# Euroopan unionin C 153/2008

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 153 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 51. vuosikerta18. kesäkuu 2008 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 153

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

51. vuosikerta18. kesäkuu 2008

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2008/C 153/01 | Erityiskertomus nro 3/2008 — Kuinka nopea, tehokas ja joustava on Euroopan unionin solidaarisuusrahasto? sekä komission vastaukset | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Tilintarkastustuomioistuin

2008/C 153/01

Erityiskertomus nro 3/2008 — Kuinka nopea, tehokas ja joustava on Euroopan unionin solidaarisuusrahasto? sekä komission vastaukset

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Tilintarkastustuomioistuin

| 18.6.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 153/1

---

ERITYISKERTOMUS nro 3/2008

Kuinka nopea, tehokas ja joustava on Euroopan unionin solidaarisuusrahasto? sekä komission vastaukset

(annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)

(2008/C 153/01)

Image

SISÄLLYS

| I—VI | TIIVISTELMÄ |
| --- | --- |

I—VI

| 1—5 | JOHDANTO |
| --- | --- |

1—5

| 6—8 | TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA |
| --- | --- |

6—8

| 9—41 | HUOMAUTUKSET |
| --- | --- |

9—41

| 9—26 | Nopeus |
| --- | --- |

9—26

| 9—19 | Miten pitkä aika kului katastrofista tuen maksamiseen? |
| --- | --- |

9—19

| 20—22 | Mitkä tekijät vaikuttavat siihen, että rahastosta myönnettävän tuen saamiseen kuluva aika vaihtelee? |
| --- | --- |

20—22

| 23—26 | Voiko tosiasiallisesti kulunutta aikaa pitää osoituksena siitä, että rahasto vastasi hakijoille nopeasti? |
| --- | --- |

23—26

| 27—31 | Tehokkuus |
| --- | --- |

27—31

| 32—40 | Joustavuus |
| --- | --- |

32—40

| 34—38 | Miten rahastossa käsitellään alueellisia katastrofeja? |
| --- | --- |

34—38

| 39—40 | Vaarantaako tuen laskentaperiaate alueellisiin katastrofeihin myönnetyn tuen oikeudenmukaisen käsittelyn? |
| --- | --- |

39—40

| 41 | Ovatko hakijat tyytyväisiä rahastoon? |
| --- | --- |

41

| 42—47 | PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET |
| --- | --- |

42—47

Liite – Euroopan unionin solidaarisuusrahastolle vuoden 2002 jälkeen jätetyt hakemukset

Komission vastaukset

TIIVISTELMÄ

| I | Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR) perustettiin vuonna 2002 Saksan, Itävallan, Tšekin ja Ranskan tuhoisien tulvien takia. Rahaston tarkoituksena oli osoittaa solidaarisuutta luonnonkatastrofien seurauksista kärsiville jäsenvaltioille. Vuoden 2006 loppuun mennessä sen kautta oli myönnetty tukea yli miljardi euroa 23 katastrofiin. |
| --- | --- |

I

Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR) perustettiin vuonna 2002 Saksan, Itävallan, Tšekin ja Ranskan tuhoisien tulvien takia. Rahaston tarkoituksena oli osoittaa solidaarisuutta luonnonkatastrofien seurauksista kärsiville jäsenvaltioille. Vuoden 2006 loppuun mennessä sen kautta oli myönnetty tukea yli miljardi euroa 23 katastrofiin.

| II | Neuvosto halusi rahastosta nopean, tehokkaan ja joustavan tukivälineen. Tässä kertomuksessa tarkastellaan, onko rahasto saavuttanut nämä tavoitteet ja ovatko tuensaajavaltiot olleet tyytyväisiä rahastoon. |
| --- | --- |

II

Neuvosto halusi rahastosta nopean, tehokkaan ja joustavan tukivälineen. Tässä kertomuksessa tarkastellaan, onko rahasto saavuttanut nämä tavoitteet ja ovatko tuensaajavaltiot olleet tyytyväisiä rahastoon.

| III | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti kaikki rahastolle vuoden 2006 loppuun mennessä lähetetyt hakemukset ja totesi, ettei rahasto ollut reagoinut avunpyyntöihin nopeasti. Tilintarkastustuomioistuimen tekemä kyselytutkimus vahvistaa tämän havainnon. Katastrofista tuen maksamiseen kului aikaa yleensä noin vuosi. |
| --- | --- |

III

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti kaikki rahastolle vuoden 2006 loppuun mennessä lähetetyt hakemukset ja totesi, ettei rahasto ollut reagoinut avunpyyntöihin nopeasti. Tilintarkastustuomioistuimen tekemä kyselytutkimus vahvistaa tämän havainnon. Katastrofista tuen maksamiseen kului aikaa yleensä noin vuosi.

| IV | Komission tehtäviin kuuluva rahaston hallinnointi aiheuttaa vain vähän välittömiä kuluja, joten tilintarkastustuomioistuin toteaa rahaston toimivan tehokkaasti. Joustavuuden osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että rahasto on käsitellyt kaikki tukihakemukset joustavasti. |
| --- | --- |

IV

Komission tehtäviin kuuluva rahaston hallinnointi aiheuttaa vain vähän välittömiä kuluja, joten tilintarkastustuomioistuin toteaa rahaston toimivan tehokkaasti. Joustavuuden osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että rahasto on käsitellyt kaikki tukihakemukset joustavasti.

| V | Huolimatta pitkällisestä prosessista, jota tuen saaminen rahastosta edellyttää, tuensaajavaltiot ovat olleet tyytyväisiä rahastoon. Näin ollen rahasto on tuensaajavaltioiden osalta täyttänyt perimmäisen tavoitteensa, joka on solidaarisuuden osoittaminen jäsenvaltioille katastrofitilanteissa. |
| --- | --- |

V

Huolimatta pitkällisestä prosessista, jota tuen saaminen rahastosta edellyttää, tuensaajavaltiot ovat olleet tyytyväisiä rahastoon. Näin ollen rahasto on tuensaajavaltioiden osalta täyttänyt perimmäisen tavoitteensa, joka on solidaarisuuden osoittaminen jäsenvaltioille katastrofitilanteissa.

| VI | Tilintarkastustuomioistuin kehottaa komissiota antamaan hakijoille seikkaperäisiä ohjeita ja neuvoja siitä, miten tiedot saadaan toimitettua pikaisesti, jotta voidaan välttyä viivästyksiltä hakemusten käsittelyssä. |
| --- | --- |

VI

Tilintarkastustuomioistuin kehottaa komissiota antamaan hakijoille seikkaperäisiä ohjeita ja neuvoja siitä, miten tiedot saadaan toimitettua pikaisesti, jotta voidaan välttyä viivästyksiltä hakemusten käsittelyssä.

JOHDANTO

| 1. | Kesällä 2002 Saksassa, Itävallassa, Tšekissä ja Ranskassa oli tuhoisia tulvia. Tulvat olivat niin vakavia, että tulva-alueiden talouselämä pysähtyi joksikin aikaa. Euroopan yhteisö reagoi nopeasti perustamalla marraskuussa 2002 Euroopan unionin solidaarisuusrahaston (jäljempänä ’rahasto’) (1). |
| --- | --- |

1.

Kesällä 2002 Saksassa, Itävallassa, Tšekissä ja Ranskassa oli tuhoisia tulvia. Tulvat olivat niin vakavia, että tulva-alueiden talouselämä pysähtyi joksikin aikaa. Euroopan yhteisö reagoi nopeasti perustamalla marraskuussa 2002 Euroopan unionin solidaarisuusrahaston (jäljempänä ’rahasto’) (1).

| 2. | Rahasto perustettiin, jotta yhteisö voi antaa nopeaa, tehokasta ja joustavaa rahoitustukea luonnonmullistuksiin liittyvissä hätätilanteissa. Rahaston ei ole tarkoitus kattaa välittömästi kaikkia katastrofiin liittyviä kuluja, vaan pääasiassa korvata osa niistä kuluista, jotka liittyvät välttämättömien palvelujen uudelleenkäynnistämiseen ja tilapäismajoituksen järjestämiseen. Rahaston perimmäisenä tarkoituksena on osoittaa solidaarisuutta luonnonkatastrofien seurauksista kärsiville valtioille. Rahasto, jonka vuotuinen talousarvio on 1 miljardi euroa, käynnistää toimet (2):






  a) | jos jäsenvaltiossa tai liittymisneuvotteluja käyvässä valtiossa tapahtuu suurkatastrofi, toisin sanoen sellainen luonnonmullistus, jonka aiheuttamat vahingot ovat arviolta yli 0,6 prosenttia bruttokansantulosta tai yli 3 miljardia euroa, ja katastrofista kärsineen maan bruttokansantulo ylittää 500 miljardia euroa (vuoden 2002 hintatason mukaan); |
| --- | --- | --- |

2.

Rahasto perustettiin, jotta yhteisö voi antaa nopeaa, tehokasta ja joustavaa rahoitustukea luonnonmullistuksiin liittyvissä hätätilanteissa. Rahaston ei ole tarkoitus kattaa välittömästi kaikkia katastrofiin liittyviä kuluja, vaan pääasiassa korvata osa niistä kuluista, jotka liittyvät välttämättömien palvelujen uudelleenkäynnistämiseen ja tilapäismajoituksen järjestämiseen. Rahaston perimmäisenä tarkoituksena on osoittaa solidaarisuutta luonnonkatastrofien seurauksista kärsiville valtioille. Rahasto, jonka vuotuinen talousarvio on 1 miljardi euroa, käynnistää toimet (2):

a)

jos jäsenvaltiossa tai liittymisneuvotteluja käyvässä valtiossa tapahtuu suurkatastrofi, toisin sanoen sellainen luonnonmullistus, jonka aiheuttamat vahingot ovat arviolta yli 0,6 prosenttia bruttokansantulosta tai yli 3 miljardia euroa, ja katastrofista kärsineen maan bruttokansantulo ylittää 500 miljardia euroa (vuoden 2002 hintatason mukaan);

| b) | poikkeuksellisesti, jos jäsenvaltio tai liittymisneuvotteluja käyvä valtio kärsii naapurivaltiota kohdanneesta katastrofista, toisin sanoen luonnonmullistuksesta, joka vaikuttaa myös rajanaapurina olevaan jäsenvaltioon tai liittymisneuvotteluja käyvään valtioon, jossa se on aiheuttanut edellä määriteltyjä, suurkatastrofiin verrattavia tuhoja; |
| --- | --- |

b)

poikkeuksellisesti, jos jäsenvaltio tai liittymisneuvotteluja käyvä valtio kärsii naapurivaltiota kohdanneesta katastrofista, toisin sanoen luonnonmullistuksesta, joka vaikuttaa myös rajanaapurina olevaan jäsenvaltioon tai liittymisneuvotteluja käyvään valtioon, jossa se on aiheuttanut edellä määriteltyjä, suurkatastrofiin verrattavia tuhoja;

| c) | poikkeuksellisesti, jos jäsenvaltiossa tai liittymisneuvotteluja käyvässä valtiossa tapahtuu alueellinen katastrofi eli sellainen katastrofi, joka vaikuttaa huomattavaan väestönosaan tietyllä alueella ja jolla on vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia kyseisen alueen elinoloihin ja taloudelliseen vakauteen. |
| --- | --- |

c)

poikkeuksellisesti, jos jäsenvaltiossa tai liittymisneuvotteluja käyvässä valtiossa tapahtuu alueellinen katastrofi eli sellainen katastrofi, joka vaikuttaa huomattavaan väestönosaan tietyllä alueella ja jolla on vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia kyseisen alueen elinoloihin ja taloudelliseen vakauteen.

| 3. | Katastrofituen määrä lasketaan aina valtion kärsimien välittömien kokonaisvahinkojen perusteella. Suurkatastrofien perusteella myönnettävä tuki jaetaan kahteen luokkaan: alle 3 miljardin euron vahingoista myönnetään tukea 2,5 prosenttia ja tätä suuremmista vahingoista 6 prosenttia. Alueellisten katastrofien ja naapurivaltioissa tapahtuvien katastrofien perusteella maksettava yhtenäinen tuki on 2,5 prosenttia välittömistä kokonaisvahingoista. |
| --- | --- |

3.

Katastrofituen määrä lasketaan aina valtion kärsimien välittömien kokonaisvahinkojen perusteella. Suurkatastrofien perusteella myönnettävä tuki jaetaan kahteen luokkaan: alle 3 miljardin euron vahingoista myönnetään tukea 2,5 prosenttia ja tätä suuremmista vahingoista 6 prosenttia. Alueellisten katastrofien ja naapurivaltioissa tapahtuvien katastrofien perusteella maksettava yhtenäinen tuki on 2,5 prosenttia välittömistä kokonaisvahingoista.

| 4. | Rahastoa hallinnoi aluepolitiikan pääosasto. Rahaston perustamisesta alkaen vuoden 2006 loppuun aluepolitiikan pääosasto vastaanotti 41 tukihakemusta. Lähes puolet tukihakemuksista liittyi tulvakatastrofeihin. Taulukossa 1 on esitetty tiedot eri katastrofityypeistä, joita hakemukset koskivat.
  Taulukko 1
  Eri katastrofityyppien määrä (tukihakemuksissa)











  Katastrofityyppi | Vuosi | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Tulvat | 4 | 3 | 3 | 7 | 2 | 19 |
| Metsäpalot | 0 | 3 | 7 | 0 | 1 | 11 |
| Myrsky | 0 | 0 | 0 | 5 | 0 | 5 |
| Maanjäristys | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 2 |
| Öljyvahinko | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Vaikeat sääolot | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Tulivuorenpurkaus | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Räjähdys | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | 4 | 10 | 11 | 12 | 4 | 41 |
| Lähde: Aluepolitiikan pääosaston hakemusrekisteri. |

4.

Rahastoa hallinnoi aluepolitiikan pääosasto. Rahaston perustamisesta alkaen vuoden 2006 loppuun aluepolitiikan pääosasto vastaanotti 41 tukihakemusta. Lähes puolet tukihakemuksista liittyi tulvakatastrofeihin. Taulukossa 1 on esitetty tiedot eri katastrofityypeistä, joita hakemukset koskivat.

Taulukko 1

Eri katastrofityyppien määrä (tukihakemuksissa)

Katastrofityyppi

Vuosi

Yhteensä

2002

2003

2004

2005

2006

Tulvat

4

3

3

7

2

19

Metsäpalot

0

3

7

0

1

11

Myrsky

0

0

0

5

0

5

Maanjäristys

0

1

1

0

0

2

Öljyvahinko

0

1

0

0

0

1

Vaikeat sääolot

0

1

0

0

0

1

Tulivuorenpurkaus

0

1

0

0

0

1

Räjähdys

0

0

0

0

1

1

Yhteensä

4

10

11

12

4

41

Lähde: Aluepolitiikan pääosaston hakemusrekisteri.

| 5. | Tänä aikana tukea myönnettiin yhteensä 1 084 miljoonaa euroa 23 hyväksytyn hakemuksen perusteella taulukon 2 mukaisesti (yksityiskohtainen tapausluettelo liitteessä I).
  Taulukko 2
  Hakemusten lukumäärä ja tuen määrä vuosina 2002–2006 hätätilanteen vakavuuden mukaan









  Hätätilanteen vakavuus | Vastaanotetut hakemukset | Hyväksytyt hakemukset | Hylätyt hakemukset | Myönnetty tuki
  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luonnonmullistus | 15 | 14 | 1 | 961,3 |
| Naapurimaan katastrofi | 2 | 2 | 0 | 1,6 |
| Alueellinen katastrofi | 24 | 7 | 17 (3) | 121,1 |
| Yhteensä | 41 | 23 | 18 | 1 084 |
| Lähde: Aluepolitiikan pääosaston hakemusrekisteri. |

5.

Tänä aikana tukea myönnettiin yhteensä 1 084 miljoonaa euroa 23 hyväksytyn hakemuksen perusteella taulukon 2 mukaisesti (yksityiskohtainen tapausluettelo liitteessä I).

Taulukko 2

Hakemusten lukumäärä ja tuen määrä vuosina 2002–2006 hätätilanteen vakavuuden mukaan

Hätätilanteen vakavuus

Vastaanotetut hakemukset

Hyväksytyt hakemukset

Hylätyt hakemukset

Myönnetty tuki

(miljoonaa euroa)

Luonnonmullistus

15

14

1

961,3

Naapurimaan katastrofi

2

2

0

1,6

Alueellinen katastrofi

24

7

17 (3)

121,1

Yhteensä

41

23

18

1 084

Lähde: Aluepolitiikan pääosaston hakemusrekisteri.

TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA

| 6. | Tarkastuksen tavoitteena oli arvioida, miten nopeasti, tehokkaasti ja joustavasti komissio on hoitanut rahaston täytäntöönpanoa sen perustamisesta lähtien. Tätä varten analysoitiin kaikki 41 tukihakemusta, jotka aluepolitiikan pääosasto oli vastaanottanut rahaston perustamisesta alkaen vuonna 2002 vuoden 2006 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

6.

Tarkastuksen tavoitteena oli arvioida, miten nopeasti, tehokkaasti ja joustavasti komissio on hoitanut rahaston täytäntöönpanoa sen perustamisesta lähtien. Tätä varten analysoitiin kaikki 41 tukihakemusta, jotka aluepolitiikan pääosasto oli vastaanottanut rahaston perustamisesta alkaen vuonna 2002 vuoden 2006 loppuun mennessä.

| 7. | Tilintarkastustuomioistuin halusi saada vastaukset seuraaviin kysymyksiin:






  a) | Reagoiko rahasto nopeasti hakijoihin eli katastrofista kärsineisiin valtioihin tai alueisiin nähden? |
| --- | --- | --- |

7.

Tilintarkastustuomioistuin halusi saada vastaukset seuraaviin kysymyksiin:

a)

Reagoiko rahasto nopeasti hakijoihin eli katastrofista kärsineisiin valtioihin tai alueisiin nähden?

| b) | Myönnettiinkö tuki tehokkaasti? |
| --- | --- |

b)

Myönnettiinkö tuki tehokkaasti?

| c) | Oliko rahaston vastaus hakijoille joustava mutta kuitenkin oikeudenmukaisen käsittelyn periaatteen mukainen? |
| --- | --- |

c)

Oliko rahaston vastaus hakijoille joustava mutta kuitenkin oikeudenmukaisen käsittelyn periaatteen mukainen?

| d) | Ovatko hakijat tyytyväisiä rahastoon? |
| --- | --- |

d)

Ovatko hakijat tyytyväisiä rahastoon?

| 8. | Tarkastus toteutettiin pääasiassa tekemällä haastatteluja, tutkimalla komission asiakirjoja ja analysoimalla kerättyjä tietoja. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin teki sähköisen mielipidetutkimuksen lähettämällä kyselyn 37:lle niistä 41:stä tuenhakijasta, jotka sijaitsivat 17 valtiossa ja olivat hakeneet tukea rahastosta (ks. liite I). Tilintarkastustuomioistuin sai vastaukset 33 hakijalta 15 jäsenvaltiosta (vastausprosentti 89). |
| --- | --- |

8.

Tarkastus toteutettiin pääasiassa tekemällä haastatteluja, tutkimalla komission asiakirjoja ja analysoimalla kerättyjä tietoja. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin teki sähköisen mielipidetutkimuksen lähettämällä kyselyn 37:lle niistä 41:stä tuenhakijasta, jotka sijaitsivat 17 valtiossa ja olivat hakeneet tukea rahastosta (ks. liite I). Tilintarkastustuomioistuin sai vastaukset 33 hakijalta 15 jäsenvaltiosta (vastausprosentti 89).

HUOMAUTUKSET

Nopeus

Miten pitkä aika kului katastrofista tuen maksamiseen?

| 9. | Tuen saaminen 23 hyväksytyn hakemuksen perusteella kesti keskimäärin 375 päivää. |
| --- | --- |

9.

Tuen saaminen 23 hyväksytyn hakemuksen perusteella kesti keskimäärin 375 päivää.

| 10. | Tilintarkastustuomioistuin tutki rahastosta myönnetyn tuen saamiseen kuluvaa aikaa jakamalla hakemusten käsittelyn vaiheisiin. Katastrofiajankohdasta maksupäivään ulottuva hallinnollinen menettely on jaettu viiteen päävaiheeseen (ks. kaavio 1). |
| --- | --- |

10.

Tilintarkastustuomioistuin tutki rahastosta myönnetyn tuen saamiseen kuluvaa aikaa jakamalla hakemusten käsittelyn vaiheisiin. Katastrofiajankohdasta maksupäivään ulottuva hallinnollinen menettely on jaettu viiteen päävaiheeseen (ks. kaavio 1).

Image

| 11. | Alla olevassa taulukossa 3 esitetään prosessin kuhunkin vaiheeseen kulunut keskimääräinen aika. Kahteen ensimmäiseen vaiheeseen kulunut keskimääräinen aika koskee kaikkia 41:tä hakemusta, kun taas kolmeen viimeiseen vaiheeseen kulunut keskimääräinen aika koskee vain 23:a hyväksyttyä hakemusta.
  Taulukko 3
  Rahastolle jätettyjen tukihakemusten käsittelyvaiheisiin keskimäärin kulunut aika päivinä






  Vaihe | Keskimääräinen aika kalenteripäivinä |
| --- | --- | --- |
| Hakemus | 66 |
| Arviointi | 148 |
| Talousarvio | 65 |
| Tukipäätös | 94 |
| Maksu | 24 |
| Lähde: Aluepolitiikan pääosaston hakemusrekisteri. |

11.

Alla olevassa taulukossa 3 esitetään prosessin kuhunkin vaiheeseen kulunut keskimääräinen aika. Kahteen ensimmäiseen vaiheeseen kulunut keskimääräinen aika koskee kaikkia 41:tä hakemusta, kun taas kolmeen viimeiseen vaiheeseen kulunut keskimääräinen aika koskee vain 23:a hyväksyttyä hakemusta.

Taulukko 3

Rahastolle jätettyjen tukihakemusten käsittelyvaiheisiin keskimäärin kulunut aika päivinä

Vaihe

Keskimääräinen aika kalenteripäivinä

Hakemus

66

Arviointi

148

Talousarvio

65

Tukipäätös

94

Maksu

24

Lähde: Aluepolitiikan pääosaston hakemusrekisteri.

Valtiot toimittavat hakemuksen keskimäärin kahdessa kuukaudessa

| 12. | Kuten taulukosta 3 ilmenee, hakemusvaihe kestää keskimäärin 66 päivää. Rahastosta maksettavaa tukea koskevassa asetuksessa säädetään, että hakemukset on lähetettävä komissiolle ”mahdollisimman pian ja viimeistään kymmenen viikon kuluessa katastrofiin liittyneen ensimmäisen vahingon aiheutumispäivästä” (4). Tästä huolimatta hakemus jätettiin seitsemässä tapauksessa (lähes 17 prosentissa tapauksista) yli kymmenen viikkoa katastrofin jälkeen, toisin sanoen määräajan umpeuduttua. Ilmeisesti hakijat tarvitsevat vähintään kaksi kuukautta hakemuksen laatimiseen. Hakemuksen laatiminen vie aikaa, koska hakemuksen tueksi on kerättävä todisteita, kuten tietoja siitä, kuinka suureen väestönosaan katastrofi vaikuttaa. |
| --- | --- |

12.

Kuten taulukosta 3 ilmenee, hakemusvaihe kestää keskimäärin 66 päivää. Rahastosta maksettavaa tukea koskevassa asetuksessa säädetään, että hakemukset on lähetettävä komissiolle ”mahdollisimman pian ja viimeistään kymmenen viikon kuluessa katastrofiin liittyneen ensimmäisen vahingon aiheutumispäivästä” (4). Tästä huolimatta hakemus jätettiin seitsemässä tapauksessa (lähes 17 prosentissa tapauksista) yli kymmenen viikkoa katastrofin jälkeen, toisin sanoen määräajan umpeuduttua. Ilmeisesti hakijat tarvitsevat vähintään kaksi kuukautta hakemuksen laatimiseen. Hakemuksen laatiminen vie aikaa, koska hakemuksen tueksi on kerättävä todisteita, kuten tietoja siitä, kuinka suureen väestönosaan katastrofi vaikuttaa.

Puuttuvien tietojen saaminen ja hakemusten tukikelpoisuuden arviointi vie komissiolta keskimäärin lähes viisi kuukautta

| 13. | Kuten taulukosta 3 ilmenee, arviointivaihe on kaikkein pisin vaihe rahastolle jätettyjen tukihakemusten käsittelyssä. Se vie yli kolmasosan siitä ajasta, joka kuluu katastrofin alkamisajankohdasta maksupäivään. Saatuaan hakemuksen komissio selvittää sen tukikelpoisuuden, mikä tarkoittaa lähes kaikissa tapauksissa lisätietojen pyytämistä asianomaiselta hakijavaltiolta (ks. laatikko 1). Tämän vaiheen lopuksi tehdään joko tuen myöntämistä tai sen epäämistä koskeva periaatepäätös.

  Laatikko 1Tarvittavien tietojen toimittaminen komissiolleAika, jonka komissio tarvitsee hakemuksen arviointiin ja lisätietojen pyytämiseen, vaihtelee suuresti. Vuoden 2005 tulvista lähetettiin paljon tietoa etenkin sähköisessä muodossa välittömästi katastrofin jälkeen ja ennen virallisen hakemuksen toimittamista. Näin ollen komissio pyysi lisätietoja 1,6 kuukautta ennen hakemuksen vastaanottamista, ja arviointivaihe oli keskimääräistä lyhyempi. Vuonna 2003 tapahtuneesta metsäpalosta viranomaiset lähettivät komissiolle sen pyytämät tiedot seuraavana päivänä. Tästä syystä arviointi kesti kokonaisuudessaan vain 1,5 kuukautta. Toista ääripäätä edustaa vuonna 2003 sattunut tapaus, jonka arviointi kesti 12,5 kuukautta. Syynä oli se, että kansalliset viranomaiset toimittivat suuren määrän puutteellista todistusaineistoa omalla kielellään. |
| --- | --- |

13.

Kuten taulukosta 3 ilmenee, arviointivaihe on kaikkein pisin vaihe rahastolle jätettyjen tukihakemusten käsittelyssä. Se vie yli kolmasosan siitä ajasta, joka kuluu katastrofin alkamisajankohdasta maksupäivään. Saatuaan hakemuksen komissio selvittää sen tukikelpoisuuden, mikä tarkoittaa lähes kaikissa tapauksissa lisätietojen pyytämistä asianomaiselta hakijavaltiolta (ks. laatikko 1). Tämän vaiheen lopuksi tehdään joko tuen myöntämistä tai sen epäämistä koskeva periaatepäätös.

Laatikko 1Tarvittavien tietojen toimittaminen komissiolleAika, jonka komissio tarvitsee hakemuksen arviointiin ja lisätietojen pyytämiseen, vaihtelee suuresti. Vuoden 2005 tulvista lähetettiin paljon tietoa etenkin sähköisessä muodossa välittömästi katastrofin jälkeen ja ennen virallisen hakemuksen toimittamista. Näin ollen komissio pyysi lisätietoja 1,6 kuukautta ennen hakemuksen vastaanottamista, ja arviointivaihe oli keskimääräistä lyhyempi. Vuonna 2003 tapahtuneesta metsäpalosta viranomaiset lähettivät komissiolle sen pyytämät tiedot seuraavana päivänä. Tästä syystä arviointi kesti kokonaisuudessaan vain 1,5 kuukautta. Toista ääripäätä edustaa vuonna 2003 sattunut tapaus, jonka arviointi kesti 12,5 kuukautta. Syynä oli se, että kansalliset viranomaiset toimittivat suuren määrän puutteellista todistusaineistoa omalla kielellään.

| 14. | Tilintarkastustuomioistuin tutki hakijoiden näkemyksiä arviointivaiheen kestosta (ks. taulukko 4). Kyselytutkimuksesta saatujen tietojen mukaan yli puolet hyväksytyistä tuenhakijoista ja myös kaksi kolmasosaa hylätyistä tuenhakijoista piti kohtuullisena sitä aikaa, jonka komissio käytti heidän hakemuksensa arviointiin. Hyväksyttyjen tuenhakijoiden hakemukset menivät läpi, hylättyjen tuenhakijoiden hakemukset sen sijaan eivät.
  Taulukko 4
  Arviointivaihetta kohtuullisena tai liian pitkänä pitävien hakijoiden sekä jotakin muuta mieltä olevien hakijoiden osuus prosentteina







  Näkemys arviointivaiheen kestosta | Tuenhakijat |
| --- | --- | --- |
| Hyväksytyt | Hylätyt |
| Kohtuullinen | 50 % | 67 % |
| Liian pitkä | 39 % | 11 % |
| Muu | 11 % | 11 % |
| Tietoja ei saatavilla | 0 % | 11 % |
| Yhteensä | 100 % | 100 % |
| Lähde: Hakijoiden vastaukset tilintarkastustuomioistuimen kyselyyn. |

14.

Tilintarkastustuomioistuin tutki hakijoiden näkemyksiä arviointivaiheen kestosta (ks. taulukko 4). Kyselytutkimuksesta saatujen tietojen mukaan yli puolet hyväksytyistä tuenhakijoista ja myös kaksi kolmasosaa hylätyistä tuenhakijoista piti kohtuullisena sitä aikaa, jonka komissio käytti heidän hakemuksensa arviointiin. Hyväksyttyjen tuenhakijoiden hakemukset menivät läpi, hylättyjen tuenhakijoiden hakemukset sen sijaan eivät.

Taulukko 4

Arviointivaihetta kohtuullisena tai liian pitkänä pitävien hakijoiden sekä jotakin muuta mieltä olevien hakijoiden osuus prosentteina

Näkemys arviointivaiheen kestosta

Tuenhakijat

Hyväksytyt

Hylätyt

Kohtuullinen

50 %

67 %

Liian pitkä

39 %

11 %

Muu

11 %

11 %

Tietoja ei saatavilla

0 %

11 %

Yhteensä

100 %

100 %

Lähde: Hakijoiden vastaukset tilintarkastustuomioistuimen kyselyyn.

| 15. | Lisäksi taulukosta 5 ilmenee, millaista arviointivaiheen keskimääräistä kestoa hakijat pitivät kohtuullisena ja millaista liian pitkänä. On kiinnostavaa, että hylätyt tuenhakijat vaikuttavat hyväksyttyjä tuenhakijoita kärsivällisemmiltä. Merkille pantavaa on, että vain yksi hylätty tuenhakija piti komission käyttämää aikaa liian pitkänä.
  Taulukko 5
  Hakemuksen hyväksymisen, arviointivaiheen keston ja hakijan näkemyksen välinen suhde








  Hyväksytyt hakemukset | Hylätyt hakemukset |
| --- | --- | --- |
| Keskimääräinen arviointiaika niillä hakijoilla, jotka pitivät käytettyä aikaa kohtuullisena | Keskimääräinen arviointiaika niillä hakijoilla, jotka pitivät käytettyä aikaa liian pitkänä | Keskimääräinen arviointiaika niillä hakijoilla, jotka pitivät käytettyä aikaa kohtuullisena | Keskimääräinen arviointiaika niillä hakijoilla, jotka pitivät käytettyä aikaa liian pitkänä |
| 101 päivää | 171 päivää | 129 päivää | 181 päivää |
| Lähde: Hakijoiden vastaukset tilintarkastustuomioistuimen kyselyyn. |

15.

Lisäksi taulukosta 5 ilmenee, millaista arviointivaiheen keskimääräistä kestoa hakijat pitivät kohtuullisena ja millaista liian pitkänä. On kiinnostavaa, että hylätyt tuenhakijat vaikuttavat hyväksyttyjä tuenhakijoita kärsivällisemmiltä. Merkille pantavaa on, että vain yksi hylätty tuenhakija piti komission käyttämää aikaa liian pitkänä.

Taulukko 5

Hakemuksen hyväksymisen, arviointivaiheen keston ja hakijan näkemyksen välinen suhde

Hyväksytyt hakemukset

Hylätyt hakemukset

Keskimääräinen arviointiaika niillä hakijoilla, jotka pitivät käytettyä aikaa kohtuullisena

Keskimääräinen arviointiaika niillä hakijoilla, jotka pitivät käytettyä aikaa liian pitkänä

Keskimääräinen arviointiaika niillä hakijoilla, jotka pitivät käytettyä aikaa kohtuullisena

Keskimääräinen arviointiaika niillä hakijoilla, jotka pitivät käytettyä aikaa liian pitkänä

101 päivää

171 päivää

129 päivää

181 päivää

Lähde: Hakijoiden vastaukset tilintarkastustuomioistuimen kyselyyn.

EU:n talousarviovarojen käyttöön asettaminen kestää keskimäärin yli kaksi kuukautta

| 16. | Talousarviovaihe alkaa komission periaatepäätöksen jälkeen. Rahastoa koskevassa budjettikohdassa käytetään pro memoria (p.m.) -merkintää. Komissio laatii määrärahapyynnön, joka esitetään budjettivallan käyttäjälle (neuvosto ja parlamentti). Mainittu lisätalousarviomenettely kestää keskimäärin yli kaksi kuukautta, mutta voi loma-aikoina pitkittyä neljään kuukauteen (ks. laatikko 2).

  Laatikko 2Lisätalousarviomenettelyn kulkuVuonna 2005 kahdesta tulvia koskevasta hakemuksesta tehtiin periaatepäätös joulukuussa 2005, mutta lisätalousarvio hyväksyttiin vasta neljä kuukautta myöhemmin, huhtikuussa 2006. Vuonna 2004 sattunutta tulvaa koskeva periaatepäätös tehtiin kesäkuussa 2005, ja lisätalousarvio hyväksyttiin vasta kolme kuukautta myöhemmin, syyskuussa 2005. |
| --- | --- |

16.

Talousarviovaihe alkaa komission periaatepäätöksen jälkeen. Rahastoa koskevassa budjettikohdassa käytetään pro memoria (p.m.) -merkintää. Komissio laatii määrärahapyynnön, joka esitetään budjettivallan käyttäjälle (neuvosto ja parlamentti). Mainittu lisätalousarviomenettely kestää keskimäärin yli kaksi kuukautta, mutta voi loma-aikoina pitkittyä neljään kuukauteen (ks. laatikko 2).

Laatikko 2Lisätalousarviomenettelyn kulkuVuonna 2005 kahdesta tulvia koskevasta hakemuksesta tehtiin periaatepäätös joulukuussa 2005, mutta lisätalousarvio hyväksyttiin vasta neljä kuukautta myöhemmin, huhtikuussa 2006. Vuonna 2004 sattunutta tulvaa koskeva periaatepäätös tehtiin kesäkuussa 2005, ja lisätalousarvio hyväksyttiin vasta kolme kuukautta myöhemmin, syyskuussa 2005.

Kaikkien asiakirjojen allekirjoittaminen kestää keskimäärin kolme kuukautta

| 17. | Kun tarvittavat talousarviovarat on asetettu käyttöön, komissio tekee tukipäätöksen ja tekee sopimuksen hakijan kanssa. Tässä sopimuksessa määrätään rahastosta rahoitettavien toimien luonne ja paikka. Kuten taulukosta 3 ilmenee, tämä vaihe kestää keskimäärin kolme kuukautta. Seitsemän tapausta viivästyi kuitenkin poikkeuksellisen paljon, koska hakijoilta kesti liian kauan toimittaa pyydetyt asiakirjat, kuten maksua varten tarvittava pankkitilitunnus. Viivästyksiä saattaa aiheuttaa myös asiakirjojen toimitustapa komissiolle. Esimerkiksi jotkut hakijat, jotka palauttivat allekirjoitetun tukisopimuksen diplomaattipostissa pysyvään edustustoonsa, joka puolestaan toimitti sopimuksen komissioon, totesivat tämän tosiasiassa suorapostitusta hitaammaksi. |
| --- | --- |

17.

Kun tarvittavat talousarviovarat on asetettu käyttöön, komissio tekee tukipäätöksen ja tekee sopimuksen hakijan kanssa. Tässä sopimuksessa määrätään rahastosta rahoitettavien toimien luonne ja paikka. Kuten taulukosta 3 ilmenee, tämä vaihe kestää keskimäärin kolme kuukautta. Seitsemän tapausta viivästyi kuitenkin poikkeuksellisen paljon, koska hakijoilta kesti liian kauan toimittaa pyydetyt asiakirjat, kuten maksua varten tarvittava pankkitilitunnus. Viivästyksiä saattaa aiheuttaa myös asiakirjojen toimitustapa komissiolle. Esimerkiksi jotkut hakijat, jotka palauttivat allekirjoitetun tukisopimuksen diplomaattipostissa pysyvään edustustoonsa, joka puolestaan toimitti sopimuksen komissioon, totesivat tämän tosiasiassa suorapostitusta hitaammaksi.

| 18. | Talousarviovaiheen ja tukipäätöstä koskevan vaiheen yhteenlaskettu keskimääräinen kesto on lähes puolet siitä keskimääräisestä ajasta, joka kuluu katastrofiajankohdasta tuen saamiseen rahastosta. Näin ollen rahoitusvarojen käyttöön asettaminen ja kaikkien asiakirjojen allekirjoittaminen vie yhtä paljon aikaa kuin hakemuksen arviointi. |
| --- | --- |

18.

Talousarviovaiheen ja tukipäätöstä koskevan vaiheen yhteenlaskettu keskimääräinen kesto on lähes puolet siitä keskimääräisestä ajasta, joka kuluu katastrofiajankohdasta tuen saamiseen rahastosta. Näin ollen rahoitusvarojen käyttöön asettaminen ja kaikkien asiakirjojen allekirjoittaminen vie yhtä paljon aikaa kuin hakemuksen arviointi.

Maksu suoritetaan keskimäärin kuukauden kuluttua

| 19. | Kuten taulukosta 3 ilmenee, maksuvaihe kestää keskimäärin 24 päivää. Kun molemmat sopimusosapuolet ovat allekirjoittaneet sopimuksen, maksu suoritetaan yleensä alle kuukaudessa, mutta se saattaa viedä pitempään. Näin käy, jos komissio saa allekirjoitetun sopimuksen vasta varainhoitovuoden alussa. Vuoden loppuun ja alkuun ajoittuvien kirjanpitomenettelyjen takia maksu suoritetaan näin ollen vasta maaliskuussa. |
| --- | --- |

19.

Kuten taulukosta 3 ilmenee, maksuvaihe kestää keskimäärin 24 päivää. Kun molemmat sopimusosapuolet ovat allekirjoittaneet sopimuksen, maksu suoritetaan yleensä alle kuukaudessa, mutta se saattaa viedä pitempään. Näin käy, jos komissio saa allekirjoitetun sopimuksen vasta varainhoitovuoden alussa. Vuoden loppuun ja alkuun ajoittuvien kirjanpitomenettelyjen takia maksu suoritetaan näin ollen vasta maaliskuussa.

Mitkä tekijät vaikuttavat siihen, että rahastosta myönnettävän tuen saamiseen kuluva aika vaihtelee?

| 20. | Toistaiseksi tässä kertomuksessa on tuotu esiin, kuinka kauan aikaa kuluu keskimäärin kussakin niistä viidestä vaiheesta, jotka kuuluvat prosessiin, joka johtaa tuen saamiseen rahastosta. Keskimääräinen aika vaihteli suuresti. Tilintarkastustuomioistuin pyrki yksilöimään mahdollisesti vaihtelua aiheuttavia tekijöitä. Tilintarkastustuomioistuin tutki, missä määrin vaihtelua aiheuttavat katastrofiluokka, katastrofityyppi ja maa, jossa katastrofi tapahtui. Katastrofit jaettiin kolmeen luokkaan: suurkatastrofit, naapurimaan katastrofit ja alueelliset katastrofit. Tyyppiluokituksessa katastrofit jaettiin tulviin, metsäpaloihin, myrskyihin, maanjäristyksiin, öljyvahinkoihin, vaikeisiin sääoloihin, tulivuorenpurkauksiin ja räjähdyksiin. Katastrofiluokalla ja ajalla, joka kului tuen saamiseen rahastosta, ei ollut liiemmin yhteyttä keskenään. Sama pätee katastrofityyppiin ja maahan, jossa katastrofi tapahtui. |
| --- | --- |

20.

Toistaiseksi tässä kertomuksessa on tuotu esiin, kuinka kauan aikaa kuluu keskimäärin kussakin niistä viidestä vaiheesta, jotka kuuluvat prosessiin, joka johtaa tuen saamiseen rahastosta. Keskimääräinen aika vaihteli suuresti. Tilintarkastustuomioistuin pyrki yksilöimään mahdollisesti vaihtelua aiheuttavia tekijöitä. Tilintarkastustuomioistuin tutki, missä määrin vaihtelua aiheuttavat katastrofiluokka, katastrofityyppi ja maa, jossa katastrofi tapahtui. Katastrofit jaettiin kolmeen luokkaan: suurkatastrofit, naapurimaan katastrofit ja alueelliset katastrofit. Tyyppiluokituksessa katastrofit jaettiin tulviin, metsäpaloihin, myrskyihin, maanjäristyksiin, öljyvahinkoihin, vaikeisiin sääoloihin, tulivuorenpurkauksiin ja räjähdyksiin. Katastrofiluokalla ja ajalla, joka kului tuen saamiseen rahastosta, ei ollut liiemmin yhteyttä keskenään. Sama pätee katastrofityyppiin ja maahan, jossa katastrofi tapahtui.

| 21. | Taulukossa 6 on analysoitu esimerkkejä siitä, miten tuen saamiseen rahastosta kulunut aika vaihteli. Taulukosta ilmenee katastrofityypin ja hakemusvaiheen keston välinen yhteys. Kuten voidaan todeta, katastrofityyppi ei vaikuta merkittävästi siihen, kuinka paljon aikaa hakija tarvitsee saattaakseen tapauksen komission käsiteltäväksi.
  Taulukko 6
  Hakemusvaiheen kesto katastrofityyppiin nähden










  Katastrofityyppi | Hakemusten lukumäärä | Päiviä keskimäärin | Päiviä vähintään | Päiviä enintään | Keskihajonta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tulvat | 19 | 67 | 12 | 106 | 17 |
| Metsäpalot | 11 | 58 | 24 | 70 | 17 |
| Myrsky | 5 | 64 | 61 | 67 | 2 |
| Maanjäristys | 2 | 72 | 70 | 74 | 2 |
| Öljyvahinko | 1 | 55 | 55 | 55 | 0 |
| Vaikeat sääolot | 1 | 79 | 79 | 79 | 0 |
| Tulivuorenpurkaus | 1 | 79 | 79 | 79 | 0 |
| Räjähdys | 1 | 68 | 68 | 68 | 0 |
| Katastrofit yhteensä | 41 | 66 | 12 | 106 | 15 |
| Lähde: Aluepolitiikan pääosaston hakemusrekisteri. |

21.

Taulukossa 6 on analysoitu esimerkkejä siitä, miten tuen saamiseen rahastosta kulunut aika vaihteli. Taulukosta ilmenee katastrofityypin ja hakemusvaiheen keston välinen yhteys. Kuten voidaan todeta, katastrofityyppi ei vaikuta merkittävästi siihen, kuinka paljon aikaa hakija tarvitsee saattaakseen tapauksen komission käsiteltäväksi.

Taulukko 6

Hakemusvaiheen kesto katastrofityyppiin nähden

Katastrofityyppi

Hakemusten lukumäärä

Päiviä keskimäärin

Päiviä vähintään

Päiviä enintään

Keskihajonta

Tulvat

19

67

12

106

17

Metsäpalot

11

58

24

70

17

Myrsky

5

64

61

67

2

Maanjäristys

2

72

70

74

2

Öljyvahinko

1

55

55

55

0

Vaikeat sääolot

1

79

79

79

0

Tulivuorenpurkaus

1

79

79

79

0

Räjähdys

1

68

68

68

0

Katastrofit yhteensä

41

66

12

106

15

Lähde: Aluepolitiikan pääosaston hakemusrekisteri.

| 22. | Tilintarkastustuomioistuimen analyysin mukaan varojen käyttöön asettamiseen tarvittava aika riippuu pääasiassa






  a) | sovellettavista hallinnollisista säännöistä; |
| --- | --- | --- |

22.

Tilintarkastustuomioistuimen analyysin mukaan varojen käyttöön asettamiseen tarvittava aika riippuu pääasiassa

a)

sovellettavista hallinnollisista säännöistä;

| b) | komission toiminnan nopeudesta ja käännöstarpeesta; |
| --- | --- |

b)

komission toiminnan nopeudesta ja käännöstarpeesta;

| c) | kansallisten viranomaisten vastausten ripeydestä; |
| --- | --- |

c)

kansallisten viranomaisten vastausten ripeydestä;

| d) | hakijan toimittamien tietojen laadusta. |
| --- | --- |

d)

hakijan toimittamien tietojen laadusta.

Voiko tosiasiallisesti kulunutta aikaa pitää osoituksena siitä, että rahasto vastasi hakijoille nopeasti?

| 23. | Rahaston toimien nopeutta yritettiin verrata samanlaisiin rahastoihin ja toimiin tarkastelemalla useita muita rahastoja ja toimia. Läheisimmäksi vastineeksi todettiin komission humanitaarisen avun pääosaston (ECHO) hätäapurahasto. Vaikka näiden kahden rahaston välillä onkin samankaltaisuuksia, ne eivät ole riittävän samankaltaisia, jotta niiden perusteella voitaisiin arvioida solidaarisuusrahaston toimien nopeutta. Hätäapurahastolla on erityinen sääntely- ja menettelyperusta, jonka avulla varmistetaan, että se voi tarjota välitöntä helpotusta (esimerkiksi alle viikon pituinen arviointivaihe ja kiinteä budjettikohta). Solidaarisuusrahastolla ei ole vastaavaa sääntelyperustaa. |
| --- | --- |

23.

Rahaston toimien nopeutta yritettiin verrata samanlaisiin rahastoihin ja toimiin tarkastelemalla useita muita rahastoja ja toimia. Läheisimmäksi vastineeksi todettiin komission humanitaarisen avun pääosaston (ECHO) hätäapurahasto. Vaikka näiden kahden rahaston välillä onkin samankaltaisuuksia, ne eivät ole riittävän samankaltaisia, jotta niiden perusteella voitaisiin arvioida solidaarisuusrahaston toimien nopeutta. Hätäapurahastolla on erityinen sääntely- ja menettelyperusta, jonka avulla varmistetaan, että se voi tarjota välitöntä helpotusta (esimerkiksi alle viikon pituinen arviointivaihe ja kiinteä budjettikohta). Solidaarisuusrahastolla ei ole vastaavaa sääntelyperustaa.

| 24. | Tietoja analysoituaan tilintarkastustuomioistuin totesi kuitenkin, että neljään ensimmäiseen hakemukseen perustuvat maksut suoritettiin 100–150 päivän kuluessa katastrofiajankohdasta, keskimäärin 131 päivässä. Komissio aloitti neljän ensimmäisen hakemuksen käsittelyn ennen kuin rahasto oli saatu perustetuksi. Näiden neljän hakemuksen käsittelyaika antaa vertailukohdan, jonka perusteella myöhempien hakemusten käsittelyaikaa voidaan arvioida. Jos rahaston perustamisen jälkeen vuonna 2003 tai tätä myöhemmin vastaanotetun hakemuksen käsittelyaika eli katastrofiajankohdan ja rahastosta myönnetyn tuen maksupäivän välinen aika ylittää 150 päivää, sitä voidaan pitää pitkänä. Neljän ensimmäisen hakemuksen jälkeen jätettyjen 19 hyväksytyn hakemuksen keskimääräinen käsittelyaika oli 415 päivää, mikä ylittää äsken mainitun vertailuarvon. Näin ollen tilintarkastustuomioistuin katsoo, ettei rahaston tukimenettely ole ollut nopea vuoden 2002 jälkeen. Rahasto käsitteli neljä ensimmäistä hakemusta paljon nopeammin kuin myöhemmin jätetyt hakemukset. |
| --- | --- |

24.

Tietoja analysoituaan tilintarkastustuomioistuin totesi kuitenkin, että neljään ensimmäiseen hakemukseen perustuvat maksut suoritettiin 100–150 päivän kuluessa katastrofiajankohdasta, keskimäärin 131 päivässä. Komissio aloitti neljän ensimmäisen hakemuksen käsittelyn ennen kuin rahasto oli saatu perustetuksi. Näiden neljän hakemuksen käsittelyaika antaa vertailukohdan, jonka perusteella myöhempien hakemusten käsittelyaikaa voidaan arvioida. Jos rahaston perustamisen jälkeen vuonna 2003 tai tätä myöhemmin vastaanotetun hakemuksen käsittelyaika eli katastrofiajankohdan ja rahastosta myönnetyn tuen maksupäivän välinen aika ylittää 150 päivää, sitä voidaan pitää pitkänä. Neljän ensimmäisen hakemuksen jälkeen jätettyjen 19 hyväksytyn hakemuksen keskimääräinen käsittelyaika oli 415 päivää, mikä ylittää äsken mainitun vertailuarvon. Näin ollen tilintarkastustuomioistuin katsoo, ettei rahaston tukimenettely ole ollut nopea vuoden 2002 jälkeen. Rahasto käsitteli neljä ensimmäistä hakemusta paljon nopeammin kuin myöhemmin jätetyt hakemukset.

| 25. | Vertailukohdaksi asetettujen neljän tapauksen avulla saatetaan löytää keino menettelyn nopeuttamiseksi uusissa tapauksissa. Kyseisissä neljässä tapauksessa






  a) | arviointi kesti keskimäärin vain yhdeksän päivää, koska komissiolle toimitettiin tärkeää aineistoa alkuvaiheessa, ennen virallista hakemusta; |
| --- | --- | --- |

25.

Vertailukohdaksi asetettujen neljän tapauksen avulla saatetaan löytää keino menettelyn nopeuttamiseksi uusissa tapauksissa. Kyseisissä neljässä tapauksessa

a)

arviointi kesti keskimäärin vain yhdeksän päivää, koska komissiolle toimitettiin tärkeää aineistoa alkuvaiheessa, ennen virallista hakemusta;

| b) | talousarviovaihe kesti keskimäärin kahdeksan päivää, koska komissio lähetti ehdotuksen parlamentille samana päivänä, kun periaatepäätös tehtiin; |
| --- | --- |

b)

talousarviovaihe kesti keskimäärin kahdeksan päivää, koska komissio lähetti ehdotuksen parlamentille samana päivänä, kun periaatepäätös tehtiin;

| c) | tukipäätöstä tehtäessä säästettiin huomattavasti aikaa, kun molemmat sopimusosapuolet allekirjoittivat sopimuksen samana päivänä. |
| --- | --- |

c)

tukipäätöstä tehtäessä säästettiin huomattavasti aikaa, kun molemmat sopimusosapuolet allekirjoittivat sopimuksen samana päivänä.

| 26. | Tilintarkastustuomioistuin selvitti, oliko prosessin kesto hakijoiden mielestä vaikuttanut korjaavien toimenpiteiden toteuttamiseen. Tutkimuksesta ilmeni, että useimpien hakijoiden mielestä prosessin kesto ei ollut vaikuttanut mitenkään korjaavien toimenpiteiden toteuttamiseen. Tämä näkemys johtuu todennäköisesti siitä, että rahaston pääasiallinen tarkoitus on korvata vain pieni osa katastrofin aiheuttamista kustannuksista (ks. kaavio 1). |
| --- | --- |

26.

Tilintarkastustuomioistuin selvitti, oliko prosessin kesto hakijoiden mielestä vaikuttanut korjaavien toimenpiteiden toteuttamiseen. Tutkimuksesta ilmeni, että useimpien hakijoiden mielestä prosessin kesto ei ollut vaikuttanut mitenkään korjaavien toimenpiteiden toteuttamiseen. Tämä näkemys johtuu todennäköisesti siitä, että rahaston pääasiallinen tarkoitus on korvata vain pieni osa katastrofin aiheuttamista kustannuksista (ks. kaavio 1).

Image

Tehokkuus

| 27. | Rahaston edellytetään olevan tehokas. Asetuksessa säädetään, että ”hallinnolliset menettelyt olisi mukautettava tämän mukaisesti ja rajoitettava ainoastaan ehdottomasti tarpeelliseen” (5). Asiaa ei selvennetä tarkemmin. |
| --- | --- |

27.

Rahaston edellytetään olevan tehokas. Asetuksessa säädetään, että ”hallinnolliset menettelyt olisi mukautettava tämän mukaisesti ja rajoitettava ainoastaan ehdottomasti tarpeelliseen” (5). Asiaa ei selvennetä tarkemmin.

| 28. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasteli menettelyjä, joita edunsaajavaltioiden on noudatettava tukeen liittyvien tarjouskilpailujen, sopimuksenteon, täytäntöönpanon, raportoinnin ja tarkastusten yhteydessä. Tilintarkastustuomioistuimen päätelmien mukaan solidaarisuusrahastosta tukea saaville valtioille asetetut vaatimukset ovat vähemmän monimutkaisia kuin muuta EU:n rahoitusta saaville valtioille asetetut vaatimukset. Näin ollen voidaan katsoa, että hallinnollisia menettelyjä on vähennetty sellaiselle tasolle, jolla taataan niiden tehokkuus edunsaajavaltioiden kannalta. |
| --- | --- |

28.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasteli menettelyjä, joita edunsaajavaltioiden on noudatettava tukeen liittyvien tarjouskilpailujen, sopimuksenteon, täytäntöönpanon, raportoinnin ja tarkastusten yhteydessä. Tilintarkastustuomioistuimen päätelmien mukaan solidaarisuusrahastosta tukea saaville valtioille asetetut vaatimukset ovat vähemmän monimutkaisia kuin muuta EU:n rahoitusta saaville valtioille asetetut vaatimukset. Näin ollen voidaan katsoa, että hallinnollisia menettelyjä on vähennetty sellaiselle tasolle, jolla taataan niiden tehokkuus edunsaajavaltioiden kannalta.

| 29. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasteli komission hallinnollisia menettelyjä arvioidakseen, oliko ne minimoitu. Tilintarkastustuomioistuimen päätelmien mukaan rahaston nykyisessä järjestelmässä (eli solidaarisuusrahasto eikä hätärahasto) hallinnollisten menettelyjen kaikki viisi vaihetta olivat välttämättömiä eikä niistä voida jättää mitään pois. |
| --- | --- |

29.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasteli komission hallinnollisia menettelyjä arvioidakseen, oliko ne minimoitu. Tilintarkastustuomioistuimen päätelmien mukaan rahaston nykyisessä järjestelmässä (eli solidaarisuusrahasto eikä hätärahasto) hallinnollisten menettelyjen kaikki viisi vaihetta olivat välttämättömiä eikä niistä voida jättää mitään pois.

| 30. | Vaikka komissiolla ei olekaan sellaista kirjanpitojärjestelmää, jonka tietojen perusteella voitaisiin laskea rahaston kustannukset, rahaston välittömät hallinnointikustannukset ovat arviolta noin 0,06 prosenttia (tai vähemmän kuin 0,1 prosenttia) myönnetystä tuesta, kuten taulukosta 7 ilmenee. Rahasto perustettiin vuonna 2002, minkä jälkeen kaksi henkilöä on osoitettu pysyvästi hoitamaan rahaston toimien hallinnointia. He hoitavat prosessin hakemusmenettelyn aloittamisesta tukitoimien loppuunsaattamiseen asti. |
| --- | --- |

30.

Vaikka komissiolla ei olekaan sellaista kirjanpitojärjestelmää, jonka tietojen perusteella voitaisiin laskea rahaston kustannukset, rahaston välittömät hallinnointikustannukset ovat arviolta noin 0,06 prosenttia (tai vähemmän kuin 0,1 prosenttia) myönnetystä tuesta, kuten taulukosta 7 ilmenee. Rahasto perustettiin vuonna 2002, minkä jälkeen kaksi henkilöä on osoitettu pysyvästi hoitamaan rahaston toimien hallinnointia. He hoitavat prosessin hakemusmenettelyn aloittamisesta tukitoimien loppuunsaattamiseen asti.

| 31. | Komission hoitamasta rahaston hallinnoinnista aiheutuvien kokonaiskustannusten laskemiseksi henkilöstöhallinnosta ja tilintarkastuksesta vastaavilta osastoilta pyydettiin lisätietoja, jotka koskevat tähän tehtävään osoitettua muuta henkilöstöä, toiminnasta vastaavan yksikön ja tilintarkastusyksikön tarkastuskäyntien tiheyttä ja kustannuksia sekä muita hallinnon, seurannan ja paikan päällä toteutettavien valvontatoimien aiheuttamia kustannuksia. Tietoa oli saatavissa niukalti. Saadakseen arviointiin tarvittavan vertailukohdan tilintarkastustuomioistuin teki vuosiperustaisen arviolaskelman kaikista edellä mainituista kustannuksista. Niiden vuotuinen kokonaismäärä on keskimäärin 170 000 euroa. Taulukosta 7 ilmenee, että hallinnolliset kustannukset ovat erittäin pienet hallinnoituun määrään nähden. Esimerkkinä tästä mainittakoon, että vuonna 2002, jolloin käsiteltiin vain neljä tapausta, hallinnollisten kustannusten osuus oli 0,02 prosenttia myönnetystä tuesta. Tilintarkastustuomioistuimen havainnot osoittavat, että komissio hallinnoi rahastoa tehokkaasti.
  Taulukko 7
  Rahaston vuotuiset hallinnolliset kustannukset ja työmäärä | Vuosi 2002 | Vuosi 2003 | Vuosi 2004 | Vuosi 2005 | Vuosi 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aluepolitiikan pääosaston vuotuiset hallintokustannukset
  (miljoonaa euroa) | 0,15 | 0,16 | 0,17 | 0,18 | 0,19 |
| Hakemusten lukumäärä | 4 | 10 | 11 | 12 | 4 |
| Myönnetty tuki
  (miljoonaa euroa) | 728 | 107 | 20 | 205 | 24 |
| Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen laatima arvio kustannuksista ja aluepolitiikan pääosasto. |

31.

Komission hoitamasta rahaston hallinnoinnista aiheutuvien kokonaiskustannusten laskemiseksi henkilöstöhallinnosta ja tilintarkastuksesta vastaavilta osastoilta pyydettiin lisätietoja, jotka koskevat tähän tehtävään osoitettua muuta henkilöstöä, toiminnasta vastaavan yksikön ja tilintarkastusyksikön tarkastuskäyntien tiheyttä ja kustannuksia sekä muita hallinnon, seurannan ja paikan päällä toteutettavien valvontatoimien aiheuttamia kustannuksia. Tietoa oli saatavissa niukalti. Saadakseen arviointiin tarvittavan vertailukohdan tilintarkastustuomioistuin teki vuosiperustaisen arviolaskelman kaikista edellä mainituista kustannuksista. Niiden vuotuinen kokonaismäärä on keskimäärin 170 000 euroa. Taulukosta 7 ilmenee, että hallinnolliset kustannukset ovat erittäin pienet hallinnoituun määrään nähden. Esimerkkinä tästä mainittakoon, että vuonna 2002, jolloin käsiteltiin vain neljä tapausta, hallinnollisten kustannusten osuus oli 0,02 prosenttia myönnetystä tuesta. Tilintarkastustuomioistuimen havainnot osoittavat, että komissio hallinnoi rahastoa tehokkaasti.

Taulukko 7

Rahaston vuotuiset hallinnolliset kustannukset ja työmäärä

Vuosi 2002

Vuosi 2003

Vuosi 2004

Vuosi 2005

Vuosi 2006

Aluepolitiikan pääosaston vuotuiset hallintokustannukset

(miljoonaa euroa)

0,15

0,16

0,17

0,18

0,19

Hakemusten lukumäärä

4

10

11

12

4

Myönnetty tuki

(miljoonaa euroa)

728

107

20

205

24

Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen laatima arvio kustannuksista ja aluepolitiikan pääosasto.

Joustavuus

| 32. | Tässä yhteydessä joustavuudella tarkoitetaan sitä, kuinka helposti järjestelmää voidaan mukauttaa käytettäväksi muissa kuin sille alun perin suunnitelluissa sovelluksissa ja ympäristöissä. Rahasto suunniteltiin suurkatastrofien varalle. Tästä syystä sen avulla voidaan joustavasti vastata alueellisia katastrofeja koskeviin hakemuksiin. |
| --- | --- |

32.

Tässä yhteydessä joustavuudella tarkoitetaan sitä, kuinka helposti järjestelmää voidaan mukauttaa käytettäväksi muissa kuin sille alun perin suunnitelluissa sovelluksissa ja ympäristöissä. Rahasto suunniteltiin suurkatastrofien varalle. Tästä syystä sen avulla voidaan joustavasti vastata alueellisia katastrofeja koskeviin hakemuksiin.

| 33. | Rahaston avulla yhteisön pitäisi pystyä reagoimaan joustavasti hätätilanteisiin, mutta poikkeustapaukset on käsiteltävä erittäin tarkasti (6). Rahaston joustavuus ei saa vaarantaa oikeudenmukaisen käsittelyn periaatteen noudattamista. |
| --- | --- |

33.

Rahaston avulla yhteisön pitäisi pystyä reagoimaan joustavasti hätätilanteisiin, mutta poikkeustapaukset on käsiteltävä erittäin tarkasti (6). Rahaston joustavuus ei saa vaarantaa oikeudenmukaisen käsittelyn periaatteen noudattamista.

Miten rahastossa käsitellään alueellisia katastrofeja?

| 34. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasteli alueellisten katastrofien ja suurkatastrofien käsittelyä. Analyysissä keskityttiin tarkastelemaan joustavuutta hakemusten oikeudenmukaisen käsittelyn näkökulmasta. Näin ollen hakijoiden esittämät pyynnöt on arvioitava oikeudenmukaisesti ja komission on hyväksyttävä tai hylättävä hakemukset johdonmukaisten ja yhtäpitävien arviointiperusteiden nojalla. |
| --- | --- |

34.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasteli alueellisten katastrofien ja suurkatastrofien käsittelyä. Analyysissä keskityttiin tarkastelemaan joustavuutta hakemusten oikeudenmukaisen käsittelyn näkökulmasta. Näin ollen hakijoiden esittämät pyynnöt on arvioitava oikeudenmukaisesti ja komission on hyväksyttävä tai hylättävä hakemukset johdonmukaisten ja yhtäpitävien arviointiperusteiden nojalla.

| 35. | Hylätyistä 18 hakemuksesta (7) 15 (83 prosenttia) koski alueellisia katastrofeja. Erittäin korkea hylkäämisprosentti johtuu alueellisen katastrofin jokseenkin epäselvästä määritelmästä ja siitä, että näiden katastrofien tukikelpoisuutta on hankalampi arvioida. Komissio perustelee kutakin hylkäyspäätöstä useilla syillä. Pääasialliset syyt komission hylkäyspäätökseen olivat seuraavat:






  a) | hakemukset jätettiin myöhässä ja/tai ne olivat puutteellisia; |
| --- | --- | --- |

35.

Hylätyistä 18 hakemuksesta (7) 15 (83 prosenttia) koski alueellisia katastrofeja. Erittäin korkea hylkäämisprosentti johtuu alueellisen katastrofin jokseenkin epäselvästä määritelmästä ja siitä, että näiden katastrofien tukikelpoisuutta on hankalampi arvioida. Komissio perustelee kutakin hylkäyspäätöstä useilla syillä. Pääasialliset syyt komission hylkäyspäätökseen olivat seuraavat:

a)

hakemukset jätettiin myöhässä ja/tai ne olivat puutteellisia;

| b) | hakemuksessa ilmoitetut vahingot eivät koskeneet huomattavaa väestönosaa, eikä katastrofia luokiteltu alueelliseksi; |
| --- | --- |

b)

hakemuksessa ilmoitetut vahingot eivät koskeneet huomattavaa väestönosaa, eikä katastrofia luokiteltu alueelliseksi;

| c) | jäsenvaltiot antoivat virheellistä tietoa katastrofiajankohdasta. |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltiot antoivat virheellistä tietoa katastrofiajankohdasta.

| 36. | Vaikka tilintarkastustuomioistuin ei vaadi jo hylättyjen tapausten hyväksymistä, se huomauttaa, että sovelletut perusteet ja jäsenvaltiolle esitetyt perustelut ovat kahdessa tapauksessa epäselviä (ks. laatikko 3). Katastrofin vaikutuspiiriin joutunutta väestönosaa koskevia tukikelpoisuusehtoja ei yhdessä tapauksessa sovellettu samalla tavoin kuin vastaavanlaisissa tapauksissa.

  Laatikko 3Joitakin alueellisiin katastrofeihin sovellettavia tukikelpoisuusperusteitaVuonna 2005 hylättiin yksi metsäpalotapaus. Komissio käytti yhtenä perusteena sitä, ettei palo vaikuttanut huomattavaan väestönosaan (ks. kohdassa 2 mainitut ehdot). Komissio ei kuitenkaan käyttänyt kyseistä hylkäysperustetta toisen samankaltaisen tapauksen yhteydessä. Sitä vastoin komissio selitti rahaston vuosikertomuksessa 2002–2003, miksi kyseistä ehtoa ei sovellettu tähän nimenomaiseen tapaukseen, vaikka ehto ei järkevällä tavalla liity kumpaankaan metsäpaloja koskevista hylätyistä hakemuksista.Komissio hylkäsi tulvatapauksen vuonna 2004 muun muassa sillä perusteella, ettei yhteisön pelastuspalvelumekanismia ollut otettu käyttöön, mistä voitiin päätellä, ettei tulva ollut laaja. Pelastuspalvelumekanismin käyttöönotto ei kuitenkaan asetuksen mukaan ole pakollista. Tätä tapausta verrattiin toiseen, vuonna 2005 hylättyyn tulvatapaukseen, jossa komissio myös viittasi pelastuspalvelumekanismiin, mutta totesi, että kyseisessä tapauksessa tällä seikalla ei ollut merkitystä. |
| --- | --- |

36.

Vaikka tilintarkastustuomioistuin ei vaadi jo hylättyjen tapausten hyväksymistä, se huomauttaa, että sovelletut perusteet ja jäsenvaltiolle esitetyt perustelut ovat kahdessa tapauksessa epäselviä (ks. laatikko 3). Katastrofin vaikutuspiiriin joutunutta väestönosaa koskevia tukikelpoisuusehtoja ei yhdessä tapauksessa sovellettu samalla tavoin kuin vastaavanlaisissa tapauksissa.

Laatikko 3Joitakin alueellisiin katastrofeihin sovellettavia tukikelpoisuusperusteitaVuonna 2005 hylättiin yksi metsäpalotapaus. Komissio käytti yhtenä perusteena sitä, ettei palo vaikuttanut huomattavaan väestönosaan (ks. kohdassa 2 mainitut ehdot). Komissio ei kuitenkaan käyttänyt kyseistä hylkäysperustetta toisen samankaltaisen tapauksen yhteydessä. Sitä vastoin komissio selitti rahaston vuosikertomuksessa 2002–2003, miksi kyseistä ehtoa ei sovellettu tähän nimenomaiseen tapaukseen, vaikka ehto ei järkevällä tavalla liity kumpaankaan metsäpaloja koskevista hylätyistä hakemuksista.Komissio hylkäsi tulvatapauksen vuonna 2004 muun muassa sillä perusteella, ettei yhteisön pelastuspalvelumekanismia ollut otettu käyttöön, mistä voitiin päätellä, ettei tulva ollut laaja. Pelastuspalvelumekanismin käyttöönotto ei kuitenkaan asetuksen mukaan ole pakollista. Tätä tapausta verrattiin toiseen, vuonna 2005 hylättyyn tulvatapaukseen, jossa komissio myös viittasi pelastuspalvelumekanismiin, mutta totesi, että kyseisessä tapauksessa tällä seikalla ei ollut merkitystä.

Image

| 37. | Tilintarkastustuomioistuin selvitti, olivatko eri katastrofiluokkia koskevia hakemuksia jättäneet hakijat, joiden hakemukset hylättiin, samaa mieltä komission hylkäysperusteista. Tätä voitaisiin pitää tukikelpoisuussääntöjen johdonmukaisuuden ja ymmärrettävyyden arviointimenettelynä. Kyselytutkimuksen tietojen mukaan 45 prosenttia hakijoista hyväksyi ne perusteet, joiden nojalla komissio hylkäsi heidän hakemuksensa. Tämä käy ilmi kaaviosta 2. Hylätyt tuenhakijat eivät hyväksyneet komission perusteita seuraavista syistä:






  a) | Kyseisten alueiden oli mahdotonta toimittaa niille annetussa hyvin lyhyessä määräajassa niin tarkkoja tietoja kuin komissio pyysi, koska kyseessä oli hätätilanne, jossa välittömät tarpeet asetetaan etusijalle. |
| --- | --- | --- |

37.

Tilintarkastustuomioistuin selvitti, olivatko eri katastrofiluokkia koskevia hakemuksia jättäneet hakijat, joiden hakemukset hylättiin, samaa mieltä komission hylkäysperusteista. Tätä voitaisiin pitää tukikelpoisuussääntöjen johdonmukaisuuden ja ymmärrettävyyden arviointimenettelynä. Kyselytutkimuksen tietojen mukaan 45 prosenttia hakijoista hyväksyi ne perusteet, joiden nojalla komissio hylkäsi heidän hakemuksensa. Tämä käy ilmi kaaviosta 2. Hylätyt tuenhakijat eivät hyväksyneet komission perusteita seuraavista syistä:

a)

Kyseisten alueiden oli mahdotonta toimittaa niille annetussa hyvin lyhyessä määräajassa niin tarkkoja tietoja kuin komissio pyysi, koska kyseessä oli hätätilanne, jossa välittömät tarpeet asetetaan etusijalle.

| b) | Toisinaan on vaikea mitata yksinomaan vahinkojen taloudellista vaikutusta väestöön; esimerkiksi pienissä maaseutuyhteisöissä vahingot kohdistuvat omaisuuden lisäksi elämäntapaan ja yleisiin elinolosuhteisiin. Samalla todettiin, että kaikki nämä pienet tapahtumat voivat yhdessä muodostaa suuren ongelman. |
| --- | --- |

b)

Toisinaan on vaikea mitata yksinomaan vahinkojen taloudellista vaikutusta väestöön; esimerkiksi pienissä maaseutuyhteisöissä vahingot kohdistuvat omaisuuden lisäksi elämäntapaan ja yleisiin elinolosuhteisiin. Samalla todettiin, että kaikki nämä pienet tapahtumat voivat yhdessä muodostaa suuren ongelman.

| c) | Joissakin tapauksissa viranomaiset katsovat, että aikaisemmin komissio on samankaltaisissa tapauksissa hyväksynyt hakemuksen ja rahoittanut toimia. |
| --- | --- |

c)

Joissakin tapauksissa viranomaiset katsovat, että aikaisemmin komissio on samankaltaisissa tapauksissa hyväksynyt hakemuksen ja rahoittanut toimia.

| 38. | Kirjatut näkemykset osoittavat, että hakijoilla on ongelmia noudattaa hakemuksen laatimiseen annettua määräaikaa ja arvioida tuhoja niiden tekijöiden kannalta, jotka on vaikeaa ilmaista määrällisesti. Myös komission käyttämät hakemusten arviointiperusteet tuottavat heille ongelmia. Viimeinen ongelmakohta saattaa osoittaa, että hakijat ovat joissakin tapauksissa huolissaan käsittelyn oikeudenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

38.

Kirjatut näkemykset osoittavat, että hakijoilla on ongelmia noudattaa hakemuksen laatimiseen annettua määräaikaa ja arvioida tuhoja niiden tekijöiden kannalta, jotka on vaikeaa ilmaista määrällisesti. Myös komission käyttämät hakemusten arviointiperusteet tuottavat heille ongelmia. Viimeinen ongelmakohta saattaa osoittaa, että hakijat ovat joissakin tapauksissa huolissaan käsittelyn oikeudenmukaisuudesta.

Vaarantaako tuen laskentaperiaate alueellisiin katastrofeihin myönnetyn tuen oikeudenmukaisen käsittelyn?

| 39. | Komission käyttämän menetelmän mukaan (8) kaikkien alueellisten katastrofien yhteydessä korvataan sama prosenttiosuus välittömistä kokonaisvahingoista, toisin sanoen kiinteämääräinen 2,5 prosentin osuus välittömistä kokonaisvahingoista tukea hakevan valtion tai alueen vauraudesta riippumatta. Suurkatastrofeissa tuen laskentaperusteena käytetään sitä vastoin hakijan bruttokansantuloa, jolloin maita kohdellaan tasapuolisemmin niiden vaurauden perusteella. |
| --- | --- |

39.

Komission käyttämän menetelmän mukaan (8) kaikkien alueellisten katastrofien yhteydessä korvataan sama prosenttiosuus välittömistä kokonaisvahingoista, toisin sanoen kiinteämääräinen 2,5 prosentin osuus välittömistä kokonaisvahingoista tukea hakevan valtion tai alueen vauraudesta riippumatta. Suurkatastrofeissa tuen laskentaperusteena käytetään sitä vastoin hakijan bruttokansantuloa, jolloin maita kohdellaan tasapuolisemmin niiden vaurauden perusteella.

| 40. | Rahaston varojen käyttöön asettaminen ”poikkeuksellisin perustein” (alueellisuusperuste) on pikemminkin sääntö kuin poikkeus (58 prosenttia katastrofeista oli alueellisia). Lisäksi poikkeuksellista alueellista katastrofia koskevien hakemusten hyväksymisedellytyksiä, joita on käsiteltävä erityisen tarkasti, on äärimmäisen vaikea täyttää. Näin ollen 83 prosenttia alueellisia katastrofeja koskevista hakemuksista hylättiin pitkän arviointijakson jälkeen. Hylkääminen ei johtunut siitä, ettei varoja ollut saatavilla, sillä lokakuussa 2002 perustetusta rahastosta on vuoden 2006 loppuun mennessä myönnetty tukea vain hiukan sen vuotuisen talousarvion ylittävä määrä. |
| --- | --- |

40.

Rahaston varojen käyttöön asettaminen ”poikkeuksellisin perustein” (alueellisuusperuste) on pikemminkin sääntö kuin poikkeus (58 prosenttia katastrofeista oli alueellisia). Lisäksi poikkeuksellista alueellista katastrofia koskevien hakemusten hyväksymisedellytyksiä, joita on käsiteltävä erityisen tarkasti, on äärimmäisen vaikea täyttää. Näin ollen 83 prosenttia alueellisia katastrofeja koskevista hakemuksista hylättiin pitkän arviointijakson jälkeen. Hylkääminen ei johtunut siitä, ettei varoja ollut saatavilla, sillä lokakuussa 2002 perustetusta rahastosta on vuoden 2006 loppuun mennessä myönnetty tukea vain hiukan sen vuotuisen talousarvion ylittävä määrä.

Ovatko hakijat tyytyväisiä rahastoon?

| 41. | Kaikki kyselytutkimukseen vastanneet hakijat olivat tyytyväisiä rahastoon. Rahastoa pidetään solidaarisuuden osoituksena, jolla on myönteinen vaikutus yleiseen mielipiteeseen erityisesti uusissa jäsenvaltioissa. Kyselytutkimuksen vastausten perusteella (ks. kaavio 3) tärkeimmät syyt tyytyväisyyteen ovat seuraavat:






  a) | rahastosta myönnetty tuki oli osoitus EU:n solidaarisuudesta katastrofin koettelemien alueiden väestöä kohtaan katastrofien laajuus huomioon ottaen; |
| --- | --- | --- |

41.

Kaikki kyselytutkimukseen vastanneet hakijat olivat tyytyväisiä rahastoon. Rahastoa pidetään solidaarisuuden osoituksena, jolla on myönteinen vaikutus yleiseen mielipiteeseen erityisesti uusissa jäsenvaltioissa. Kyselytutkimuksen vastausten perusteella (ks. kaavio 3) tärkeimmät syyt tyytyväisyyteen ovat seuraavat:

a)

rahastosta myönnetty tuki oli osoitus EU:n solidaarisuudesta katastrofin koettelemien alueiden väestöä kohtaan katastrofien laajuus huomioon ottaen;

| b) | tuella huojennettiin katastrofeihin liittyviä valtavia kustannuksia (toissijaisten hätätoimien jatkaminen, prosessin nopeuttaminen ja niin edelleen); |
| --- | --- |

b)

tuella huojennettiin katastrofeihin liittyviä valtavia kustannuksia (toissijaisten hätätoimien jatkaminen, prosessin nopeuttaminen ja niin edelleen);

| c) | tuella vähennetään valtioiden talousarvioihin kohdistuvaa taakkaa, toisinaan tosin niukasti katastrofin laajuuteen nähden; |
| --- | --- |

c)

tuella vähennetään valtioiden talousarvioihin kohdistuvaa taakkaa, toisinaan tosin niukasti katastrofin laajuuteen nähden;

| d) | tuki vaikutti ehdokasmaissa myönteisesti EU:hun liittymistä koskevaan yleiseen mielipiteeseen. |
| --- | --- |

d)

tuki vaikutti ehdokasmaissa myönteisesti EU:hun liittymistä koskevaan yleiseen mielipiteeseen.

Image

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 42. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus rahaston toiminnasta vuosina 2002–2006 osoittaa, ettei rahasto reagoi nopeasti. Hakijat joutuivat odottamaan tuen maksamista katastrofin jälkeen keskimäärin 12 kuukautta. Viivästykset eivät liity katastrofiluokkaan tai katastrofin luonteeseen eivätkä hakemuksen laatijaan. Varojen käyttöön asettamiseen tarvittava aika riippuu pääasiassa sovellettavien hallinnollisten sääntöjen laajuudesta, komission toiminnan nopeudesta, kansallisten viranomaisten vastausten ripeydestä ja hakijoiden kussakin tapauksessa toimittamien tietojen laadusta (ks. kohdat 10–26). |
| --- | --- |

42.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus rahaston toiminnasta vuosina 2002–2006 osoittaa, ettei rahasto reagoi nopeasti. Hakijat joutuivat odottamaan tuen maksamista katastrofin jälkeen keskimäärin 12 kuukautta. Viivästykset eivät liity katastrofiluokkaan tai katastrofin luonteeseen eivätkä hakemuksen laatijaan. Varojen käyttöön asettamiseen tarvittava aika riippuu pääasiassa sovellettavien hallinnollisten sääntöjen laajuudesta, komission toiminnan nopeudesta, kansallisten viranomaisten vastausten ripeydestä ja hakijoiden kussakin tapauksessa toimittamien tietojen laadusta (ks. kohdat 10–26).

| 43. | Rahastoa hallinnoivan henkilöstön nykyinen määrä komissiossa on osoittautunut tehokkaaksi. Lisäksi rahaston hallinnoinnista aiheutuvat kokonaiskustannukset todettiin erittäin alhaisiksi myönnettyyn tukeen nähden (ks. kohdat 27–31). |
| --- | --- |

43.

Rahastoa hallinnoivan henkilöstön nykyinen määrä komissiossa on osoittautunut tehokkaaksi. Lisäksi rahaston hallinnoinnista aiheutuvat kokonaiskustannukset todettiin erittäin alhaisiksi myönnettyyn tukeen nähden (ks. kohdat 27–31).

| 44. | Rahasto on käsitellyt kaikki tukihakemukset joustavasti. Kyseenalaistamatta hakemusten hylkäämistä on muutamia tapauksia, joissa alueellisia katastrofeja koskevien hakemusten hylkäysperusteet eivät ole olleet selviä. Tukikelpoisten alueellisten katastrofien perusteella myönnettävän tuen laskentamenetelmässä ei oteta huomioon valtion vaurautta, joten se ei välttämättä noudata oikeudenmukaisuuden periaatetta (ks. kohdat 32–40). |
| --- | --- |

44.

Rahasto on käsitellyt kaikki tukihakemukset joustavasti. Kyseenalaistamatta hakemusten hylkäämistä on muutamia tapauksia, joissa alueellisia katastrofeja koskevien hakemusten hylkäysperusteet eivät ole olleet selviä. Tukikelpoisten alueellisten katastrofien perusteella myönnettävän tuen laskentamenetelmässä ei oteta huomioon valtion vaurautta, joten se ei välttämättä noudata oikeudenmukaisuuden periaatetta (ks. kohdat 32–40).

| 45. | Todettakoon lopuksi, että edellä esitetyistä seikoista huolimatta kaikki kyselyyn vastanneet hakijat ovat tyytyväisiä rahastoon. Näin ollen rahasto on saavuttanut perimmäisen tavoitteensa, joka on solidaarisuuden osoittaminen jäsenvaltioille katastrofitilanteissa (ks. kohta 41). |
| --- | --- |

45.

Todettakoon lopuksi, että edellä esitetyistä seikoista huolimatta kaikki kyselyyn vastanneet hakijat ovat tyytyväisiä rahastoon. Näin ollen rahasto on saavuttanut perimmäisen tavoitteensa, joka on solidaarisuuden osoittaminen jäsenvaltioille katastrofitilanteissa (ks. kohta 41).

| 46. | Nopeuttaakseen tuen maksamista komissiolla olisi oltava ennen vuoden 2008 loppua käytössä menettelyt sen varmistamiseksi, että hakijavaltio saa hakemusehtoja koskevat seikkaperäiset ohjeet mahdollisimman pian, mieluiten viikon kuluessa siitä, kun valtio tai alue ilmoittaa komissiolle hakevansa tukea rahastosta. |
| --- | --- |

46.

Nopeuttaakseen tuen maksamista komissiolla olisi oltava ennen vuoden 2008 loppua käytössä menettelyt sen varmistamiseksi, että hakijavaltio saa hakemusehtoja koskevat seikkaperäiset ohjeet mahdollisimman pian, mieluiten viikon kuluessa siitä, kun valtio tai alue ilmoittaa komissiolle hakevansa tukea rahastosta.

| 47. | Lisäksi komission olisi oltava suoraan yhteydessä niihin jäsenvaltioiden tai liittymisneuvotteluja käyvien valtioiden elimiin, jotka vastaavat hakemuksen laatimisesta, muistuttaakseen niitä vastaanotettujen hakemusten yleisistä puutteista ja korostaakseen, että hakemus ja kaikki muut komission pyytämät asiakirjat, kuten lopullinen sopimus, on syytä palauttaa nopeasti. |
| --- | --- |

47.

Lisäksi komission olisi oltava suoraan yhteydessä niihin jäsenvaltioiden tai liittymisneuvotteluja käyvien valtioiden elimiin, jotka vastaavat hakemuksen laatimisesta, muistuttaakseen niitä vastaanotettujen hakemusten yleisistä puutteista ja korostaakseen, että hakemus ja kaikki muut komission pyytämät asiakirjat, kuten lopullinen sopimus, on syytä palauttaa nopeasti.

Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 13. maaliskuuta 2008 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

presidentti

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2012/2002, annettu 11 päivänä marraskuuta 2002, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta (EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3).

1

(2)  Asetuksen (EY) N:o 2012/2002 2 artikla.

2

(3)  Kaksi näistä tapauksista peruttiin hylkäämisen sijasta.

3

Lähde: Aluepolitiikan pääosaston hakemusrekisteri.

Lähde:

(4)  Asetuksen (EY) N:o 2012/2002 4 artiklan 1 kohta.

4

(5)  Asetuksen (EY) N:o 2012/2002 johdanto-osan 8 kappale.

5

(6)  Asetuksen (EY) N:o 2012/2002 2 artiklan 2 kohta.

6

(7)  Kattaa kaksi peruttua hakemusta.

7

(8)  Euroopan unionin solidaarisuusrahastoa koskeva komission vuosikertomus 2002–2003, s. 24.

8

---

LIITE

EUROOPAN UNIONIN SOLIDAARISUUSRAHASTOLLE VUODEN 2002 JÄLKEEN JÄTETYT HAKEMUKSET (PÄIVITETTY VIIMEKSI 31.12.2007/ALUEPOLITIIKAN PÄÄOSASTO)

| Vuosi | Maa | Katastrofityyppi | Vahingot


  (miljoonaa euroa) | Luokka | Myönnetty tuki


  (milj. euroa) | EUSR:n tuen vastaanottovaltioissa
   (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 1 | AT | tulvat | 2 900,0 | laaja | 134,0 | 27.12.2002 |
| 2 | CZ | tulvat | 2 300,0 | laaja | 129,0 | 13.1.2003 |
| 3 | FR | tulvat (Le Gard) | 835,0 | alueellinen | 21,0 | 27.12.2002 |
| 4 | DE | tulvat | 9 100,0 | laaja | 444,0 | 29.12.2002 |
| Tuen kokonaismäärä 2002 | 728,0 | |
| 2003 | 1 | ES | öljyvahinko (Prestige) | 436,0 | alueellinen | 8,6 | 29.3.2004 |
| 2 | IT | maanjäristys (Molise/Apulia) | 1 558,0 | alueellinen | 30,8 | 11.3.2004 |
| 3 | IT | tulivuorenpurkaus (Etna) | 849,0 | alueellinen | 16,8 | 11.3.2004 |
| 4 | IT | tulvat (Pohjois-Italia) | 1 900,0 | alueellinen | hylätty | ei sovelleta |
| 5 | EL | ankara talvi | ei sovelleta | laaja | hylätty | ei sovelleta |
| 6 | PT | metsäpalot | 1 227,9 | laaja | 48,5 | 2.12.2003 |
| 7 | FR | metsäpalot (Etelä-Ranska) | 531,1 | alueellinen | hylätty | ei sovelleta |
| 8 | ES | metsäpalot (Portugalin rajalla) | 53,2 | naapurimaa | 1,3 | 6.9.2004 (maksupäivä) |
| 9 | MT | tulvat | 30,2 | laaja | 1,0 | 12.11.2004 (maksupäivä) |
| 10 | IT | tulvat (Friuli Venezia-Giulia) | 525,1 | alueellinen | hylätty | ei sovelleta |
| Tuen kokonaismäärä 2003 | 107,0 | |
| 2004 | 1 | FR | tulvat (Rhone-joen suisto) | 785,0 | alueellinen | 19,6 | 7.7.2004 |
| 2 | ES | tulvat (Málaga) | 72,9 | alueellinen | hylätty | ei sovelleta |
| 3–9 | ES | metsäpalot (7 hakemusta) | 479,8 | alueellinen | kaikki 7 hylätty | ei sovelleta |
| 10 | SK | tulvat | 29,1 | alueellinen | hylätty | ei sovelleta |
| 11 | SI | maanjäristys | 12,5 | alueellinen | peruutettu | ei sovelleta |
| Tuen kokonaismäärä 2004 | 19,6 | |
| 2005 | 1 | SK | myrsky (Tatravuoret) | 202,7 | laaja | 5,7 | 7.11.2005 |
| 2 | IT | tulvat (Sardinia) | 223,0 | alueellinen | hylätty | ei sovelleta |
| 3 | EE | myrsky | 47,9 | laaja | 1,3 | tietoja ei saatavilla |
| 4 | LV | myrsky | 192,6 | laaja | 9,5 | tietoja ei saatavilla |
| 5 | SE | myrsky | 2 297,3 | laaja | 81,7 | 18.4.2006 |
| 6 | LT | myrsky | 15,2 | naapurimaa | 0,4 | 12.4.2006 |
| 7 | EL | Evros-joen tulvat | 135,0 | alueellinen | hylätty | ei sovelleta |
| 8 | RO | kevättulvat | 489,5 | laaja | 18,8 | 17.8.2006 |
| 9 | BG | kevättulvat | 222,3 | laaja | 9,7 | 7.7.2006 |
| 10 | BG | kesätulvat | 237,4 | laaja | 10,6 | 7.7.2006 |
| 11 | RO | kesätulvat | 1 049,7 | laaja | 52,4 | 17.8.2006 |
| 12 | AT | tulvat (Tiroli/Vorarlberg) | 591,9 | alueellinen | 14,8 | 24.10.2006 |
| Tuen kokonaismäärä 2005 | 204,9 | |
| 2006 | 1 | UK | räjähdys | 730,0 | (alueellinen) | peruutettu | ei sovelleta |
| 2 | EL | tulvat | 372,3 | alueellinen | 9,3 | 17.12.2007 |
| 3 | HU | tulvat | 519,1 | laaja | 15,1 | 19.10.2007 |
| 4 | ES | metsäpalot | 91,0 | alueellinen | hylätty | ei sovelleta |
| Tuen kokonaismäärä 2006 | 24,4 | |
| Tukea myönnetty yhteensä vuodesta 2002 lähtien | 1 083,9 miljoonaa euroa
   (2) |

Vuosi

Maa

Katastrofityyppi

Vahingot

(miljoonaa euroa)

Luokka

Myönnetty tuki

(milj. euroa)

EUSR:n tuen vastaanottovaltioissa
   (1)

2002

1

AT

tulvat

2 900,0

laaja

134,0

27.12.2002

2

CZ

tulvat

2 300,0

laaja

129,0

13.1.2003

3

FR

tulvat (Le Gard)

835,0

alueellinen

21,0

27.12.2002

4

DE

tulvat

9 100,0

laaja

444,0

29.12.2002

Tuen kokonaismäärä 2002

728,0

2003

1

ES

öljyvahinko (Prestige)

436,0

alueellinen

8,6

29.3.2004

2

IT

maanjäristys (Molise/Apulia)

1 558,0

alueellinen

30,8

11.3.2004

3

IT

tulivuorenpurkaus (Etna)

849,0

alueellinen

16,8

11.3.2004

4

IT

tulvat (Pohjois-Italia)

1 900,0

alueellinen

hylätty

ei sovelleta

5

EL

ankara talvi

ei sovelleta

laaja

hylätty

ei sovelleta

6

PT

metsäpalot

1 227,9

laaja

48,5

2.12.2003

7

FR

metsäpalot (Etelä-Ranska)

531,1

alueellinen

hylätty

ei sovelleta

8

ES

metsäpalot (Portugalin rajalla)

53,2

naapurimaa

1,3

6.9.2004 (maksupäivä)

9

MT

tulvat

30,2

laaja

1,0

12.11.2004 (maksupäivä)

10

IT

tulvat (Friuli Venezia-Giulia)

525,1

alueellinen

hylätty

ei sovelleta

Tuen kokonaismäärä 2003

107,0

2004

1

FR

tulvat (Rhone-joen suisto)

785,0

alueellinen

19,6

7.7.2004

2

ES

tulvat (Málaga)

72,9

alueellinen

hylätty

ei sovelleta

3–9

ES

metsäpalot (7 hakemusta)

479,8

alueellinen

kaikki 7 hylätty

ei sovelleta

10

SK

tulvat

29,1

alueellinen

hylätty

ei sovelleta

11

SI

maanjäristys

12,5

alueellinen

peruutettu

ei sovelleta

Tuen kokonaismäärä 2004

19,6

2005

1

SK

myrsky (Tatravuoret)

202,7

laaja

5,7

7.11.2005

2

IT

tulvat (Sardinia)

223,0

alueellinen

hylätty

ei sovelleta

3

EE

myrsky

47,9

laaja

1,3

tietoja ei saatavilla

4

LV

myrsky

192,6

laaja

9,5

tietoja ei saatavilla

5

SE

myrsky

2 297,3

laaja

81,7

18.4.2006

6

LT

myrsky

15,2

naapurimaa

0,4

12.4.2006

7

EL

Evros-joen tulvat

135,0

alueellinen

hylätty

ei sovelleta

8

RO

kevättulvat

489,5

laaja

18,8

17.8.2006

9

BG

kevättulvat

222,3

laaja

9,7

7.7.2006

10

BG

kesätulvat

237,4

laaja

10,6

7.7.2006

11

RO

kesätulvat

1 049,7

laaja

52,4

17.8.2006

12

AT

tulvat (Tiroli/Vorarlberg)

591,9

alueellinen

14,8

24.10.2006

Tuen kokonaismäärä 2005

204,9

2006

1

UK

räjähdys

730,0

(alueellinen)

peruutettu

ei sovelleta

2

EL

tulvat

372,3

alueellinen

9,3

17.12.2007

3

HU

tulvat

519,1

laaja

15,1

19.10.2007

4

ES

metsäpalot

91,0

alueellinen

hylätty

ei sovelleta

Tuen kokonaismäärä 2006

24,4

Tukea myönnetty yhteensä vuodesta 2002 lähtien

1 083,9 miljoonaa euroa
   (2)

---

(1)  EUSR:n tuki on käytettävä vuoden kuluessa tuen maksamisesta edunsaajavaltiolle. Edunsaajavaltion on esitettävä viimeistään kuuden kuukauden kuluttua yhden vuoden määräajan päättymisestä täytäntöönpanokertomus siihen liittyvine tarkastuslausumineen.

(2)  Kattaa määrät, jotka maksetaan vuoden 2005 hakemusten perusteella vuonna 2006.

---

KOMISSION VASTAUKSET

TIIVISTELMÄ

| III | Se, miten nopeasti korvauksia maksetaan edunsaajille, riippuu suoraan solidaarisuusrahastoa koskevassa asetuksessa säädetystä menettelystä. Käytännössä EU:n solidaarisuusrahasto ei ole nopea apuväline vaan paremminkin väline, jolla kansallisille viranomaisille aiheutuneet kustannukset korvataan jälkikäteen. |
| --- | --- |

III

Se, miten nopeasti korvauksia maksetaan edunsaajille, riippuu suoraan solidaarisuusrahastoa koskevassa asetuksessa säädetystä menettelystä. Käytännössä EU:n solidaarisuusrahasto ei ole nopea apuväline vaan paremminkin väline, jolla kansallisille viranomaisille aiheutuneet kustannukset korvataan jälkikäteen.

| IV | Komissio on yhtä mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että alueellisia katastrofeja koskevien tukihakemusten hyväksymisedellytykset on vaikeampi täyttää kuin suurkatastrofien. Tämä on ollut lainsäätäjän tarkoitus, sillä solidaarisuusrahastoasetuksen 2 artiklassa todetaan, että komission on tutkittava ”erittäin tarkasti” alueellisia katastrofeja koskevat tukihakemukset. |
| --- | --- |

IV

Komissio on yhtä mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että alueellisia katastrofeja koskevien tukihakemusten hyväksymisedellytykset on vaikeampi täyttää kuin suurkatastrofien. Tämä on ollut lainsäätäjän tarkoitus, sillä solidaarisuusrahastoasetuksen 2 artiklassa todetaan, että komission on tutkittava ”erittäin tarkasti” alueellisia katastrofeja koskevat tukihakemukset.

| V | Solidaarisuusrahaston avulla on voitu helpottaa katastrofin kohteeksi joutuneiden valtioiden taloudellista taakkaa. Lisäksi rahasto on parantanut unionin julkisuuskuvaa kansalaisten keskuudessa, sillä siitä on annettu apua ja tukea erityisen vaikeina aikoina. |
| --- | --- |

V

Solidaarisuusrahaston avulla on voitu helpottaa katastrofin kohteeksi joutuneiden valtioiden taloudellista taakkaa. Lisäksi rahasto on parantanut unionin julkisuuskuvaa kansalaisten keskuudessa, sillä siitä on annettu apua ja tukea erityisen vaikeina aikoina.

| VI | Komissio pitää tilintarkastustuomioistuimen suosituksia hyvinä. Pian asetuksen antamisen jälkeen laadittiin vakiomuotoinen hakulomake ja yksityiskohtaiset ohjeet hakijoiden tueksi (molemmat ovat saatavilla InfoRegio-verkkosivuilla). Komissio aikoo ottaa suoraan yhteyttä hakemusta valmistelevaan tahoon edellyttäen, että hakijavaltio suostuu tähän, ja tarkentaa hakuohjeita varoittaakseen hakijoita asioista, jotka voivat viivästyttää käsittelyä. |
| --- | --- |

VI

Komissio pitää tilintarkastustuomioistuimen suosituksia hyvinä. Pian asetuksen antamisen jälkeen laadittiin vakiomuotoinen hakulomake ja yksityiskohtaiset ohjeet hakijoiden tueksi (molemmat ovat saatavilla InfoRegio-verkkosivuilla). Komissio aikoo ottaa suoraan yhteyttä hakemusta valmistelevaan tahoon edellyttäen, että hakijavaltio suostuu tähän, ja tarkentaa hakuohjeita varoittaakseen hakijoita asioista, jotka voivat viivästyttää käsittelyä.

HUOMAUTUKSET

| 10–13. | Osa tilintarkastustuomioistuimen määrittämistä viidestä vaiheesta saattaa olla päällekkäisiä. Esimerkiksi hakemuksen ensimmäisestä versiosta puuttuu usein olennaisia tietoja, eikä komissio saa arviointiaan päätökseen ennen kuin sille on toimitettu puuttuvat tiedot.
  Vuonna 2005 (jolloin hakemusten määrä oli tilintarkastustuomioistuimen arvioimalla ajanjaksolla suurin) toimitettujen hakemusten osalta kului keskimäärin 93 päivää, ennen kuin komissio sai puuttuvat tiedot.
  Komissio hylkäsi hakemukset, jotka toimitettiin asetuksessa säädetyn kymmenen viikon määräajan umpeuduttua. |
| --- | --- |

10–13.

Osa tilintarkastustuomioistuimen määrittämistä viidestä vaiheesta saattaa olla päällekkäisiä. Esimerkiksi hakemuksen ensimmäisestä versiosta puuttuu usein olennaisia tietoja, eikä komissio saa arviointiaan päätökseen ennen kuin sille on toimitettu puuttuvat tiedot.

Vuonna 2005 (jolloin hakemusten määrä oli tilintarkastustuomioistuimen arvioimalla ajanjaksolla suurin) toimitettujen hakemusten osalta kului keskimäärin 93 päivää, ennen kuin komissio sai puuttuvat tiedot.

Komissio hylkäsi hakemukset, jotka toimitettiin asetuksessa säädetyn kymmenen viikon määräajan umpeuduttua.

| 16. | Komissio pyytää lisämäärärahoja alustavassa lisätalousarvioesityksessä (ALTE), josta päättävät budjettivallan käyttäjät eli neuvosto ja parlamentti (1). |
| --- | --- |

16.

Komissio pyytää lisämäärärahoja alustavassa lisätalousarvioesityksessä (ALTE), josta päättävät budjettivallan käyttäjät eli neuvosto ja parlamentti (1).

| 24–25. | EU:n solidaarisuusrahastolle vuonna 2002 toimitettua neljää ensimmäistä hakemusta olisi tarkasteltava erikseen, eikä niitä voida käyttää vertailukohtana, sillä ne käsiteltiin hyvin poikkeuksellisissa olosuhteissa. Täydelliset hakemukset komission työkielillä toimitettiin hyvin aikaisessa vaiheessa, ja ne käsiteltiin silloin kun asetuksen kehittely oli vielä kesken eikä sisäisiä menettelyjä ollut vielä luotu. Koska tukikelpoisuutta koskevat säännöt laadittiin kyseisten ensimmäisten katastrofien yhteydessä, arviointiin käytettävissä oleva aika oli erittäin lyhyt. Tuen kokonaismäärä oli ainutlaatuisen korkea (728 miljoonaa euroa), joten talousarviomenettelyn yhteydessä oli mahdollista esittää erillinen lisätalousarvio. Tuen täytäntöönpanoa koskevat sopimukset allekirjoitettiin Kööpenhaminassa pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen yhteydessä, mikä osoittaa ensimmäisten tapausten poikkeuksellisuutta ja niitä saatellutta vahvaa poliittista tahtoa.
  EU:n solidaarisuusrahastoa koskevan asetuksen mukaisesti rahasto ei ole nopean toiminnan rahoitusväline vaan väline, jonka avulla kansallisille viranomaisille korvataan katastrofista aiheutuneet kustannukset jälkikäteen. |
| --- | --- |

24–25.

EU:n solidaarisuusrahastolle vuonna 2002 toimitettua neljää ensimmäistä hakemusta olisi tarkasteltava erikseen, eikä niitä voida käyttää vertailukohtana, sillä ne käsiteltiin hyvin poikkeuksellisissa olosuhteissa. Täydelliset hakemukset komission työkielillä toimitettiin hyvin aikaisessa vaiheessa, ja ne käsiteltiin silloin kun asetuksen kehittely oli vielä kesken eikä sisäisiä menettelyjä ollut vielä luotu. Koska tukikelpoisuutta koskevat säännöt laadittiin kyseisten ensimmäisten katastrofien yhteydessä, arviointiin käytettävissä oleva aika oli erittäin lyhyt. Tuen kokonaismäärä oli ainutlaatuisen korkea (728 miljoonaa euroa), joten talousarviomenettelyn yhteydessä oli mahdollista esittää erillinen lisätalousarvio. Tuen täytäntöönpanoa koskevat sopimukset allekirjoitettiin Kööpenhaminassa pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen yhteydessä, mikä osoittaa ensimmäisten tapausten poikkeuksellisuutta ja niitä saatellutta vahvaa poliittista tahtoa.

EU:n solidaarisuusrahastoa koskevan asetuksen mukaisesti rahasto ei ole nopean toiminnan rahoitusväline vaan väline, jonka avulla kansallisille viranomaisille korvataan katastrofista aiheutuneet kustannukset jälkikäteen.

| 36. | Komissio katsoo, että asetuksessa säädettyjä perusteita on sovellettu selkeimmällä mahdollisella tavalla (ks. yksityiskohtaiset kommentit laatikkoon 3). Alueellinen katastrofi on määritelty asetuksessa melko epäselvästi, ja hakemusten hyväksymisedellytykset on vaikea täyttää. Jäsenvaltiot ja komissio käyttävät huomattavasti aikaa ja vaivaa valmistellakseen ja arvioidakseen hakemuksia, jotka liittyvät pienehköihin alueellisiin katastrofeihin ja tulevat säännönmukaisesti hylätyiksi.
  Kaikissa mainituissa tapauksissa, joissa komissio ehdotti tuen myöntämistä EU:n solidaarisuusrahastosta, neuvosto ja parlamentti tekivät hyväksyvän päätöksen.

  Laatikko 3. Eräs syy vuoden 2005 metsäpalotapauksia koskevien hakemusten hylkäämiseen oli, että katastrofit eivät vaikuttaneet huomattavaan väestönosaan. Toinen syy oli, ettei katastrofilla ollut ”vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia huomattavan väestönosan elinoloille ja talouden vakaudelle alueella”.
  Prestige-säiliöaluksen öljyvuotoa, johon tilintarkastustuomioistuin viittaa, ei voi verrata mihinkään muuhun komission käsittelemään hakemukseen, sillä katastrofi tapahtui merellä eikä siihen näin ollen voida soveltaa väestömäärää koskevaa perustetta.
  Kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa, pelastuspalvelumekanismin käyttöönotto ei ole asetuksen mukaan pakollista. Sen vuoksi pelastuspalvelumekanismin käyttöönotolla ei voinut olla merkitystä kyseisiä tapauksia koskevissa päätöksissä. |
| --- | --- |

36.

Komissio katsoo, että asetuksessa säädettyjä perusteita on sovellettu selkeimmällä mahdollisella tavalla (ks. yksityiskohtaiset kommentit laatikkoon 3). Alueellinen katastrofi on määritelty asetuksessa melko epäselvästi, ja hakemusten hyväksymisedellytykset on vaikea täyttää. Jäsenvaltiot ja komissio käyttävät huomattavasti aikaa ja vaivaa valmistellakseen ja arvioidakseen hakemuksia, jotka liittyvät pienehköihin alueellisiin katastrofeihin ja tulevat säännönmukaisesti hylätyiksi.

Kaikissa mainituissa tapauksissa, joissa komissio ehdotti tuen myöntämistä EU:n solidaarisuusrahastosta, neuvosto ja parlamentti tekivät hyväksyvän päätöksen.

Laatikko 3. Eräs syy vuoden 2005 metsäpalotapauksia koskevien hakemusten hylkäämiseen oli, että katastrofit eivät vaikuttaneet huomattavaan väestönosaan. Toinen syy oli, ettei katastrofilla ollut ”vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia huomattavan väestönosan elinoloille ja talouden vakaudelle alueella”.

Prestige-säiliöaluksen öljyvuotoa, johon tilintarkastustuomioistuin viittaa, ei voi verrata mihinkään muuhun komission käsittelemään hakemukseen, sillä katastrofi tapahtui merellä eikä siihen näin ollen voida soveltaa väestömäärää koskevaa perustetta.

Kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa, pelastuspalvelumekanismin käyttöönotto ei ole asetuksen mukaan pakollista. Sen vuoksi pelastuspalvelumekanismin käyttöönotolla ei voinut olla merkitystä kyseisiä tapauksia koskevissa päätöksissä.

| 39. | Avustuksen laskentamenetelmästä käytiin perusteellisia neuvotteluja neuvoston kanssa, eivätkä edunsaajavaltiot ole koskaan arvostelleet menetelmää. |
| --- | --- |

39.

Avustuksen laskentamenetelmästä käytiin perusteellisia neuvotteluja neuvoston kanssa, eivätkä edunsaajavaltiot ole koskaan arvostelleet menetelmää.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 42. | Nopeuteen liittyvät ongelmat johtuvat olennaisesti solidaarisuusrahastoasetuksessa säädetyistä ehdoista ja menettelyistä. Koska tähänastisten kokemusten mukaan asiassa on parantamisen varaa, komissio teki vuonna 2005 ehdotuksen asetuksen tarkistamiseksi siten, että solidaarisuusrahaston käyttöönoton perusteita yksinkertaistetaan ja selkeytetään avunsaannin nopeuttamiseksi. Ehdotus sai erittäin myönteisen vastaanoton Euroopan parlamentissa, mutta toistaiseksi sen käsittely ei ole edennyt neuvostossa. |
| --- | --- |

42.

Nopeuteen liittyvät ongelmat johtuvat olennaisesti solidaarisuusrahastoasetuksessa säädetyistä ehdoista ja menettelyistä. Koska tähänastisten kokemusten mukaan asiassa on parantamisen varaa, komissio teki vuonna 2005 ehdotuksen asetuksen tarkistamiseksi siten, että solidaarisuusrahaston käyttöönoton perusteita yksinkertaistetaan ja selkeytetään avunsaannin nopeuttamiseksi. Ehdotus sai erittäin myönteisen vastaanoton Euroopan parlamentissa, mutta toistaiseksi sen käsittely ei ole edennyt neuvostossa.

| 44. | Komissio katsoo, että asetuksessa säädettyjä perusteita on sovellettu selkeimmällä mahdollisella tavalla (ks. yksityiskohtaiset kommentit laatikkoon 3). Alueellinen katastrofi on kuitenkin määritelty asetuksessa melko epäselvästi, ja hakemusten hyväksymisedellytykset on vaikea täyttää. Jäsenvaltiot ja komissio käyttävät huomattavasti aikaa ja vaivaa valmistellakseen ja arvioidakseen hakemuksia, jotka liittyvät pienehköihin alueellisiin katastrofeihin ja tulevat säännönmukaisesti hylätyiksi. Siksi yksi keskeisistä muutoksista ehdotetussa uudessa asetuksessa onkin se, että rahaston varojen käyttöönoton perusteena käytetään pelkästään vahinkojen määrään liittyviä kynnysarvoja. Tämä lisäisi rahaston avoimuutta. Ehdotettu solidaarisuusrahastoasetuksen tarkistus antaisi jäsenvaltioiden viranomaisille selkeämmän kuvan siitä, milloin rahastosta voisi saada tukea katastrofista toipumiseen.
  Oikeudenmukaisuuden osalta voidaan todeta, että valtion vauraus otetaan huomioon lähinnä suurkatastrofille asetetun kynnysarvon määrittelyssä. Avustuksen laskentamenetelmästä käytiin perusteellisia neuvotteluja neuvoston kanssa, eivätkä edunsaajavaltiot ole koskaan arvostelleet menetelmää. |
| --- | --- |

44.

Komissio katsoo, että asetuksessa säädettyjä perusteita on sovellettu selkeimmällä mahdollisella tavalla (ks. yksityiskohtaiset kommentit laatikkoon 3). Alueellinen katastrofi on kuitenkin määritelty asetuksessa melko epäselvästi, ja hakemusten hyväksymisedellytykset on vaikea täyttää. Jäsenvaltiot ja komissio käyttävät huomattavasti aikaa ja vaivaa valmistellakseen ja arvioidakseen hakemuksia, jotka liittyvät pienehköihin alueellisiin katastrofeihin ja tulevat säännönmukaisesti hylätyiksi. Siksi yksi keskeisistä muutoksista ehdotetussa uudessa asetuksessa onkin se, että rahaston varojen käyttöönoton perusteena käytetään pelkästään vahinkojen määrään liittyviä kynnysarvoja. Tämä lisäisi rahaston avoimuutta. Ehdotettu solidaarisuusrahastoasetuksen tarkistus antaisi jäsenvaltioiden viranomaisille selkeämmän kuvan siitä, milloin rahastosta voisi saada tukea katastrofista toipumiseen.

Oikeudenmukaisuuden osalta voidaan todeta, että valtion vauraus otetaan huomioon lähinnä suurkatastrofille asetetun kynnysarvon määrittelyssä. Avustuksen laskentamenetelmästä käytiin perusteellisia neuvotteluja neuvoston kanssa, eivätkä edunsaajavaltiot ole koskaan arvostelleet menetelmää.

| 46. | Komissio pitää tilintarkastustuomioistuimen suosituksia hyvinä. Komissio toteaa kuitenkin, että pian asetuksen antamisen jälkeen se julkaisi hakijamaille tarkoitetut ohjeet ja selvitti yksityiskohtaisesti, miten se aikoo soveltaa asetuksen säännöksiä. Menettelyn yksinkertaistamiseksi ja tietojen toimittamisessa esiintyvien viivästysten ehkäisemiseksi komissio on laatinut vakiomuotoisen hakulomakkeen ja yksityiskohtaiset ohjeet hakijoiden tueksi. Ne ovat saatavilla myös InfoRegio-verkkosivuilla. Usein hakemus on kuitenkin toimitettu ilman, että hakijavaltiot olisivat ottaneet etukäteen yhteyttä komissioon. |
| --- | --- |

46.

Komissio pitää tilintarkastustuomioistuimen suosituksia hyvinä. Komissio toteaa kuitenkin, että pian asetuksen antamisen jälkeen se julkaisi hakijamaille tarkoitetut ohjeet ja selvitti yksityiskohtaisesti, miten se aikoo soveltaa asetuksen säännöksiä. Menettelyn yksinkertaistamiseksi ja tietojen toimittamisessa esiintyvien viivästysten ehkäisemiseksi komissio on laatinut vakiomuotoisen hakulomakkeen ja yksityiskohtaiset ohjeet hakijoiden tueksi. Ne ovat saatavilla myös InfoRegio-verkkosivuilla. Usein hakemus on kuitenkin toimitettu ilman, että hakijavaltiot olisivat ottaneet etukäteen yhteyttä komissioon.

| 47. | Komissio kannattaa tilintarkastustuomioistuimen suositusta, jonka mukaan komission olisi oltava suoraan yhteydessä hakemuksen valmistelusta vastaaviin tahoihin. Komissio ehdottaa vakiomuotoisessa hakulomakkeessa, että hakijavaltio ilmoittaa pyynnön esittävän organisaation sekä yhteyshenkilön. Eräissä tapauksissa hakijavaltiot ovat toistaiseksi pitäneet parempana, että komissio asioi pysyvän edustuston kautta. Komissio aikoo laajentaa hakuohjeita varoittaakseen hakijoita asioista, jotka voivat viivästyttää käsittelyä, ja korostaakseen sitä, että hakemus ja muut komission mahdollisesti pyytämät asiakirjat olisi toimitettava nopeasti. |
| --- | --- |

47.

Komissio kannattaa tilintarkastustuomioistuimen suositusta, jonka mukaan komission olisi oltava suoraan yhteydessä hakemuksen valmistelusta vastaaviin tahoihin. Komissio ehdottaa vakiomuotoisessa hakulomakkeessa, että hakijavaltio ilmoittaa pyynnön esittävän organisaation sekä yhteyshenkilön. Eräissä tapauksissa hakijavaltiot ovat toistaiseksi pitäneet parempana, että komissio asioi pysyvän edustuston kautta. Komissio aikoo laajentaa hakuohjeita varoittaakseen hakijoita asioista, jotka voivat viivästyttää käsittelyä, ja korostaakseen sitä, että hakemus ja muut komission mahdollisesti pyytämät asiakirjat olisi toimitettava nopeasti.

---

(1)  Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 26 kohta.

---