termelésben a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt keletkezett károk ellentételezése (NN 54/A/04 támogatás) |
| A támogatás formája | Közvetlen támogatás |
| Költségvetés | — | 109 millió EUR a piaci válság vonatkozásában |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.12.5.

A támogatás száma

NN 40/A/05

Tagállam

Olaszország

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Misure urgenti nel settore agroalimentare, legge n. 71/2005, articolo 1, commi 1, 1bis, 1ter e 3ter, e legge n. 231/2005, articolo 1, commi 1-4

Jogalap

Legge n. 71/2005, articolo 1, commi 1, 1bis, 1ter e 3ter

Legge n. 231/2005, articolo 1, commi 1-4

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

A 2005-ös mezőgazdasági piaci válságból adódó bevételkiesés ellentételezése csekély összegű (de minimis) támogatások.

A mezőgazdasági termelésben a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt keletkezett károk ellentételezése (NN 54/A/04 támogatás)

A támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

—

109 millió EUR a piaci válság vonatkozásában

| — | 120 millió EUR a mezőgazdasági termelésben a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt keletkezett károk ellentételezésére (NN 54/A/04 támogatás) |
| --- | --- |

—

120 millió EUR a mezőgazdasági termelésben a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt keletkezett károk ellentételezésére (NN 54/A/04 támogatás)

A támogatás intenzitása

Intézkedésenként eltérő

Időtartam

A kifizetések teljesítéséig

Érintett gazdasági ágazatok

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| --- |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2007.10.10. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 163/07 |
| Tagállam | Írország |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Scheme of Investment Aid for the Development of the Commercial Horticulture Sector 2007-2013 |
| Jogalap | National Development Plan 2007-2013 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | A kertészeti ágazat fejlesztése a kereskedelmi célú kertészet speciális növényeire és eszközeire irányuló beruházásokat segítő támogatásokkal |
| A támogatás formája | Közvetlen támogatás |
| Költségvetés | 49 millió EUR |
| A támogatás intenzitása | 40 %
  Fiatal gazdálkodók esetében 50 % |
| Időtartam | A Bizottság levelének keltétől 2013. december 31-ig |
| Érintett gazdasági ágazatok | NACE-kód
  A001 – Mezőgazdaság, vadgazdálkodás és kapcsolódó szolgáltatások |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Department of Agriculture and Food |
| Agriculture House |
| Kildare Street |
| Dublin 2 |
| Ireland |

A határozat elfogadásának időpontja

2007.10.10.

A támogatás száma

N 163/07

Tagállam

Írország

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Scheme of Investment Aid for the Development of the Commercial Horticulture Sector 2007-2013

Jogalap

National Development Plan 2007-2013

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

A kertészeti ágazat fejlesztése a kereskedelmi célú kertészet speciális növényeire és eszközeire irányuló beruházásokat segítő támogatásokkal

A támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

49 millió EUR

A támogatás intenzitása

40 %

Fiatal gazdálkodók esetében 50 %

Időtartam

A Bizottság levelének keltétől 2013. december 31-ig

Érintett gazdasági ágazatok

NACE-kód

A001 – Mezőgazdaság, vadgazdálkodás és kapcsolódó szolgáltatások

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Department of Agriculture and Food

Agriculture House

Kildare Street

Dublin 2

Ireland

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 19.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 182/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 182/15

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5182 – Shell/BP/AFS/Globefuel)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 182/05)

2008. július 11-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5182. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5182. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 19.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 182/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 182/15

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5134 – Spar/Plus Hungary)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 182/06)

2008. június 25-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag németül érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5134. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5134. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 19.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 182/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 182/16

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2008. július 18.

(2008/C 182/07)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,5816 |
| JPY | Japán yen | 169,03 |
| DKK | Dán korona | 7,4599 |
| GBP | Angol font | 0,79315 |
| SEK | Svéd korona | 9,4496 |
| CHF | Svájci frank | 1,6207 |
| ISK | Izlandi korona | 125,16 |
| NOK | Norvég korona | 8,0590 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 23,063 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 228,16 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7030 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,2188 |
| RON | Román lej | 3,5528 |
| SKK | Szlovák korona | 30,335 |
| TRY | Török líra | 1,8795 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6288 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5901 |
| HKD | Hongkongi dollár | 12,3335 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,0719 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,1432 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 603,74 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 11,9170 |
| CNY | Kínai renminbi | 10,7816 |
| HRK | Horvát kuna | 7,2231 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 468,48 |
| MYR | Maláj ringgit | 5,1315 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 70,025 |
| RUB | Orosz rubel | 36,7559 |
| THB | Thaiföldi baht | 52,711 |
| BRL | Brazil real | 2,5179 |
| MXN | Mexikói peso | 16,1469 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,5816

JPY

Japán yen

169,03

DKK

Dán korona

7,4599

GBP

Angol font

0,79315

SEK

Svéd korona

9,4496

CHF

Svájci frank

1,6207

ISK

Izlandi korona

125,16

NOK

Norvég korona

8,0590

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

23,063

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

228,16

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7030

PLN

Lengyel zloty

3,2188

RON

Román lej

3,5528

SKK

Szlovák korona

30,335

TRY

Török líra

1,8795

AUD

Ausztrál dollár

1,6288

CAD

Kanadai dollár

1,5901

HKD

Hongkongi dollár

12,3335

NZD

Új-zélandi dollár

2,0719

SGD

Szingapúri dollár

2,1432

KRW

Dél-Koreai won

1 603,74

ZAR

Dél-Afrikai rand

11,9170

CNY

Kínai renminbi

10,7816

HRK

Horvát kuna

7,2231

IDR

Indonéz rúpia

14 468,48

MYR

Maláj ringgit

5,1315

PHP

Fülöp-szigeteki peso

70,025

RUB

Orosz rubel

36,7559

THB

Thaiföldi baht

52,711

BRL

Brazil real

2,5179

MXN

Mexikói peso

16,1469

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 19.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 182/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 182/17

---

Közlemény a könnyű járművek kibocsátásaira (Euro 5 és Euro 6) és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségére vonatkozó közösségi jog alkalmazásáról és további fejlesztéséről

(2008/C 182/08)

| 1. | Ez a közlemény háttér-információkat ad a 715/2007/EK rendelethez (Euro 5 és 6) és annak végrehajtási rendeletéhez. A rendelet előírásokat állapít meg a könnyű járműveknek a kibocsátások és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetősége tekintetében történő típus-jóváhagyására. A műszaki előírások két fázisban lépnek hatályba, az Euro 5 kibocsátási határértékek 2009. szeptember 1-jén, az Euro 6 kibocsátási határértékek pedig 2014. szeptember 1-jén. |
| --- | --- |

1.

Ez a közlemény háttér-információkat ad a 715/2007/EK rendelethez (Euro 5 és 6) és annak végrehajtási rendeletéhez. A rendelet előírásokat állapít meg a könnyű járműveknek a kibocsátások és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetősége tekintetében történő típus-jóváhagyására. A műszaki előírások két fázisban lépnek hatályba, az Euro 5 kibocsátási határértékek 2009. szeptember 1-jén, az Euro 6 kibocsátási határértékek pedig 2014. szeptember 1-jén.

| 2. | A közlemény célja a Bizottság e jogterületre vonatkozó szándékainak ismertetése. A rendelet és végrehajtási intézkedései a főbb előírások végrehajtásához szükséges részletes műszaki rendelkezéseket tartalmazzák. Van azonban számos olyan terület, ahol a Bizottság véleménye szerint a későbbiekben szükséges lesz a jogszabályok felülvizsgálata. |
| --- | --- |

2.

A közlemény célja a Bizottság e jogterületre vonatkozó szándékainak ismertetése. A rendelet és végrehajtási intézkedései a főbb előírások végrehajtásához szükséges részletes műszaki rendelkezéseket tartalmazzák. Van azonban számos olyan terület, ahol a Bizottság véleménye szerint a későbbiekben szükséges lesz a jogszabályok felülvizsgálata.

| 3. | E rendelet az első Euro 5 specifikációjú járművek típusjóváhagyásához szükséges előírások teljes körét tartalmazza. A Bizottság szándékai szerint a későbbiekben tovább finomítja a vonatkozó előírásokat, hogy azok alkalmazhatóak legyenek akár az Euro 5 fázis félidejétől, akár az Euro 6 fázis kezdetétől. E közlemény azokat a területeket tárgyalja, amelyeken további vizsgálódást kell folytatni. |
| --- | --- |

3.

E rendelet az első Euro 5 specifikációjú járművek típusjóváhagyásához szükséges előírások teljes körét tartalmazza. A Bizottság szándékai szerint a későbbiekben tovább finomítja a vonatkozó előírásokat, hogy azok alkalmazhatóak legyenek akár az Euro 5 fázis félidejétől, akár az Euro 6 fázis kezdetétől. E közlemény azokat a területeket tárgyalja, amelyeken további vizsgálódást kell folytatni.

A részecskék tömegének és a részecskék számának meghatározására szolgáló mérési eljárások

| 4. | Jelenleg folyamatban van a részecskék tömegét és a részecskék számát meghatározó mérési eljárások véglegesítése azzal a céllal, hogy azok bekerüljenek az ENSZ-EGB 83. sz. előírásába. A mérési eljárások véglegesítésének befejezte után minél hamarabb aktualizálni kell az Euro 5 és 6 végrehajtási jogszabályát. |
| --- | --- |

4.

Jelenleg folyamatban van a részecskék tömegét és a részecskék számát meghatározó mérési eljárások véglegesítése azzal a céllal, hogy azok bekerüljenek az ENSZ-EGB 83. sz. előírásába. A mérési eljárások véglegesítésének befejezte után minél hamarabb aktualizálni kell az Euro 5 és 6 végrehajtási jogszabályát.

Részecskeszámra vonatkozó kibocsátási határértékek szikragyújtású járműveknél

| 5. | A 715/2007/EK rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy benzinüzemű autók esetében a részecskeszámra kibocsátási határértékeket vezessen be. A végrehajtási jogszabály készítésekor a Bizottság úgy döntött, hogy a határértékek megállapítása előtt további információ lenne kívánatos ezeknek a járműveknek a kibocsátásairól. Következésképpen az Euro 5 járművekre a Bizottság nem állapított meg határértéket. A 715/2007/EK rendelet előírja, hogy legkésőbb az Euro 6 fázisra határértéket kell megállapítani. A Bizottság ezért ebből a szempontból meg fogja vizsgálni a szikragyújtású járművek szilárd kibocsátásait és az Euro 6 előírások hatálybalépése előtt javaslatot fog tenni az Euro 6 specifikációjú járműveknél a részecskeszám határértékére. |
| --- | --- |

5.

A 715/2007/EK rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy benzinüzemű autók esetében a részecskeszámra kibocsátási határértékeket vezessen be. A végrehajtási jogszabály készítésekor a Bizottság úgy döntött, hogy a határértékek megállapítása előtt további információ lenne kívánatos ezeknek a járműveknek a kibocsátásairól. Következésképpen az Euro 5 járművekre a Bizottság nem állapított meg határértéket. A 715/2007/EK rendelet előírja, hogy legkésőbb az Euro 6 fázisra határértéket kell megállapítani. A Bizottság ezért ebből a szempontból meg fogja vizsgálni a szikragyújtású járművek szilárd kibocsátásait és az Euro 6 előírások hatálybalépése előtt javaslatot fog tenni az Euro 6 specifikációjú járműveknél a részecskeszám határértékére.

Referencia-üzemanyagok

| 6. | A végrehajtási jogszabály első változata nem tartalmaz specifikációt a rugalmas üzemanyag-felhasználású járműveknél a kis hőmérsékleten való kibocsátás méréséhez (6. típusú mérés) referencia-üzemanyagként használandó etanolra (E75). A Bizottság a közeljövőben véglegesíteni fogja a kis hőmérsékleten való kibocsátás méréséhez referencia-üzemanyagként használandó etanol (E75) specifikációját. Ennek be kell fejeződnie a 715/2007/EK rendelet 10. cikkének (6) bekezdésében említett időpontok előtt, mivel az ezen időpontok után jóváhagyandó rugalmas üzemanyag-felhasználású Euro 5 járműveken a típusjóváhagyáshoz el kell végezni a kis hőmérsékletű mérést. |
| --- | --- |

6.

A végrehajtási jogszabály első változata nem tartalmaz specifikációt a rugalmas üzemanyag-felhasználású járműveknél a kis hőmérsékleten való kibocsátás méréséhez (6. típusú mérés) referencia-üzemanyagként használandó etanolra (E75). A Bizottság a közeljövőben véglegesíteni fogja a kis hőmérsékleten való kibocsátás méréséhez referencia-üzemanyagként használandó etanol (E75) specifikációját. Ennek be kell fejeződnie a 715/2007/EK rendelet 10. cikkének (6) bekezdésében említett időpontok előtt, mivel az ezen időpontok után jóváhagyandó rugalmas üzemanyag-felhasználású Euro 5 járműveken a típusjóváhagyáshoz el kell végezni a kis hőmérsékletű mérést.

Kis hőmérsékleteken való kibocsátások mérése

| 7. | A 715/2007/EK rendelet tartalmaz egy olyan előírást, hogy a Bizottság vizsgálja meg a benzinüzemű autókra előírt kibocsátási határértékeket, a kis hőmérsékletű mérés (– 7 °C) tekintetében. A probléma az, hogy a jelenlegi kibocsátási határértékek, amelyek még az Euro 3-ból és az Euro 4-ből származnak, már nem megfelelőek az Euro 5 és 6 kibocsátási előírásoknak megfelelő járművekre. |
| --- | --- |

7.

A 715/2007/EK rendelet tartalmaz egy olyan előírást, hogy a Bizottság vizsgálja meg a benzinüzemű autókra előírt kibocsátási határértékeket, a kis hőmérsékletű mérés (– 7 °C) tekintetében. A probléma az, hogy a jelenlegi kibocsátási határértékek, amelyek még az Euro 3-ból és az Euro 4-ből származnak, már nem megfelelőek az Euro 5 és 6 kibocsátási előírásoknak megfelelő járművekre.

| 8. | Ezenkívül a Bizottságnak szándékában áll megvizsgálni a gyártók számára előírt azon kötelezettséget, hogy információkat kell szolgáltatniuk a jóváhagyó hatóság számára a dízelüzemű járművek kis hőmérsékleteken való működéséről. Ennek oka, hogy a kipufogógáz-visszavezető rendszerrel és NOx-utókezelővel felszerelt dízelüzemű járműveknél fennáll a kockázat, hogy kis hőmérsékleteken megnő az NOx-kibocsátás. Meg kell vizsgálni, hogy indokolt-e kiterjeszteni a kis hőmérsékleten történő kibocsátások mérését az Euro 6 szerinti dízelüzemű járművekre is, és hogy be kell-e vezetni erre egy határértéket a jövőben. |
| --- | --- |

8.

Ezenkívül a Bizottságnak szándékában áll megvizsgálni a gyártók számára előírt azon kötelezettséget, hogy információkat kell szolgáltatniuk a jóváhagyó hatóság számára a dízelüzemű járművek kis hőmérsékleteken való működéséről. Ennek oka, hogy a kipufogógáz-visszavezető rendszerrel és NOx-utókezelővel felszerelt dízelüzemű járműveknél fennáll a kockázat, hogy kis hőmérsékleteken megnő az NOx-kibocsátás. Meg kell vizsgálni, hogy indokolt-e kiterjeszteni a kis hőmérsékleten történő kibocsátások mérését az Euro 6 szerinti dízelüzemű járművekre is, és hogy be kell-e vezetni erre egy határértéket a jövőben.

Párolgási kibocsátások

| 9. | A bioüzemanyagok egyre szélesebb körű bevezetése miatt a Bizottságnak szándékában áll megvizsgálni a párolgási kibocsátások mérési eljárásait. Meg kell vizsgálni, hogy kívánatos-e nagyobb mértékű globális harmonizáció azáltal, hogy az európai mérési eljárást összehangolják az Egyesült Államokban használt eljárással. Ehhez mérlegelni lehet a párolgási kibocsátásokat illetően a használatban lévő járművek megfelelőségére vagy tartósságára vonatkozó olyan előírások bevezetését, amelyek ellenőrzés alatt tartják az etanolt tartalmazó üzemanyagok hosszú távú használatának hatásait. |
| --- | --- |

9.

A bioüzemanyagok egyre szélesebb körű bevezetése miatt a Bizottságnak szándékában áll megvizsgálni a párolgási kibocsátások mérési eljárásait. Meg kell vizsgálni, hogy kívánatos-e nagyobb mértékű globális harmonizáció azáltal, hogy az európai mérési eljárást összehangolják az Egyesült Államokban használt eljárással. Ehhez mérlegelni lehet a párolgási kibocsátásokat illetően a használatban lévő járművek megfelelőségére vagy tartósságára vonatkozó olyan előírások bevezetését, amelyek ellenőrzés alatt tartják az etanolt tartalmazó üzemanyagok hosszú távú használatának hatásait.

Kibocsátásmérési eljárás

| 10. | A könnyű járművek kibocsátásainak és üzemanyag-fogyasztásának mérése szabványosított mérési eljárással történik, amelynek alapja az „új európai menetciklus” (New European Driving Cycle – NEDC). A 715/2007/EK rendelet előírja, hogy a Bizottság kövesse figyelemmel a mérési eljárást, és javasoljon változtatásokat, ha az már nem alkalmas vagy nem tükrözi a valós kibocsátásokat. A Bizottság úgy véli, hogy az eljárás aktualizálásra szorul és ezért szándékában áll felülvizsgálni a mérési ciklust, hogy az megfelelően tükrözze a valós közúti vezetési körülmények között jelentkező kibocsátásokat. Ez a vizsgálat hozzájárulhat az ENSZ-EGB-ben a könnyű járművek globálisan harmonizált mérési ciklusáról folyó tárgyalásokhoz; a Bizottság munkája azonban nem függvénye az ENSZ-EGB szintjén folyó munkának. Célszerű lehet megfontolni cikluson kívüli kibocsátásokra vonatkozó előírás bevezetését is, a szabványosított mérési eljárás kiegészítéseként. |
| --- | --- |

10.

A könnyű járművek kibocsátásainak és üzemanyag-fogyasztásának mérése szabványosított mérési eljárással történik, amelynek alapja az „új európai menetciklus” (New European Driving Cycle – NEDC). A 715/2007/EK rendelet előírja, hogy a Bizottság kövesse figyelemmel a mérési eljárást, és javasoljon változtatásokat, ha az már nem alkalmas vagy nem tükrözi a valós kibocsátásokat. A Bizottság úgy véli, hogy az eljárás aktualizálásra szorul és ezért szándékában áll felülvizsgálni a mérési ciklust, hogy az megfelelően tükrözze a valós közúti vezetési körülmények között jelentkező kibocsátásokat. Ez a vizsgálat hozzájárulhat az ENSZ-EGB-ben a könnyű járművek globálisan harmonizált mérési ciklusáról folyó tárgyalásokhoz; a Bizottság munkája azonban nem függvénye az ENSZ-EGB szintjén folyó munkának. Célszerű lehet megfontolni cikluson kívüli kibocsátásokra vonatkozó előírás bevezetését is, a szabványosított mérési eljárás kiegészítéseként.

A referenciatömeg határértékei könnyű járműveknél

| 11. | Az Euro 5 és 6 előírások jelentősen egyértelműbbé és egyszerűbbé tették a könnyű járművekre és a nehéz járművekre vonatkozó kibocsátási előírások közötti határvonal megállapítását. Az előírások alapja ma már a referenciatömeg, azaz minden 2 610 kg-nál könnyebb jármű könnyű járműnek minősül. Ez a referenciatömeg a laboratóriumi kibocsátásmérések jelenlegi korlátjain alapul. A Bizottság úgy véli, hogy ez a határérték túl kicsi, és ezért felül kell vizsgálni. Tekintve a járművek jelenlegi tömegét, a későbbi jogalkotásnak a referenciatömeget illetően nagyobb határértékkel kellene számolnia. |
| --- | --- |

11.

Az Euro 5 és 6 előírások jelentősen egyértelműbbé és egyszerűbbé tették a könnyű járművekre és a nehéz járművekre vonatkozó kibocsátási előírások közötti határvonal megállapítását. Az előírások alapja ma már a referenciatömeg, azaz minden 2 610 kg-nál könnyebb jármű könnyű járműnek minősül. Ez a referenciatömeg a laboratóriumi kibocsátásmérések jelenlegi korlátjain alapul. A Bizottság úgy véli, hogy ez a határérték túl kicsi, és ezért felül kell vizsgálni. Tekintve a járművek jelenlegi tömegét, a későbbi jogalkotásnak a referenciatömeget illetően nagyobb határértékkel kellene számolnia.

Tömegtől független kibocsátási előírások

| 12. | A 715/2007/EK rendelet előirányozza, hogy a jövőbeni kibocsátási határértékekkel kapcsolatban meg kellene fontolni tömegtől független kibocsátási előírások bevezetését. Az Egyesült Államok jogalkotása jelenleg ezt az elvet alkalmazza, és ennek eredményeként valószínűleg meg fog szűnni a jelenlegi N1 kategória I., II. és III. osztály szerinti megkülönböztetés, amelyet annak idején kizárólag a kibocsátásokra vonatkozó jogi szabályozás céljából hoztak létre és amelyet nem régen fogadtak el a mobil légkondicionálásra vonatkozó jogi szabályozáshoz. Ebben a fázisban a tömegtől független szabályozás a kibocsátáscsökkentő rendszer jellegénél fogva könnyen megvalósíthatónak tűnik a benzinüzemű járműveknél. Dízelüzemű járműveknél az NOx utókezelésének bevezetése jobban fogja csökkenteni a kipufogócsőből származó kibocsátásokat, és így már indokolatlanná válik az, hogy a nehezebb járművekre nagyobbak az előírt kibocsátási határértékek. Egy ilyen javaslat benyújtása előtt a Bizottságnak meg kell vizsgálnia ezen elv megvalósíthatóságát és költséghatékonyságát. |
| --- | --- |

12.

A 715/2007/EK rendelet előirányozza, hogy a jövőbeni kibocsátási határértékekkel kapcsolatban meg kellene fontolni tömegtől független kibocsátási előírások bevezetését. Az Egyesült Államok jogalkotása jelenleg ezt az elvet alkalmazza, és ennek eredményeként valószínűleg meg fog szűnni a jelenlegi N1 kategória I., II. és III. osztály szerinti megkülönböztetés, amelyet annak idején kizárólag a kibocsátásokra vonatkozó jogi szabályozás céljából hoztak létre és amelyet nem régen fogadtak el a mobil légkondicionálásra vonatkozó jogi szabályozáshoz. Ebben a fázisban a tömegtől független szabályozás a kibocsátáscsökkentő rendszer jellegénél fogva könnyen megvalósíthatónak tűnik a benzinüzemű járműveknél. Dízelüzemű járműveknél az NOx utókezelésének bevezetése jobban fogja csökkenteni a kipufogócsőből származó kibocsátásokat, és így már indokolatlanná válik az, hogy a nehezebb járművekre nagyobbak az előírt kibocsátási határértékek. Egy ilyen javaslat benyújtása előtt a Bizottságnak meg kell vizsgálnia ezen elv megvalósíthatóságát és költséghatékonyságát.

A CO2-kibocsátás olyan számítása, hogy az magába foglalja az üvegházhatást okozó összes többi gázt is

| 13. | A 715/2007/EK rendelet előirányozza, hogy a Bizottság mérlegelje a járművekből származó CO2-kibocsátások kiszámítására használt elv felülvizsgálatát, hogy a számítás magába foglalja a többi üvegházhatást okozó gáz, mint például a metán kibocsátásait is. Egy ilyen változtatás valószínűleg csak nagyon kis mértékben érintené a kibocsátási értékeket a legtöbb benzin- és dízelüzemű jármű esetében, bár némileg jelentősebb hatása lenne a gázüzemű járművekre. Az érintett járművek kis száma miatt jelen fázisban egy ilyen változtatás nem elsőrendű fontosságú. A Bizottság ezért esetleg megvizsgálja, hogy kívánatos-e az üvegházhatást okozó gázok szélesebb körén alapuló elv. |
| --- | --- |

13.

A 715/2007/EK rendelet előirányozza, hogy a Bizottság mérlegelje a járművekből származó CO2-kibocsátások kiszámítására használt elv felülvizsgálatát, hogy a számítás magába foglalja a többi üvegházhatást okozó gáz, mint például a metán kibocsátásait is. Egy ilyen változtatás valószínűleg csak nagyon kis mértékben érintené a kibocsátási értékeket a legtöbb benzin- és dízelüzemű jármű esetében, bár némileg jelentősebb hatása lenne a gázüzemű járművekre. Az érintett járművek kis száma miatt jelen fázisban egy ilyen változtatás nem elsőrendű fontosságú. A Bizottság ezért esetleg megvizsgálja, hogy kívánatos-e az üvegházhatást okozó gázok szélesebb körén alapuló elv.

Tartóssági előírások – romlási tényezők az Euro 6 szerinti dízelüzemű autókra

| 14. | A végrehajtási jogszabály rögzített romlási tényezőket csak az Euro 5 szerinti dízelüzemű autókra ad meg. Az Euro 6 szerinti dízelüzemű autókra a jogszabály nem határoz meg romlási tényezőket a jövőbeli dízelmotorok és kipufogógáz-utókezelő rendszerek tartóssági jellemzőinek bizonytalansága miatt. Ahhoz, hogy rögzített romlási tényezőket lehessen bevezetni az Euro 6 szerinti dízelüzemű autókra, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia az Euro 6 kibocsátási határértékeknek megfelelő dízelüzemű autók tartósságát. |
| --- | --- |

14.

A végrehajtási jogszabály rögzített romlási tényezőket csak az Euro 5 szerinti dízelüzemű autókra ad meg. Az Euro 6 szerinti dízelüzemű autókra a jogszabály nem határoz meg romlási tényezőket a jövőbeli dízelmotorok és kipufogógáz-utókezelő rendszerek tartóssági jellemzőinek bizonytalansága miatt. Ahhoz, hogy rögzített romlási tényezőket lehessen bevezetni az Euro 6 szerinti dízelüzemű autókra, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia az Euro 6 kibocsátási határértékeknek megfelelő dízelüzemű autók tartósságát.

A szennyezéscsökkentő cserekomponensek típusjóváhagyása

| 15. | A Bizottságnak szándékában áll a szennyezéscsökkentő cserekomponensek típusjóváhagyására vonatkozó előírások felülvizsgálata, hogy azok figyelembe vegyék a fedélzeti diagnosztikára vonatkozó módosított előírásokat és a szennyezéscsökkentő rendszerek új technológiáinak a bevezetését is. Ezenkívül szükséges lehet a cserekomponensként használandó időszakos regeneráló komponensekre vonatkozó tartóssági előírások felülvizsgálata is. |
| --- | --- |

15.

A Bizottságnak szándékában áll a szennyezéscsökkentő cserekomponensek típusjóváhagyására vonatkozó előírások felülvizsgálata, hogy azok figyelembe vegyék a fedélzeti diagnosztikára vonatkozó módosított előírásokat és a szennyezéscsökkentő rendszerek új technológiáinak a bevezetését is. Ezenkívül szükséges lehet a cserekomponensként használandó időszakos regeneráló komponensekre vonatkozó tartóssági előírások felülvizsgálata is.

Fedélzeti diagnosztika (OBD)

| 16. | A végrehajtási jogszabály nem tartalmaz diagnosztikai küszöbértékeket az Euro 6 szerinti járművekre, kivéve az Euro 6 szerinti dízelüzemű járművek korai bevezetése esetében alkalmazandó átmeneti küszöbértékeket. A végleges Euro 6 küszöbértékeket a Bizottságnak még ellenőriznie kell, mielőtt sor kerülne ilyen járművek típusjóváhagyására. |
| --- | --- |

16.

A végrehajtási jogszabály nem tartalmaz diagnosztikai küszöbértékeket az Euro 6 szerinti járművekre, kivéve az Euro 6 szerinti dízelüzemű járművek korai bevezetése esetében alkalmazandó átmeneti küszöbértékeket. A végleges Euro 6 küszöbértékeket a Bizottságnak még ellenőriznie kell, mielőtt sor kerülne ilyen járművek típusjóváhagyására.

| 17. | Az 1. táblázatban látható a Bizottság kiindulási javaslata az Euro 6 diagnosztikai küszöbértékekre. Ez a táblázat azokat a küszöbértékeket tartalmazza, amelyeket a Bizottság szerint be kellene vezetni az Euro 6 szerinti járművekre. |
| --- | --- |

17.

Az 1. táblázatban látható a Bizottság kiindulási javaslata az Euro 6 diagnosztikai küszöbértékekre. Ez a táblázat azokat a küszöbértékeket tartalmazza, amelyeket a Bizottság szerint be kellene vezetni az Euro 6 szerinti járművekre.

| 18. | Ezek a diagnosztikai küszöbértékek gyakorlatilag az Egyesült Államokban és Kanadában a legtöbb olyan könnyű járműre alkalmazott küszöbértékeket tükrözik, amelyek többségénél a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelel a Kaliforniai Levegőfelügyeleti Hatóság (Californian Air Resources Board – CARB) által kiadott rendeleteknek. A CARB a küszöbértékeket a kibocsátási határérték felszorzásával határozza meg, szorzótényezőként 1,5-et vagy 1,75-ot használva. Az 1. táblázat számai is így kerültek meghatározásra, a részecsketömeg határértékére azonban nagyobb, 2-es szorzótényezőt használva, tükrözendő ezek kis koncentrációját a kipufogásból származó kibocsátásokban. A CARB jelenleg kevésbé szigorú diagnosztikai küszöbértékeket enged meg a dízelüzemű autókra 2012 végéig. Az Euro 6 küszöbértékek mintegy két évvel ez után lépnének hatályba. |
| --- | --- |

18.

Ezek a diagnosztikai küszöbértékek gyakorlatilag az Egyesült Államokban és Kanadában a legtöbb olyan könnyű járműre alkalmazott küszöbértékeket tükrözik, amelyek többségénél a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelel a Kaliforniai Levegőfelügyeleti Hatóság (Californian Air Resources Board – CARB) által kiadott rendeleteknek. A CARB a küszöbértékeket a kibocsátási határérték felszorzásával határozza meg, szorzótényezőként 1,5-et vagy 1,75-ot használva. Az 1. táblázat számai is így kerültek meghatározásra, a részecsketömeg határértékére azonban nagyobb, 2-es szorzótényezőt használva, tükrözendő ezek kis koncentrációját a kipufogásból származó kibocsátásokban. A CARB jelenleg kevésbé szigorú diagnosztikai küszöbértékeket enged meg a dízelüzemű autókra 2012 végéig. Az Euro 6 küszöbértékek mintegy két évvel ez után lépnének hatályba.

| 19. | Az autóipar az Euro 6 fázisra olyan diagnosztikai küszöbértékeket javasolt, amelyek a határértékek 1,9–5,5-szeresei benzinüzemű járművek esetében, és 2,6–5,5-szeresei dízelüzemű járművek esetében. |
| --- | --- |

19.

Az autóipar az Euro 6 fázisra olyan diagnosztikai küszöbértékeket javasolt, amelyek a határértékek 1,9–5,5-szeresei benzinüzemű járművek esetében, és 2,6–5,5-szeresei dízelüzemű járművek esetében.

| 20. | A Bizottság úgy véli, hogy a kibocsátási határértékek Euro 6 fázisától már nem sok minden szól amellett, hogy az európai diagnosztikai küszöbértékekre vonatkozó előírások jelentősen különbözzenek az Észak-Amerikában használt előírásoktól. A diagnosztikai elvek, különösen a benzinüzemű autókat illetően, jól ismertek az USA-ban, minthogy ott fejlesztették ki őket, így azok könnyen bevezethetők az EU-ban. Ezenfelül egy tanácsadó cég által készített, a diagnosztikai küszöbértékeket vizsgáló tanulmány szerint benzinüzemű járműveknél a kisebb diagnosztikai küszöbértékek környezetvédelmi előnyei és költséghatékonysága jónak tekinthető. |
| --- | --- |

20.

A Bizottság úgy véli, hogy a kibocsátási határértékek Euro 6 fázisától már nem sok minden szól amellett, hogy az európai diagnosztikai küszöbértékekre vonatkozó előírások jelentősen különbözzenek az Észak-Amerikában használt előírásoktól. A diagnosztikai elvek, különösen a benzinüzemű autókat illetően, jól ismertek az USA-ban, minthogy ott fejlesztették ki őket, így azok könnyen bevezethetők az EU-ban. Ezenfelül egy tanácsadó cég által készített, a diagnosztikai küszöbértékeket vizsgáló tanulmány szerint benzinüzemű járműveknél a kisebb diagnosztikai küszöbértékek környezetvédelmi előnyei és költséghatékonysága jónak tekinthető.

| 21. | A Bizottság tudatában van annak, hogy a dízelüzemű járművek küszöbértékei technológiai kihívást jelentenek, különösen a szilárd részecskéket illetően. Ezek a küszöbértékek azonban szükségesek, mivel kívánatos, hogy észlelni lehessen az olyan utókezelő rendszer (mint például részecskeszűrő) funkciócsökkenését, amelynél eltömődés esetén nagy a manipulálhatóság veszélye. Ezenfelül a dízelüzemű járművek megfelelő diagnosztikája alapvető fontosságú a dízeltechnológia hosszú távú versenyképességéhez a világ más részein. A javasolt Euro 6 diagnosztikai küszöbértékek elfogadásának ezért támogatnia kell a dízeltechnológia jövőbeni versenyképességét. |
| --- | --- |

21.

A Bizottság tudatában van annak, hogy a dízelüzemű járművek küszöbértékei technológiai kihívást jelentenek, különösen a szilárd részecskéket illetően. Ezek a küszöbértékek azonban szükségesek, mivel kívánatos, hogy észlelni lehessen az olyan utókezelő rendszer (mint például részecskeszűrő) funkciócsökkenését, amelynél eltömődés esetén nagy a manipulálhatóság veszélye. Ezenfelül a dízelüzemű járművek megfelelő diagnosztikája alapvető fontosságú a dízeltechnológia hosszú távú versenyképességéhez a világ más részein. A javasolt Euro 6 diagnosztikai küszöbértékek elfogadásának ezért támogatnia kell a dízeltechnológia jövőbeni versenyképességét.

| 22. | A Bizottságnak az Euro 6 küszöbértékek megvalósíthatóságára irányuló vizsgálata a kompressziós gyújtású járművekre javasolt küszöbértékek és a szikragyújtású járművekre javasolt, a szilárd részecskékre vonatkozó diagnosztikai küszöbértékek műszaki megvalósíthatóságára kell, hogy koncentráljon. Meg kell vizsgálni a kipufogórendszerben használható érzékelők új technológiájának fejlettségi szintjét – mint például a szilárd részecskék tömegének és számának meghatározásához használt érzékelők – valamint, a részecskeszűrők koromterhelésének előrejelzésére szolgáló nyomásérzékelési és modellezési technikák fejlődését. |
| --- | --- |

22.

A Bizottságnak az Euro 6 küszöbértékek megvalósíthatóságára irányuló vizsgálata a kompressziós gyújtású járművekre javasolt küszöbértékek és a szikragyújtású járművekre javasolt, a szilárd részecskékre vonatkozó diagnosztikai küszöbértékek műszaki megvalósíthatóságára kell, hogy koncentráljon. Meg kell vizsgálni a kipufogórendszerben használható érzékelők új technológiájának fejlettségi szintjét – mint például a szilárd részecskék tömegének és számának meghatározásához használt érzékelők – valamint, a részecskeszűrők koromterhelésének előrejelzésére szolgáló nyomásérzékelési és modellezési technikák fejlődését.

| 23. | Ezenkívül a Bizottság szándékában áll azt is megvizsgálni, hogy szükséges-e az Euro 6 fázisban diagnosztikai küszöbértékeket alkalmazni mind a részecskék számára, mind azok tömegére. Jelenleg nehéz megjósolni, hogy a részecskeszámra vonatkozó küszöbértékek műszakilag megvalósíthatóak-e. |
| --- | --- |

23.

Ezenkívül a Bizottság szándékában áll azt is megvizsgálni, hogy szükséges-e az Euro 6 fázisban diagnosztikai küszöbértékeket alkalmazni mind a részecskék számára, mind azok tömegére. Jelenleg nehéz megjósolni, hogy a részecskeszámra vonatkozó küszöbértékek műszakilag megvalósíthatóak-e.

| 24. | A Bizottság szándéka szerint a diagnosztikai küszöbértékek felülvizsgálata 2010. szeptember 1-je előtt megtörténik. |
| --- | --- |

24.

A Bizottság szándéka szerint a diagnosztikai küszöbértékek felülvizsgálata 2010. szeptember 1-je előtt megtörténik.

| 25. | A diagnosztikai küszöbértékek mellett a Bizottság vizsgálni kívánja azt is, hogyan működnek a fedélzeti diagnosztika használat közbeni működési arányára (IUPR) vonatkozó előírások. Ide tartozik egy útmutató kiadása, ha ez szükségesnek látszik, különösen a következő témákban:






  — | az általános nevező, valamint az egyes ellenőrző rutinok számlálóinak és nevezőinek növelése és letiltása, és |
| --- | --- | --- |

25.

A diagnosztikai küszöbértékek mellett a Bizottság vizsgálni kívánja azt is, hogyan működnek a fedélzeti diagnosztika használat közbeni működési arányára (IUPR) vonatkozó előírások. Ide tartozik egy útmutató kiadása, ha ez szükségesnek látszik, különösen a következő témákban:

—

az általános nevező, valamint az egyes ellenőrző rutinok számlálóinak és nevezőinek növelése és letiltása, és

| — | a gyártó által a használat közbeni működésre vonatkozó előírások teljesülésének igazolására használandó statisztikai mérések. |
| --- | --- |

—

a gyártó által a használat közbeni működésre vonatkozó előírások teljesülésének igazolására használandó statisztikai mérések.

| 26. | A Bizottság ezenkívül mérlegelni fogja a működési hibák világszinten harmonizált diagnosztikai besorolásának az Euro 6 határértékek hatálybalépésével együtt történő bevezetését. |
| --- | --- |

26.

A Bizottság ezenkívül mérlegelni fogja a működési hibák világszinten harmonizált diagnosztikai besorolásának az Euro 6 határértékek hatálybalépésével együtt történő bevezetését.

Táblázat

Javasolt Euro 6 diagnosztikai küszöbértékek

| | Referenciatömeg
  (RW)
  (kg) | Szén-monoxid tömege | Metántól különböző szénhidrogének tömege | Nitrogénoxidok tömege | Részecskék tömege | Részecskék száma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (CO)
  (mg/km) | (NMHC)
  (mg/km) | (NOx)
  (mg/km) | (PM)
  (mg/km) | (P)
  (darab/km) |
| Kategória | Osztály | | PI | CI | PI | CI | PI | CI | PI (1) | CI | PI (2) | CI |
| M | – | Összes | 1 500 | 750 | 100 | 140 | 90 | 140 | 9 | 9 | | 1,2 × 1012 |
| N1 | I. | RW ≤ 1 305 | 1 500 | 750 | 100 | 140 | 90 | 140 | 9 | 9 | | 1,2 × 1012 |
| II. | 1 305 < RW ≤ 1 760 | 2 700 | 940 | 130 | 140 | 110 | 180 | 9 | 9 | | 1,2 × 1012 |
| III. | 1 760 < RW | 3 400 | 1100 | 160 | 140 | 120 | 220 | 9 | 9 | | 1,2 × 1012 |
| N2 | – | Összes | 3 400 | 1100 | 160 | 140 | 120 | 220 | 9 | 9 | | 1,2 × 1012 |
| Magyarázat: PI = szikragyújtás, CI = kompressziós gyújtás. |

Referenciatömeg

(RW)

(kg)

Szén-monoxid tömege

Metántól különböző szénhidrogének tömege

Nitrogénoxidok tömege

Részecskék tömege

Részecskék száma

(CO)

(mg/km)

(NMHC)

(mg/km)

(NOx)

(mg/km)

(PM)

(mg/km)

(P)

(darab/km)

Kategória

Osztály

PI

CI

PI

CI

PI

CI

PI (1)

CI

PI (2)

CI

M

–

Összes

1 500

750

100

140

90

140

9

9

1,2 × 1012

N1

I.

RW ≤ 1 305

1 500

750

100

140

90

140

9

9

1,2 × 1012

II.

1 305 < RW ≤ 1 760

2 700

940

130

140

110

180

9

9

1,2 × 1012

III.

1 760 < RW

3 400

1100

160

140

120

220

9

9

1,2 × 1012

N2

–

Összes

3 400

1100

160

140

120

220

9

9

1,2 × 1012

Magyarázat: PI = szikragyújtás, CI = kompressziós gyújtás.

---

(1)  A szikragyújtású motorokra vonatkozó részecsketömeg-előírások csak a közvetlen injektálású motorokra vonatkoznak.

(2)  Miután a kibocsátási határérték megállapításra került, mérlegelni kell a × 2 küszöbértéket.

---

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 19.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 182/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 182/21

---

Kivonat a JSC OGRES KOMERCBANKA vonatkozásában a hitelintézetek reorganizációjáról és felszámolásáról szóló 2001/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 9. cikke alapján elfogadott felszámolási intézkedésből

(2008/C 182/09)

A Lett Köztársaság pénzügyi és tőkepiaci bizottságának tanácsa 2006. december 21-én kelt, 215. számú határozatával:

| 1. | visszavonta a JSC OGRES KOMERCBANKA (hivatalos címe: 12 E. Birznieka-Upisa St., LV-1050 Riga, nyilvántartási száma: 40003150023) számára kibocsátott engedélyt; |
| --- | --- |

1.

visszavonta a JSC OGRES KOMERCBANKA (hivatalos címe: 12 E. Birznieka-Upisa St., LV-1050 Riga, nyilvántartási száma: 40003150023) számára kibocsátott engedélyt;

| 2. | felszámolás iránti kérelmet nyújtott be a Rigai Körzeti Bíróságra a JSC OGRES KOMERCBANKA ellen. |
| --- | --- |

2.

felszámolás iránti kérelmet nyújtott be a Rigai Körzeti Bíróságra a JSC OGRES KOMERCBANKA ellen.

A Rigai Körzeti Bíróság 2007. január 23-án úgy döntött, hogy megindítja a JSC OGRES KOMERCBANKA elleni felszámolási eljárást és kinevezi a felszámolót (Közzétéve: HL C 28., 2007.2.8., 5. o.).

A Rigai Körzeti Bíróság 2008. május 20-án úgy döntött, hogy a JSC OGRES KOMERCBANKA felszámolóját felváltja és új felszámolót nevez ki.

| Hitelintézet | JSC OGRES KOMERCBANKA |
| --- | --- |
| 12 E. Birznieka-Upisa St. |
| LV-1050 Riga |

Hitelintézet

JSC OGRES KOMERCBANKA

12 E. Birznieka-Upisa St.

LV-1050 Riga

Nyilvántartási szám: 40003150023

Dátum

2008. május 20.

Hatálybalépés

2008. május 20.

A határozat jellege

Felszámoló felváltása

Hatáskörrel rendelkező hatóság

Rigai Körzeti Bíróság

Felügyelő hatóság

| Pénzügyi és tőkepiaci bizottság |
| --- |
| 1 Kungu st. |
| LV-1050 Riga |
| Tel.: (371) 6 777 4800 |
| E-mail: fktk@fktk.lv |

Pénzügyi és tőkepiaci bizottság

1 Kungu st.

LV-1050 Riga

Tel.: (371) 6 777 4800

E-mail: fktk@fktk.lv

Kinevezett felszámoló

| Dace Valds |
| --- |
| 72 Brivibas st. |
| LV-1011 Riga |
| Tel.: (371) 2 912 0310, (371) 6 781 3892 |
| E-mail: rukmanis@ar.lv |

Dace Valds

72 Brivibas st.

LV-1011 Riga

Tel.: (371) 2 912 0310, (371) 6 781 3892

E-mail: rukmanis@ar.lv

---

V Vélemények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 19.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 182/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 182/22

---

Értesítés az Oroszországból származó szilícium behozatalára vonatkozó egyes dömpingellenes intézkedések közelgő lejártáról

(2008/C 182/10)

| 1. | Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (1) 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság értesítést tesz közzé arról, hogy amennyiben a következő eljárással kapcsolatban nem kezdeményeznek felülvizsgálatot, az alább említett dömpingellenes intézkedések az alábbi táblázatban szereplő napon hatályukat vesztik. |
| --- | --- |

1.

Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (1) 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság értesítést tesz közzé arról, hogy amennyiben a következő eljárással kapcsolatban nem kezdeményeznek felülvizsgálatot, az alább említett dömpingellenes intézkedések az alábbi táblázatban szereplő napon hatályukat vesztik.

2.   Eljárás

A közösségi gyártók írásban kezdeményezhetnek felülvizsgálatot. A kérelemben elégséges bizonyítéknak kell szerepelnie arra nézve, hogy az intézkedések lejárta valószínűleg a dömping és a kár folytatását vagy visszatérését fogja eredményezni.

Amennyiben a Bizottság úgy határoz, hogy felülvizsgálja az érintett intézkedéseket, az importőrök, az exportőrök, az exportáló ország képviselői és a közösségi gyártók lehetőséget kapnak arra, hogy a felülvizsgálati kérelemben foglaltakat kiegészítsék, megcáfolják vagy véleményezzék.

3.   Határidő

A közösségi gyártók a fentiek alapján felülvizsgálatra irányuló írásbeli kérelmet nyújthatnak be az Európai Bizottság Kereskedelmi Főigazgatóságához – European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), J-79 4/23, B-1049 Brüsszel (2) – legkorábban az értesítés megjelenésének napjától, legkésőbb pedig a lenti táblázatban megjelölt időpont előtt három hónappal.

| 4. | Ezen értesítés közzétételére a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban kerül sor.









  Termék | Származási vagy exportáló ország(ok) | Intézkedések | Hivatkozás | A hatály-vesztés időpontja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Szilícium | Oroszország | Dömpingellenes vám | A legutóbb a 821/2004/EK tanácsi rendelettel (HL L 127., 2004.4.29., 1. o.) módosított 2229/2003/EK tanácsi rendelet (HL L 339., 2003.12.24., 3. o.) | 2008.12.25. |
| Kötelezettségvállalás | A 2004/445/EK bizottsági határozat (HL L 127., 2004.4.29., 114. o.) |

4.

Ezen értesítés közzétételére a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban kerül sor.

Termék

Származási vagy exportáló ország(ok)

Intézkedések

Hivatkozás

A hatály-vesztés időpontja

Szilícium

Oroszország

Dömpingellenes vám

A legutóbb a 821/2004/EK tanácsi rendelettel (HL L 127., 2004.4.29., 1. o.) módosított 2229/2003/EK tanácsi rendelet (HL L 339., 2003.12.24., 3. o.)

2008.12.25.

Kötelezettségvállalás

A 2004/445/EK bizottsági határozat (HL L 127., 2004.4.29., 114. o.)

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

(2)  Fax: (32-2) 295 65 05.

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 19.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 182/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 182/23

---

A francia kormány közleménye a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) alapján

(Hirdetmény folyékony és gáznemű szénhidrogének kutatására vonatkozó kizárólagos engedély, az ún. „Permis des Yvelines” iránti kérelemről)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 182/11)

2007. december 4-én kelt kérelmében a POROS SAS gazdasági társaság (székhelye: 145, rue Michel Carré, F-95100 Argenteuil), kizárólagos engedélyt kér folyékony és gáznemű szénhidrogének kutatására (ún. „Permis des Yvelines”), ötéves időtartamra. A kérelem mintegy 1 456 négyzetkilométer nagyságú területet érint Yvelines, Val d'Oise és Hauts de Seine megyében.

Az engedélykérelem tárgyát képező terület határvonalát a földrajzi koordinátáikkal meghatározott alábbi pontokat felsorolásuk sorrendjében összekötő hosszúsági és szélességi körök ívei alkotják, kezdő meridiánnak a párizsi hosszúsági kört véve.

| Pont | Földrajzi hosszúság | Földrajzi szélesség |
| --- | --- | --- |
| A | 0,90 gr Ny | 54,50 gr É |
| B | 0,90 gr Ny | 54,40 gr É |
| C | 0,80 gr Ny | 54,40 gr É |
| D | 0,80 gr Ny | 54,30 gr É |
| E | 0,70 gr Ny | 54,30 gr É |
| F | 0,70 gr Ny | 54,20 gr É |
| G | 0,60 gr Ny | 54,20 gr É |
| H | 0,60 gr Ny | 54,00 gr É |
| I | 0,40 gr Ny | 54,00 gr É |
| J | 0,40 gr Ny | 54,20 gr É |
| K | 0,20 gr Ny | 54,20 gr É |
| L | 0,20 gr Ny | 54,50 gr É |

Pont

Földrajzi hosszúság

Földrajzi szélesség

A

0,90 gr Ny

54,50 gr É

B

0,90 gr Ny

54,40 gr É

C

0,80 gr Ny

54,40 gr É

D

0,80 gr Ny

54,30 gr É

E

0,70 gr Ny

54,30 gr É

F

0,70 gr Ny

54,20 gr É

G

0,60 gr Ny

54,20 gr É

H

0,60 gr Ny

54,00 gr É

I

0,40 gr Ny

54,00 gr É

J

0,40 gr Ny

54,20 gr É

K

0,20 gr Ny

54,20 gr É

L

0,20 gr Ny

54,50 gr É

A kérelmek benyújtása és az engedély kiadásának feltételei

Az eredeti kérelem és a versengő kérelmek benyújtói kötelesek igazolni, hogy teljesülnek a bányászati engedélyekről és a földfelszín alatti tárolási engedélyekről szóló, 2006. június 2-i 2006-648. sz. rendelet (Journal officiel de la République française, 2006. június 3.) 4. és 5. cikkében meghatározott feltételek.

Az érdekeltek e hirdetmény közzétételétől számítva kilencven napon belül a szénhidrogénekre vonatkozó franciaországi bányászati engedélyek megszerzéséről szóló, az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapja 1994. december 30-i C 374. számának 11. oldalán közzétett hirdetményben összefoglalt, valamint a bányászati engedélyekről és a földfelszín alatti tárolási engedélyekről szóló 2006-648. sz. rendeletben előírt szabályok szerint versengő kérelmet nyújthatnak be. A versengő kérelmeket a bányászati miniszternek kell címezni, és az alább megadott címre kell beküldeni.

Az eredeti kérelemmel és a versengő kérelemmel kapcsolatos határozatok meghozatala során figyelembe vesszük az említett rendelet 6. cikkében a bányászati engedélyek kiadására vonatkozóan meghatározott feltételeket. Ezeket a határozatokat legkésőbb 2009. december 4-ig meghozzuk.

A tevékenység gyakorlásának és megszüntetésének feltételei és követelményei

A kérelmek benyújtói részletes információkat a bányászati törvénykönyv 79. és 79.1. cikkében, illetőleg a bányászati tevékenységről, a földfelszín alatti tárolási tevékenységről, valamint a bányákra és a földfelszín alatti tárolásra vonatkozó rendészetről szóló, 2006. június 2-i 2006-649. sz. rendeletben (Journal officiel de la République française, 2006. június 3.) találnak.

További felvilágosítást a környezetvédelemért, valamint a fenntartható fejlődésért és területgazdálkodásért felelős minisztérium ad: Ministère de l'écologie, du développement et de l'aménagement durables, direction générale de l'énergie et des matières premières, direction des ressources énergétiques et minérales, bureau de la législation minière, 61, boulevard Vincent Auriol, Télédoc 133, F-75703 Paris Cedex 13, tel.: (33) 144 97 23 02, fax: (33) 144 97 05 70.

A fentiekben említett jogszabályok szövege a Légifrance honlapon, a http://www.legifrance.gouv.fr internetcímen olvasható.

---

(1)  HL L 164., 1994.6.30., 3. o.

---

| 19.7.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 182/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 182/25

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5221 – Kenwood/JVC/Holdco)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 182/12)

| 1. | 2008. július 14-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Kenwood Corporation (a továbbiakban: Kenwood, Japán) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés átruházása útján összefonódik a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében a Victor Company of Japan Ltd (a továbbiakban: JVC, Japán) vállalkozással. |
| --- | --- |

1.

2008. július 14-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Kenwood Corporation (a továbbiakban: Kenwood, Japán) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés átruházása útján összefonódik a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében a Victor Company of Japan Ltd (a továbbiakban: JVC, Japán) vállalkozással.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Kenwood esetében: elektronikus felszerelések gyártása. Elsősorban gépkocsi-elektronikára, háztartási elektronikára és kommunikációs felszerelésekre összpontosít, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Kenwood esetében: elektronikus felszerelések gyártása. Elsősorban gépkocsi-elektronikára, háztartási elektronikára és kommunikációs felszerelésekre összpontosít,

| — | a JVC esetében: fogyasztói és professzionális felhasználásra szánt elektronikus termékekhez és kiegészítőkhöz kapcsolódó kutatás, fejlesztés, előbbiek gyártása és értékesítése. |
| --- | --- |

—

a JVC esetében: fogyasztói és professzionális felhasználásra szánt elektronikus termékekhez és kiegészítőkhöz kapcsolódó kutatás, fejlesztés, előbbiek gyártása és értékesítése.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek a COMP/M.5221 – Kenwood/JVC/Holdco hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek a COMP/M.5221 – Kenwood/JVC/Holdco hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---