# Uradni list C 153/2008

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 153 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5118. junij 2008 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 153

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5118. junij 2008

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Računsko sodišče |
| 2008/C 153/01 | Posebno poročilo št. 3/2008 — Kako hiter, učinkovit in fleksibilen je Solidarnostni sklad Evropske unije? Z odgovori Komisije | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Računsko sodišče

2008/C 153/01

Posebno poročilo št. 3/2008 — Kako hiter, učinkovit in fleksibilen je Solidarnostni sklad Evropske unije? Z odgovori Komisije

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Računsko sodišče

| 18.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 153/1

---

POSEBNO POROČILO št. 3/2008

Kako hiter, učinkovit in fleksibilen je Solidarnostni sklad Evropske unije? Z odgovori Komisije

(v skladu z drugim pododstavkom člena 248(4) ES)

(2008/C 153/01)

Image

KAZALO

| I–VI | POVZETEK |
| --- | --- |

I–VI

| 1–5 | UVOD |
| --- | --- |

1–5

| 6–8 | OBSEG REVIZIJE IN REVIZIJSKI PRISTOP |
| --- | --- |

6–8

| 9–41 | OPAŽANJA |
| --- | --- |

9–41

| 9–26 | Hitrost |
| --- | --- |

9–26

| 9–19 | Koliko časa je preteklo med nesrečo in izplačilom pomoči? |
| --- | --- |

9–19

| 20–22 | Kateri dejavniki so odgovorni za časovne razlike pri pridobivanju pomoči iz sklada? |
| --- | --- |

20–22

| 23–26 | Ali je mogoče trditi, da dejansko porabljeni čas kaže, da je sklad prosilcem zagotovil hiter odziv? |
| --- | --- |

23–26

| 27–31 | Učinkovitost |
| --- | --- |

27–31

| 32–40 | Fleksibilnost |
| --- | --- |

32–40

| 34–38 | Kako sklad obravnava regionalne nesreče? |
| --- | --- |

34–38

| 39–40 | Ali načelo izračunavanja nepovratnih sredstev ogroža pravično obravnavanje nepovratnih sredstev, odobrenih za regionalne nesreče? |
| --- | --- |

39–40

| 41 | Ali so prosilci zadovoljni s skladom? |
| --- | --- |

41

| 42–47 | ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA |
| --- | --- |

42–47

Priloga – Vloge za Solidarnostni sklad EU od leta 2002

Odgovori Komisije

POVZETEK

| I. | Solidarnostni sklad Evropske unije (SSEU) je bil ustanovljen leta 2002 v odgovor na resne poplave v Nemčiji, Avstriji, na Češkem in v Franciji. Namen sklada je bilo izkazovanje solidarnosti z državami članicami, ki trpijo zaradi posledic naravnih nesreč. Do konca leta 2006 je sklad zagotovil pomoč v višini več kot 1 milijarde EUR za 23 nesreč. |
| --- | --- |

I.

Solidarnostni sklad Evropske unije (SSEU) je bil ustanovljen leta 2002 v odgovor na resne poplave v Nemčiji, Avstriji, na Češkem in v Franciji. Namen sklada je bilo izkazovanje solidarnosti z državami članicami, ki trpijo zaradi posledic naravnih nesreč. Do konca leta 2006 je sklad zagotovil pomoč v višini več kot 1 milijarde EUR za 23 nesreč.

| II. | Svet je želel, da bi bil SSEU pri zagotavljanju pomoči hiter, učinkovit in fleksibilen. To poročilo preučuje, ali je sklad dosegel te cilje in ali so bile države prejemnice z njim zadovoljne. |
| --- | --- |

II.

Svet je želel, da bi bil SSEU pri zagotavljanju pomoči hiter, učinkovit in fleksibilen. To poročilo preučuje, ali je sklad dosegel te cilje in ali so bile države prejemnice z njim zadovoljne.

| III. | Sodišče je preučilo vse vloge, ki so bile skladu poslane do konca leta 2006, in ugotovilo, da sklad ni zagotavljal hitrega odziva. To potrjuje tudi raziskovalna anketa, ki jo je izvedlo Sodišče. Med nesrečo in izplačilom je običajno preteklo približno leto dni. |
| --- | --- |

III.

Sodišče je preučilo vse vloge, ki so bile skladu poslane do konca leta 2006, in ugotovilo, da sklad ni zagotavljal hitrega odziva. To potrjuje tudi raziskovalna anketa, ki jo je izvedlo Sodišče. Med nesrečo in izplačilom je običajno preteklo približno leto dni.

| IV. | Neposredni stroški Komisijinega upravljanja sklada so nizki, zato je Sodišče prišlo do zaključka, da sklad posluje učinkovito. V zvezi s fleksibilnostjo ni Sodišče našlo nobenih primerov, kjer bi sklad pri svojem obravnavanju vlog za pomoč pokazal pomanjkanje fleksibilnosti. |
| --- | --- |

IV.

Neposredni stroški Komisijinega upravljanja sklada so nizki, zato je Sodišče prišlo do zaključka, da sklad posluje učinkovito. V zvezi s fleksibilnostjo ni Sodišče našlo nobenih primerov, kjer bi sklad pri svojem obravnavanju vlog za pomoč pokazal pomanjkanje fleksibilnosti.

| V. | Toda kljub dolgotrajnemu procesu pridobivanja pomoči iz sklada so bile države, ki so prejele sredstva, z njim zadovoljne. Torej je sklad v zvezi z državami, ki so prejele pomoč, izpolnil svoj osnovni cilj izkazovanja solidarnosti z državami članicami v času nesreč. |
| --- | --- |

V.

Toda kljub dolgotrajnemu procesu pridobivanja pomoči iz sklada so bile države, ki so prejele sredstva, z njim zadovoljne. Torej je sklad v zvezi z državami, ki so prejele pomoč, izpolnil svoj osnovni cilj izkazovanja solidarnosti z državami članicami v času nesreč.

| VI. | Sodišče priporoča, da Komisija prosilcem zagotovi podrobne smernice in nasvete o tem, kako naj hitro predložijo informacije, da ne bo prihajalo do zamud pri obravnavanju vlog. |
| --- | --- |

VI.

Sodišče priporoča, da Komisija prosilcem zagotovi podrobne smernice in nasvete o tem, kako naj hitro predložijo informacije, da ne bo prihajalo do zamud pri obravnavanju vlog.

UVOD

| 1. | Poleti leta 2002 je prišlo do resnih poplav v Nemčiji, Avstriji, na Češkem in v Franciji. Poplave so bile tako hude, da je gospodarstvo v prizadetih regijah za nekaj časa zastalo. Evropska skupnost se je naglo odzvala in novembra 2002 ustanovila Solidarnostni sklad Evropske unije, v nadaljnjem besedilu sklad (1). |
| --- | --- |

1.

Poleti leta 2002 je prišlo do resnih poplav v Nemčiji, Avstriji, na Češkem in v Franciji. Poplave so bile tako hude, da je gospodarstvo v prizadetih regijah za nekaj časa zastalo. Evropska skupnost se je naglo odzvala in novembra 2002 ustanovila Solidarnostni sklad Evropske unije, v nadaljnjem besedilu sklad (1).

| 2. | Sklad je bil ustanovljen, da bi Skupnosti omogočil zagotavljanje hitre, učinkovite in fleksibilne finančne pomoči v izrednih razmerah, povezanih z naravnimi nesrečami. Ni namenjen takojšnji povrnitvi vseh stroškov, povezanih z nesrečo, temveč predvsem povrnitvi dela tistih stroškov, ki so povezani s ponovno vzpostavitvijo osnovnih storitev in zagotavljanjem začasne nastanitve. Osnovni namen sklada je izkazovanje solidarnosti s tistimi državami, ki trpijo zaradi posledic naravnih nesreč. Sklad ima letni proračun 1 milijarde EUR, posreduje pa (2):






  (a) | če državo članico ali državo pristopnico prizadene večja nesreča, tj. naravna nesreča, ki povzroči škodo, ocenjeno na več kot 0,6 % bruto nacionalnega dohodka oziroma na več kot 3 milijarde EUR, če je bruto nacionalni dohodek prizadete države višji od 500 milijard EUR (po cenah iz leta 2002); |
| --- | --- | --- |

2.

Sklad je bil ustanovljen, da bi Skupnosti omogočil zagotavljanje hitre, učinkovite in fleksibilne finančne pomoči v izrednih razmerah, povezanih z naravnimi nesrečami. Ni namenjen takojšnji povrnitvi vseh stroškov, povezanih z nesrečo, temveč predvsem povrnitvi dela tistih stroškov, ki so povezani s ponovno vzpostavitvijo osnovnih storitev in zagotavljanjem začasne nastanitve. Osnovni namen sklada je izkazovanje solidarnosti s tistimi državami, ki trpijo zaradi posledic naravnih nesreč. Sklad ima letni proračun 1 milijarde EUR, posreduje pa (2):

(a)

če državo članico ali državo pristopnico prizadene večja nesreča, tj. naravna nesreča, ki povzroči škodo, ocenjeno na več kot 0,6 % bruto nacionalnega dohodka oziroma na več kot 3 milijarde EUR, če je bruto nacionalni dohodek prizadete države višji od 500 milijard EUR (po cenah iz leta 2002);

| (b) | izjemoma, če država članica ali pristopnica trpi posledice nesreče v sosednji državi, tj. v primeru naravne nesreče, ki je vplivala tudi na sosednjo državo članico ali pristopnico ter tam povzročila škodo na stopnji večje nesreče, kakor je opredeljena zgoraj; in |
| --- | --- |

(b)

izjemoma, če država članica ali pristopnica trpi posledice nesreče v sosednji državi, tj. v primeru naravne nesreče, ki je vplivala tudi na sosednjo državo članico ali pristopnico ter tam povzročila škodo na stopnji večje nesreče, kakor je opredeljena zgoraj; in

| (c) | izjemoma, če državo članico ali pristopnico prizadene regionalna nesreča, tj. nesreča, ki vpliva na večino prebivalstva regije ter bo imela resne in trajne posledice za življenjske razmere in gospodarsko stabilnost te regije. |
| --- | --- |

(c)

izjemoma, če državo članico ali pristopnico prizadene regionalna nesreča, tj. nesreča, ki vpliva na večino prebivalstva regije ter bo imela resne in trajne posledice za življenjske razmere in gospodarsko stabilnost te regije.

| 3. | Stopnja nepovratnih sredstev za vse nesreče se izračuna glede na skupno neposredno škodo, ki jo je utrpela država. Pri večjih nesrečah se za pomoč uporabljata dve stopnji: pri škodi, ki je nižja od 3 milijard, znaša stopnja pomoči 2,5 %, pri škodi, ki je višja od tega zneska, pa znaša stopnja 6 %. Pri regionalnih nesrečah in nesrečah v sosedstvu se za skupno neposredno škodo uporablja enotna stopnja 2,5 %. |
| --- | --- |

3.

Stopnja nepovratnih sredstev za vse nesreče se izračuna glede na skupno neposredno škodo, ki jo je utrpela država. Pri večjih nesrečah se za pomoč uporabljata dve stopnji: pri škodi, ki je nižja od 3 milijard, znaša stopnja pomoči 2,5 %, pri škodi, ki je višja od tega zneska, pa znaša stopnja 6 %. Pri regionalnih nesrečah in nesrečah v sosedstvu se za skupno neposredno škodo uporablja enotna stopnja 2,5 %.

| 4. | Sklad upravlja Generalni direktorat za regionalno politiko (GD za regionalno politiko). Ta je od ustanovitve sklada do konca leta 2006 prejel 41 vlog za pomoč. Pri skoraj polovici vlog za pomoč je šlo za nesreče, povezane s poplavami. V tabeli 1 so podrobnosti o različnih vrstah nesreč, ki jih zajema celota vlog.
  Tabela 1
  Številčni podatki o različnih vrstah nesreč (po vlogah za pomoč)











  Vrsta nesreče | Leta | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Poplava | 4 | 3 | 3 | 7 | 2 | 19 |
| Gozdni požar | 0 | 3 | 7 | 0 | 1 | 11 |
| Neurje | 0 | 0 | 0 | 5 | 0 | 5 |
| Potres | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 2 |
| Razlitje nafte | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Neugodne vremenske razmere | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Vulkanski izbruh | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Eksplozija | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Skupaj | 4 | 10 | 11 | 12 | 4 | 41 |
| Vir: Evidenca vlog v GD za regionalno politiko. |

4.

Sklad upravlja Generalni direktorat za regionalno politiko (GD za regionalno politiko). Ta je od ustanovitve sklada do konca leta 2006 prejel 41 vlog za pomoč. Pri skoraj polovici vlog za pomoč je šlo za nesreče, povezane s poplavami. V tabeli 1 so podrobnosti o različnih vrstah nesreč, ki jih zajema celota vlog.

Tabela 1

Številčni podatki o različnih vrstah nesreč (po vlogah za pomoč)

Vrsta nesreče

Leta

Skupaj

2002

2003

2004

2005

2006

Poplava

4

3

3

7

2

19

Gozdni požar

0

3

7

0

1

11

Neurje

0

0

0

5

0

5

Potres

0

1

1

0

0

2

Razlitje nafte

0

1

0

0

0

1

Neugodne vremenske razmere

0

1

0

0

0

1

Vulkanski izbruh

0

1

0

0

0

1

Eksplozija

0

0

0

0

1

1

Skupaj

4

10

11

12

4

41

Vir: Evidenca vlog v GD za regionalno politiko.

| 5. | Skupno je bila v tem obdobju odobrena pomoč v skupnem znesku 1 084 milijonov EUR za 23 odobrenih vlog, kot prikazuje tabela 2 (za podroben seznam primerov glej Prilogo I).
  Tabela 2
  Število vlog in znesek pomoči v letih 2002–2006 po kategoriji izrednih razmer









  Kategorija izrednih razmer | Prejete vloge | Odobrene vloge | Zavrnjene vloge | Znesek odobrene pomoči
  (milijoni EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Večja naravna nesreča | 15 | 14 | 1 | 961,3 |
| Sosednja država | 2 | 2 | 0 | 1,6 |
| Regionalna nesreča | 24 | 7 | 17 (3) | 121,1 |
| Skupaj | 41 | 23 | 18 | 1 084 |
| Vir: Evidenca vlog v GD za regionalno politiko. |

5.

Skupno je bila v tem obdobju odobrena pomoč v skupnem znesku 1 084 milijonov EUR za 23 odobrenih vlog, kot prikazuje tabela 2 (za podroben seznam primerov glej Prilogo I).

Tabela 2

Število vlog in znesek pomoči v letih 2002–2006 po kategoriji izrednih razmer

Kategorija izrednih razmer

Prejete vloge

Odobrene vloge

Zavrnjene vloge

Znesek odobrene pomoči

(milijoni EUR)

Večja naravna nesreča

15

14

1

961,3

Sosednja država

2

2

0

1,6

Regionalna nesreča

24

7

17 (3)

121,1

Skupaj

41

23

18

1 084

Vir: Evidenca vlog v GD za regionalno politiko.

OBSEG REVIZIJE IN REVIZIJSKI PRISTOP

| 6. | Cilj revizije je bil oceniti hitrost, učinkovitost in fleksibilnost Komisijinega vodenja sklada po njegovi vzpostavitvi. To je bilo storjeno s pregledom vseh 41 vlog za pomoč, ki jih je GD za regionalno politiko prejel od nastanka sklada (2002) do konca leta 2006. |
| --- | --- |

6.

Cilj revizije je bil oceniti hitrost, učinkovitost in fleksibilnost Komisijinega vodenja sklada po njegovi vzpostavitvi. To je bilo storjeno s pregledom vseh 41 vlog za pomoč, ki jih je GD za regionalno politiko prejel od nastanka sklada (2002) do konca leta 2006.

| 7. | Sodišče je skušalo odgovoriti na naslednja vprašanja:






  (a) | Ali se je sklad hitro odzval na vloge prosilcev, torej držav ali regij, ki jih je prizadela nesreča? |
| --- | --- | --- |

7.

Sodišče je skušalo odgovoriti na naslednja vprašanja:

(a)

Ali se je sklad hitro odzval na vloge prosilcev, torej držav ali regij, ki jih je prizadela nesreča?

| (b) | Ali je bila pomoč odobrena učinkovito? |
| --- | --- |

(b)

Ali je bila pomoč odobrena učinkovito?

| (c) | Ali je bil odziv sklada na vloge prosilcev fleksibilen, ne da bi bilo pri tem ogroženo načelo pravičnega obravnavanja? |
| --- | --- |

(c)

Ali je bil odziv sklada na vloge prosilcev fleksibilen, ne da bi bilo pri tem ogroženo načelo pravičnega obravnavanja?

| (d) | Ali so prosilci zadovoljni s skladom? |
| --- | --- |

(d)

Ali so prosilci zadovoljni s skladom?

| 8. | Revizija je bila izvedena predvsem s pomočjo pogovorov, pregledov dokumentacije na Komisiji in analize zbranih podatkov. Poleg tega je Sodišče izvedlo raziskovalno anketo v elektronski obliki, saj je poslalo vprašalnike 37 od 41 prosilcev v 17 državah, ki so zaprosile za pomoč iz sklada (glej Prilogo I). Sodišče je prejelo odgovore 33 prosilcev iz 15 držav članic (delež odgovorov je 89 %). |
| --- | --- |

8.

Revizija je bila izvedena predvsem s pomočjo pogovorov, pregledov dokumentacije na Komisiji in analize zbranih podatkov. Poleg tega je Sodišče izvedlo raziskovalno anketo v elektronski obliki, saj je poslalo vprašalnike 37 od 41 prosilcev v 17 državah, ki so zaprosile za pomoč iz sklada (glej Prilogo I). Sodišče je prejelo odgovore 33 prosilcev iz 15 držav članic (delež odgovorov je 89 %).

OPAŽANJA

Hitrost

Koliko časa je preteklo med nesrečo in izplačilom pomoči?

| 9. | Povprečni čas, v katerem je bila prejeta pomoč pri 23 uspešnih vlogah, je bil 375 dni. |
| --- | --- |

9.

Povprečni čas, v katerem je bila prejeta pomoč pri 23 uspešnih vlogah, je bil 375 dni.

| 10. | Sodišče je preučilo čas za pridobivanje pomoči iz sklada tako, da je obravnavanje vlog razdelilo v faze. V upravnem procesu je med datumom nesreče in datumom izplačila pet glavnih faz (glej diagram 1). |
| --- | --- |

10.

Sodišče je preučilo čas za pridobivanje pomoči iz sklada tako, da je obravnavanje vlog razdelilo v faze. V upravnem procesu je med datumom nesreče in datumom izplačila pet glavnih faz (glej diagram 1).

Image

| 11. | V tabeli 3 je prikazano povprečno trajanje vsake faze v procesu. Medtem ko povprečni čas za prvi fazi velja za vseh 41 vlog, se povprečni čas za zadnje tri faze nanaša samo na 23 uspešnih vlog.
  Tabela 3
  Povprečno število dni na fazo pri obravnavanju vlog za pomoč iz sklada






  Faza | Povprečni čas v koledarskih dnevih |
| --- | --- | --- |
| Vloga | 66 |
| Ocena | 148 |
| Proračun | 65 |
| Odločanje o nepovratnih sredstvih | 94 |
| Izplačilo | 24 |
| Vir: Evidenca vlog v GD za regionalno politiko. |

11.

V tabeli 3 je prikazano povprečno trajanje vsake faze v procesu. Medtem ko povprečni čas za prvi fazi velja za vseh 41 vlog, se povprečni čas za zadnje tri faze nanaša samo na 23 uspešnih vlog.

Tabela 3

Povprečno število dni na fazo pri obravnavanju vlog za pomoč iz sklada

Faza

Povprečni čas v koledarskih dnevih

Vloga

66

Ocena

148

Proračun

65

Odločanje o nepovratnih sredstvih

94

Izplačilo

24

Vir: Evidenca vlog v GD za regionalno politiko.

Do prejema vloge od države povprečno pretečeta približno dva meseca

| 12. | Kot kaže tabela 3, faza podajanja vloge povprečno traja 66 dni. Po uredbi, ki ureja pomoč iz sklada, je treba vloge poslati Komisiji „čim prej in najpozneje v desetih tednih od nastanka prve škode, ki jo je povzročila nesreča“ (4). Vendar je bila v sedmih primerih (v skoraj 17 % primerov) vloga predložena več kot deset tednov po nesreči, torej po izteku roka. Kaže, da upravičenci za pripravo vloge potrebujejo vsaj dva meseca. Pripravljanje vloge traja tako dolgo, ker je treba zbrati dokazila v podporo vlogi, vključno z informacijami o deležu prebivalstva, ki ga je prizadela nesreča. |
| --- | --- |

12.

Kot kaže tabela 3, faza podajanja vloge povprečno traja 66 dni. Po uredbi, ki ureja pomoč iz sklada, je treba vloge poslati Komisiji „čim prej in najpozneje v desetih tednih od nastanka prve škode, ki jo je povzročila nesreča“ (4). Vendar je bila v sedmih primerih (v skoraj 17 % primerov) vloga predložena več kot deset tednov po nesreči, torej po izteku roka. Kaže, da upravičenci za pripravo vloge potrebujejo vsaj dva meseca. Pripravljanje vloge traja tako dolgo, ker je treba zbrati dokazila v podporo vlogi, vključno z informacijami o deležu prebivalstva, ki ga je prizadela nesreča.

Komisija v povprečju potrebuje skoraj pet mesecev, da pridobi manjkajoče informacije in oceni upravičenost vloge

| 13. | Kot je prikazano v tabeli 3, je faza ocenjevanja najdaljša od vseh faz pri obravnavanju vlog za pomoč iz sklada. Zajema več kot tretjino časa, ki preteče med datumom nesreče in datumom izplačila. Ko Komisija prejme vlogo, preuči njeno upravičenost, kar skoraj v vseh primerih pomeni, da zadevno državo prosilko prosi za dodatne informacije (glej okvir 1). Ta faza se konča z načelno odločitvijo o tem, ali naj se pomoč zagotovi ali ne.

  Okvir 1Zagotavljanje potrebnih informacij KomisijiČas, ki ga Komisija potrebuje, da analizira vlogo in zahteva dodatne informacije, je zelo različen. Pri poplavah v letu 2005 je bilo veliko informacij – zlasti podatkov v elektronski obliki – poslanih takoj po nesreči in pred predložitvijo uradne vloge. Posledično je Komisija zahtevala dodatne informacije 1,6 meseca, preden je prejela vlogo, zato je bilo trajanje faze ocenjevanja krajše od povprečja. V primeru gozdnega požara leta 2003 so pristojni organi že naslednji dan poslali Komisiji informacije, ki jih je zahtevala. Zato je ocenjevanje skupaj trajalo samo 1,5 meseca. Druga skrajnost je primer iz leta 2003, pri katerem je ocenjevanje trajalo 12,5 meseca. Do tega je prišlo, ker so nacionalni organi poslali ogromen, vendar nepopoln sklop dokazil v svojem nacionalnem jeziku. |
| --- | --- |

13.

Kot je prikazano v tabeli 3, je faza ocenjevanja najdaljša od vseh faz pri obravnavanju vlog za pomoč iz sklada. Zajema več kot tretjino časa, ki preteče med datumom nesreče in datumom izplačila. Ko Komisija prejme vlogo, preuči njeno upravičenost, kar skoraj v vseh primerih pomeni, da zadevno državo prosilko prosi za dodatne informacije (glej okvir 1). Ta faza se konča z načelno odločitvijo o tem, ali naj se pomoč zagotovi ali ne.

Okvir 1Zagotavljanje potrebnih informacij KomisijiČas, ki ga Komisija potrebuje, da analizira vlogo in zahteva dodatne informacije, je zelo različen. Pri poplavah v letu 2005 je bilo veliko informacij – zlasti podatkov v elektronski obliki – poslanih takoj po nesreči in pred predložitvijo uradne vloge. Posledično je Komisija zahtevala dodatne informacije 1,6 meseca, preden je prejela vlogo, zato je bilo trajanje faze ocenjevanja krajše od povprečja. V primeru gozdnega požara leta 2003 so pristojni organi že naslednji dan poslali Komisiji informacije, ki jih je zahtevala. Zato je ocenjevanje skupaj trajalo samo 1,5 meseca. Druga skrajnost je primer iz leta 2003, pri katerem je ocenjevanje trajalo 12,5 meseca. Do tega je prišlo, ker so nacionalni organi poslali ogromen, vendar nepopoln sklop dokazil v svojem nacionalnem jeziku.

| 14. | Sodišče je preučilo, kako na trajanje faze ocenjevanja gledajo prosilci (glej tabelo 4). Po podatkih, pridobljenih z raziskovalno anketo, je več kot polovica uspešnih prosilcev in tudi dve tretjini neuspešnih prosilcev menilo, da je Komisija njihovo vlogo ocenila v razumnem roku. Uspešni prosilci so tisti, katerih vloge so bile odobrene, neuspešni pa tisti, katerih vloge so bile zavrnjene.
  Tabela 4
  Delež v odstotkih prosilcev, ki menijo, da je trajanje faze ocenjevanja razumno, predolgo ali pa imajo drugačno mnenje







  Mnenje o trajanju faze ocenjevanja | Prosilci |
| --- | --- | --- |
| Uspešni | Neuspešni |
| Razumno | 50 % | 67 % |
| Predolgo | 39 % | 11 % |
| Drugo | 11 % | 11 % |
| Brez odgovora | 0 % | 11 % |
| Skupaj | 100 % | 100 % |
| Vir: Podatki, ki jih je Sodišče pridobilo z raziskovalno anketo med prosilci. |

14.

Sodišče je preučilo, kako na trajanje faze ocenjevanja gledajo prosilci (glej tabelo 4). Po podatkih, pridobljenih z raziskovalno anketo, je več kot polovica uspešnih prosilcev in tudi dve tretjini neuspešnih prosilcev menilo, da je Komisija njihovo vlogo ocenila v razumnem roku. Uspešni prosilci so tisti, katerih vloge so bile odobrene, neuspešni pa tisti, katerih vloge so bile zavrnjene.

Tabela 4

Delež v odstotkih prosilcev, ki menijo, da je trajanje faze ocenjevanja razumno, predolgo ali pa imajo drugačno mnenje

Mnenje o trajanju faze ocenjevanja

Prosilci

Uspešni

Neuspešni

Razumno

50 %

67 %

Predolgo

39 %

11 %

Drugo

11 %

11 %

Brez odgovora

0 %

11 %

Skupaj

100 %

100 %

Vir: Podatki, ki jih je Sodišče pridobilo z raziskovalno anketo med prosilci.

| 15. | Nadalje je v tabeli 5 prikazano povprečno trajanje faze ocenjevanja, ki ga prosilci vidijo kot razumnega, in povprečno trajanje faze ocenjevanja, ki ga prosilci štejejo za predolgo. Zanimivo je, da se neuspešni prosilci zdijo „potrpežljivejši“ od uspešnih prosilcev. Dodati je treba tudi, da se je čas, ki ga je potrebovala Komisija, samo enemu neuspešnemu prosilcu zdel „predolg“.
  Tabela 5
  Razmerje med uspehom vloge, trajanjem faze ocenjevanja in mnenjem prosilcev








  Odobrene vloge | Zavrnjene vloge |
| --- | --- | --- |
| Povprečno trajanje pri tistih prosilcih, ki se jim je porabljeni čas zdel razumen | Povprečno trajanje pri tistih prosilcih, ki se jim je porabljeni čas zdel predolg | Povprečno trajanje pri tistih prosilcih, ki se jim je porabljeni čas zdel razumen | Povprečno trajanje pri tistih prosilcih, ki se jim je porabljeni čas zdel predolg |
| 101 dan | 171 dni | 129 dni | 181 dni |
| Vir: Podatki, ki jih je Sodišče pridobilo z raziskovalno anketo med prosilci. |

15.

Nadalje je v tabeli 5 prikazano povprečno trajanje faze ocenjevanja, ki ga prosilci vidijo kot razumnega, in povprečno trajanje faze ocenjevanja, ki ga prosilci štejejo za predolgo. Zanimivo je, da se neuspešni prosilci zdijo „potrpežljivejši“ od uspešnih prosilcev. Dodati je treba tudi, da se je čas, ki ga je potrebovala Komisija, samo enemu neuspešnemu prosilcu zdel „predolg“.

Tabela 5

Razmerje med uspehom vloge, trajanjem faze ocenjevanja in mnenjem prosilcev

Odobrene vloge

Zavrnjene vloge

Povprečno trajanje pri tistih prosilcih, ki se jim je porabljeni čas zdel razumen

Povprečno trajanje pri tistih prosilcih, ki se jim je porabljeni čas zdel predolg

Povprečno trajanje pri tistih prosilcih, ki se jim je porabljeni čas zdel razumen

Povprečno trajanje pri tistih prosilcih, ki se jim je porabljeni čas zdel predolg

101 dan

171 dni

129 dni

181 dni

Vir: Podatki, ki jih je Sodišče pridobilo z raziskovalno anketo med prosilci.

Povprečno mineta več kot dva meseca, preden so dana na razpolago finančna sredstva iz proračuna EU

| 16. | Po načelni odločitvi Komisije se začne proračunska faza. Proračunska vrstica za SSEU je samo zaznamek. Komisija pripravi „zahtevek za proračunska sredstva“, ki se predloži proračunskima organoma (Svet in Parlament). Ta postopek spreminjanja proračuna povprečno traja več kot dva meseca, vendar se lahko v času praznikov ali dopustov zavleče tudi na štiri mesece (glej okvir 2).

  Okvir 2Izvedba postopka spreminjanja proračunaZa dve vlogi v zvezi s poplavami v letu 2005 je bila načelna odločitev sprejeta decembra 2005, sprememba proračuna pa je bila odobrena šele aprila 2006, štiri mesece pozneje. Za primer vloge v zvezi s poplavami leta 2004 je bila načelna odločitev sprejeta junija 2005, sprememba proračuna pa je bila odobrena šele septembra 2005, tri mesece pozneje. |
| --- | --- |

16.

Po načelni odločitvi Komisije se začne proračunska faza. Proračunska vrstica za SSEU je samo zaznamek. Komisija pripravi „zahtevek za proračunska sredstva“, ki se predloži proračunskima organoma (Svet in Parlament). Ta postopek spreminjanja proračuna povprečno traja več kot dva meseca, vendar se lahko v času praznikov ali dopustov zavleče tudi na štiri mesece (glej okvir 2).

Okvir 2Izvedba postopka spreminjanja proračunaZa dve vlogi v zvezi s poplavami v letu 2005 je bila načelna odločitev sprejeta decembra 2005, sprememba proračuna pa je bila odobrena šele aprila 2006, štiri mesece pozneje. Za primer vloge v zvezi s poplavami leta 2004 je bila načelna odločitev sprejeta junija 2005, sprememba proračuna pa je bila odobrena šele septembra 2005, tri mesece pozneje.

Do podpisa vseh dokumentov povprečno pretečejo trije meseci

| 17. | Ko so v proračunu dana na razpolago potrebna finančna sredstva, Komisija sprejme odločbo o nepovratnih sredstvih in sklene sporazum s prosilcem. V tem sporazumu se določita vrsta in kraj dejavnosti, ki bodo financirane iz sklada. Kot je prikazano v tabeli 3, ta faza povprečno traja tri mesece. Ampak v sedmih primerih so bile opažene neobičajne zamude, do katerih je prišlo, ker prosilci predolgo niso predložili zahtevanih dokumentov, ki so včasih tako preprosti kot identifikacijska številka bančnega računa za plačilo. Tudi metoda, po kateri se dokumenti pošiljajo Komisiji, lahko povzroči zamudo. Na primer, nekateri prosilci, ki so podpisan sporazum o nepovratnih sredstvih z diplomatsko pošto poslali svojemu stalnemu predstavništvu, to pa nato Komisiji, so ugotovili, da je bilo to dejansko počasneje, kot če bi sporazum poslali neposredno po pošti. |
| --- | --- |

17.

Ko so v proračunu dana na razpolago potrebna finančna sredstva, Komisija sprejme odločbo o nepovratnih sredstvih in sklene sporazum s prosilcem. V tem sporazumu se določita vrsta in kraj dejavnosti, ki bodo financirane iz sklada. Kot je prikazano v tabeli 3, ta faza povprečno traja tri mesece. Ampak v sedmih primerih so bile opažene neobičajne zamude, do katerih je prišlo, ker prosilci predolgo niso predložili zahtevanih dokumentov, ki so včasih tako preprosti kot identifikacijska številka bančnega računa za plačilo. Tudi metoda, po kateri se dokumenti pošiljajo Komisiji, lahko povzroči zamudo. Na primer, nekateri prosilci, ki so podpisan sporazum o nepovratnih sredstvih z diplomatsko pošto poslali svojemu stalnemu predstavništvu, to pa nato Komisiji, so ugotovili, da je bilo to dejansko počasneje, kot če bi sporazum poslali neposredno po pošti.

| 18. | Seštevek povprečnega časa za proračunsko fazo in povprečnega časa za fazo odločanja o nepovratnih sredstvih predstavlja skorajda polovico povprečnega časa, ki preteče od datuma nesreče do datuma pridobitve pomoči iz sklada. Torej dajanje na razpolago razpoložljivih finančnih sredstev in podpis vseh dokumentov traja enako dolgo kot ocenjevanje vloge. |
| --- | --- |

18.

Seštevek povprečnega časa za proračunsko fazo in povprečnega časa za fazo odločanja o nepovratnih sredstvih predstavlja skorajda polovico povprečnega časa, ki preteče od datuma nesreče do datuma pridobitve pomoči iz sklada. Torej dajanje na razpolago razpoložljivih finančnih sredstev in podpis vseh dokumentov traja enako dolgo kot ocenjevanje vloge.

Do izplačila povprečno mine skoraj mesec dni

| 19. | Kot prikazuje tabela 3, faza izplačila povprečno traja 24 dni. Ko obe strani podpišeta sporazum, do izplačila običajno mine manj kot mesec dni, vendar lahko traja tudi dlje. To se zgodi, če Komisija podpisan sporazum prejme šele na začetku proračunskega leta. V tem primeru – zaradi računovodskih postopkov na koncu in začetku leta – izplačilo ne bo izvršeno pred marcem. |
| --- | --- |

19.

Kot prikazuje tabela 3, faza izplačila povprečno traja 24 dni. Ko obe strani podpišeta sporazum, do izplačila običajno mine manj kot mesec dni, vendar lahko traja tudi dlje. To se zgodi, če Komisija podpisan sporazum prejme šele na začetku proračunskega leta. V tem primeru – zaradi računovodskih postopkov na koncu in začetku leta – izplačilo ne bo izvršeno pred marcem.

Kateri dejavniki so odgovorni za časovne razlike pri pridobivanju pomoči iz sklada?

| 20. | Do zdaj je bil v tem poročilu predstavljen povprečni čas, potreben za vsako od petih faz procesa pridobivanja pomoči iz sklada. Pri povprečnem času so se pojavile velike razlike. Sodišče je skušalo najti dejavnike, ki bi jih lahko pojasnili. Zato je preučilo, v kakšnem obsegu razlike pojasnjujejo kategorija nesreče, vrsta nesreče in država, v kateri je do nesreče prišlo. Pri tem je razlikovalo med tremi kategorijami nesreč: večjimi nesrečami, nesrečami v sosedstvu in regionalnimi nesrečami. Glede na vrsto so bile nesreče razvrščene kot poplava, gozdni požar, neurje, potres, razlitje nafte, neugodne vremenske razmere, vulkanski izbruh in eksplozija. Ugotovljeno ni bilo nikakršno pomembno razmerje med kategorijo nesreče in časom, potrebnim za pridobitev pomoči iz sklada. Isto velja za vrsto nesreče in državo, v kateri je do nesreče prišlo. |
| --- | --- |

20.

Do zdaj je bil v tem poročilu predstavljen povprečni čas, potreben za vsako od petih faz procesa pridobivanja pomoči iz sklada. Pri povprečnem času so se pojavile velike razlike. Sodišče je skušalo najti dejavnike, ki bi jih lahko pojasnili. Zato je preučilo, v kakšnem obsegu razlike pojasnjujejo kategorija nesreče, vrsta nesreče in država, v kateri je do nesreče prišlo. Pri tem je razlikovalo med tremi kategorijami nesreč: večjimi nesrečami, nesrečami v sosedstvu in regionalnimi nesrečami. Glede na vrsto so bile nesreče razvrščene kot poplava, gozdni požar, neurje, potres, razlitje nafte, neugodne vremenske razmere, vulkanski izbruh in eksplozija. Ugotovljeno ni bilo nikakršno pomembno razmerje med kategorijo nesreče in časom, potrebnim za pridobitev pomoči iz sklada. Isto velja za vrsto nesreče in državo, v kateri je do nesreče prišlo.

| 21. | Primer analize razlik pri času, ki je bil potreben za pridobitev pomoči iz sklada, je predstavljen v tabeli 6. Tam je prikazano razmerje med vrsto nesreče in trajanjem faze podajanja vloge. Kot je mogoče razbrati, vrsta nesreče ne pojasnjuje pomembnega dela razlike v času, ki ga prosilec potrebuje, da primer predloži Komisiji.
  Tabela 6
  Trajanje faze podajanja vloge glede na vrsto nesreče










  Vrsta nesreče | Število vlog | Povprečno število dni | Najmanjše število dni | Največje število dni | Standardno odstopanje |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Poplava | 19 | 67 | 12 | 106 | 17 |
| Gozdni požar | 11 | 58 | 24 | 70 | 17 |
| Neurje | 5 | 64 | 61 | 67 | 2 |
| Potres | 2 | 72 | 70 | 74 | 2 |
| Razlitje nafte | 1 | 55 | 55 | 55 | 0 |
| Neugodne vremenske razmere | 1 | 79 | 79 | 79 | 0 |
| Vulkanski izbruh | 1 | 79 | 79 | 79 | 0 |
| Eksplozija | 1 | 68 | 68 | 68 | 0 |
| Vse nesreče | 41 | 66 | 12 | 106 | 15 |
| Vir: Evidenca vlog v GD za regionalno politiko. |

21.

Primer analize razlik pri času, ki je bil potreben za pridobitev pomoči iz sklada, je predstavljen v tabeli 6. Tam je prikazano razmerje med vrsto nesreče in trajanjem faze podajanja vloge. Kot je mogoče razbrati, vrsta nesreče ne pojasnjuje pomembnega dela razlike v času, ki ga prosilec potrebuje, da primer predloži Komisiji.

Tabela 6

Trajanje faze podajanja vloge glede na vrsto nesreče

Vrsta nesreče

Število vlog

Povprečno število dni

Najmanjše število dni

Največje število dni

Standardno odstopanje

Poplava

19

67

12

106

17

Gozdni požar

11

58

24

70

17

Neurje

5

64

61

67

2

Potres

2

72

70

74

2

Razlitje nafte

1

55

55

55

0

Neugodne vremenske razmere

1

79

79

79

0

Vulkanski izbruh

1

79

79

79

0

Eksplozija

1

68

68

68

0

Vse nesreče

41

66

12

106

15

Vir: Evidenca vlog v GD za regionalno politiko.

| 22. | Analiza Sodišča kaže, da je čas, ki je potreben za aktiviranje sredstev, odvisen predvsem od:






  (a) | upravnih pravil, ki se uporabijo; |
| --- | --- | --- |

22.

Analiza Sodišča kaže, da je čas, ki je potreben za aktiviranje sredstev, odvisen predvsem od:

(a)

upravnih pravil, ki se uporabijo;

| (b) | hitrosti Komisije, vključno s potrebo po prevajanju; |
| --- | --- |

(b)

hitrosti Komisije, vključno s potrebo po prevajanju;

| (c) | hitrosti odgovorov nacionalnih organov in |
| --- | --- |

(c)

hitrosti odgovorov nacionalnih organov in

| (d) | kakovosti informacij, ki jih zagotovi prosilec. |
| --- | --- |

(d)

kakovosti informacij, ki jih zagotovi prosilec.

Ali je mogoče trditi, da dejansko porabljeni čas kaže, da je sklad prosilcem zagotovil hiter odziv?

| 23. | Skušalo se je izmeriti, kakšna je bila uspešnost sklada v primerjavi s podobnimi skladi ali dejavnostmi. Preučeni so bili različni drugi skladi in dejavnosti. Ugotovljeno je bilo, da mu je najbolj podobna rezerva za nujno pomoč Komisijinega Generalnega direktorata za humanitarno pomoč (ECHO). Toda kljub podobnostim med skladoma si ta nista podobna dovolj, da bi to zagotavljalo merilo uspešnosti za Solidarnostni sklad. Sklad za nujno pomoč ima specifičen uredben in postopkovni okvir, ki je zasnovan, da bi se omogočila zagotovitev takojšnje pomoči (npr. faza ocenjevanja, ki traja manj kot teden dni, in fiksna proračunska vrstica). Sklad nima enakovrednega uredbenega okvira. |
| --- | --- |

23.

Skušalo se je izmeriti, kakšna je bila uspešnost sklada v primerjavi s podobnimi skladi ali dejavnostmi. Preučeni so bili različni drugi skladi in dejavnosti. Ugotovljeno je bilo, da mu je najbolj podobna rezerva za nujno pomoč Komisijinega Generalnega direktorata za humanitarno pomoč (ECHO). Toda kljub podobnostim med skladoma si ta nista podobna dovolj, da bi to zagotavljalo merilo uspešnosti za Solidarnostni sklad. Sklad za nujno pomoč ima specifičen uredben in postopkovni okvir, ki je zasnovan, da bi se omogočila zagotovitev takojšnje pomoči (npr. faza ocenjevanja, ki traja manj kot teden dni, in fiksna proračunska vrstica). Sklad nima enakovrednega uredbenega okvira.

| 24. | Vendar je Sodišče pri analiziranju podatkov ugotovilo, da so bile prve štiri vloge izplačane v roku, ki je trajal med 100 in 150 dnevi od datuma nesreče, povprečno v 131 dneh. Komisija je prve štiri vloge začela obravnavati pred dokončno vzpostavitvijo sklada. Čas obravnavanja teh štirih vlog zagotavlja merilo primerjave, s katerim je mogoče presojati čas obravnavanja nadaljnjih vlog. Če pri vlogi, ki je bila prejeta leta 2003 ali pozneje, ko je bil sklad že v celoti vzpostavljen, čas obravnave, torej čas od dneva nesreče do dneva pridobitve pomoči iz sklada, presega 150 dni, ga je mogoče šteti kot dolgega. Povprečni čas obravnavanja pri 19 uspešnih vlogah po prvih štirih vlogah je znašal 415 dni, torej je bil daljši od pravkar opredeljenega merila uspešnosti. Zato Sodišče ni mnenja, da je sklad v obdobju po letu 2002 pomoč zagotavljal hitro. Sklad je prve štiri vloge obravnaval veliko hitreje kot naslednje vloge. |
| --- | --- |

24.

Vendar je Sodišče pri analiziranju podatkov ugotovilo, da so bile prve štiri vloge izplačane v roku, ki je trajal med 100 in 150 dnevi od datuma nesreče, povprečno v 131 dneh. Komisija je prve štiri vloge začela obravnavati pred dokončno vzpostavitvijo sklada. Čas obravnavanja teh štirih vlog zagotavlja merilo primerjave, s katerim je mogoče presojati čas obravnavanja nadaljnjih vlog. Če pri vlogi, ki je bila prejeta leta 2003 ali pozneje, ko je bil sklad že v celoti vzpostavljen, čas obravnave, torej čas od dneva nesreče do dneva pridobitve pomoči iz sklada, presega 150 dni, ga je mogoče šteti kot dolgega. Povprečni čas obravnavanja pri 19 uspešnih vlogah po prvih štirih vlogah je znašal 415 dni, torej je bil daljši od pravkar opredeljenega merila uspešnosti. Zato Sodišče ni mnenja, da je sklad v obdobju po letu 2002 pomoč zagotavljal hitro. Sklad je prve štiri vloge obravnaval veliko hitreje kot naslednje vloge.

| 25. | Štirje primeri, ki so bili uporabljeni za merilo uspešnosti, bi lahko pomagali ugotoviti, kako bi bilo proces mogoče pospešiti pri novih primerih. V teh štirih primerih je:






  (a) | ocenjevanje povprečno trajalo samo devet dni, saj je bila Komisiji obsežna dokumentacija zagotovljena že na predhodnih stopnjah (preden je bila vloga uradno podana); |
| --- | --- | --- |

25.

Štirje primeri, ki so bili uporabljeni za merilo uspešnosti, bi lahko pomagali ugotoviti, kako bi bilo proces mogoče pospešiti pri novih primerih. V teh štirih primerih je:

(a)

ocenjevanje povprečno trajalo samo devet dni, saj je bila Komisiji obsežna dokumentacija zagotovljena že na predhodnih stopnjah (preden je bila vloga uradno podana);

| (b) | proračunska faza povprečno trajala samo osem dni, kajti Komisija je predlog Parlamentu poslala istega dne, kot je bila sprejeta načelna odločitev; in |
| --- | --- |

(b)

proračunska faza povprečno trajala samo osem dni, kajti Komisija je predlog Parlamentu poslala istega dne, kot je bila sprejeta načelna odločitev; in

| (c) | v fazi odločanja o nepovratnih sredstvih veliko časa prihranilo to, da sta obe strani sporazum podpisali istega dne. |
| --- | --- |

(c)

v fazi odločanja o nepovratnih sredstvih veliko časa prihranilo to, da sta obe strani sporazum podpisali istega dne.

| 26. | Sodišče je preučilo, ali prosilci menijo, da je trajanje procesa vplivalo na izvajanje sanacijskih ukrepov. Anketa je pokazala, da večina prosilcev meni, da trajanje procesa ni v nobenem pogledu vplivalo na izvajanje sanacijskih ukrepov. Takšnega mnenja so verjetno zato, ker se sklad uporablja predvsem za povračilo majhnega dela stroškov, ki jih je povzročila nesreča (glej grafični prikaz 1). |
| --- | --- |

26.

Sodišče je preučilo, ali prosilci menijo, da je trajanje procesa vplivalo na izvajanje sanacijskih ukrepov. Anketa je pokazala, da večina prosilcev meni, da trajanje procesa ni v nobenem pogledu vplivalo na izvajanje sanacijskih ukrepov. Takšnega mnenja so verjetno zato, ker se sklad uporablja predvsem za povračilo majhnega dela stroškov, ki jih je povzročila nesreča (glej grafični prikaz 1).

Image

Učinkovitost

| 27. | Sklad mora biti učinkovit. Uredba določa, da „Upravni postopki morajo biti ustrezno prilagojeni in omejeni na nujno potrebni minimum“, ne da bi koncept nadalje opredelila (5). |
| --- | --- |

27.

Sklad mora biti učinkovit. Uredba določa, da „Upravni postopki morajo biti ustrezno prilagojeni in omejeni na nujno potrebni minimum“, ne da bi koncept nadalje opredelila (5).

| 28. | Sodišče je pregledalo postopke, ki jih morajo upoštevati države upravičenke pri javnih razpisih, sklepanju pogodb in uporabi nepovratnih sredstev, pri poročanju o njih in pri njihovem revidiranju. Sodišče je prišlo do sklepa, da so zahteve za države upravičenke SSEU manj okorne kot za tiste, ki prejemajo druga sredstva EU. Zato se za upravne postopke lahko šteje, da so bili zmanjšani na raven, ki zagotavlja, da so za države upravičenke učinkoviti. |
| --- | --- |

28.

Sodišče je pregledalo postopke, ki jih morajo upoštevati države upravičenke pri javnih razpisih, sklepanju pogodb in uporabi nepovratnih sredstev, pri poročanju o njih in pri njihovem revidiranju. Sodišče je prišlo do sklepa, da so zahteve za države upravičenke SSEU manj okorne kot za tiste, ki prejemajo druga sredstva EU. Zato se za upravne postopke lahko šteje, da so bili zmanjšani na raven, ki zagotavlja, da so za države upravičenke učinkoviti.

| 29. | Sodišče je preučilo upravne postopke na Komisiji, da bi ocenilo, ali so bili omejeni na minimum. Prišlo je do sklepa, da je v sedanjem okviru sklada (ki je solidarnostni sklad in ne sklad za nujne primere) vseh pet faz upravnih postopkov potrebnih in da nobena ni odveč. |
| --- | --- |

29.

Sodišče je preučilo upravne postopke na Komisiji, da bi ocenilo, ali so bili omejeni na minimum. Prišlo je do sklepa, da je v sedanjem okviru sklada (ki je solidarnostni sklad in ne sklad za nujne primere) vseh pet faz upravnih postopkov potrebnih in da nobena ni odveč.

| 30. | Čeprav Komisija nima računovodskega sistema, ki bi zagotavljal podatke za izračun stroškov sklada, je mogoče oceniti, da je povprečni neposredni strošek upravljanja sklada približno 0,06 % (oziroma manj kot 0,1 %) odobrenega zneska, kot prikazuje tabela 7. Od vzpostavitve sklada leta 2002 je bila naloga upravljanja storitev sklada kot stalno delo dodeljena dvema osebama, ki se s procesom ukvarjata od sprožitve vlog do zaključka pomoči. |
| --- | --- |

30.

Čeprav Komisija nima računovodskega sistema, ki bi zagotavljal podatke za izračun stroškov sklada, je mogoče oceniti, da je povprečni neposredni strošek upravljanja sklada približno 0,06 % (oziroma manj kot 0,1 %) odobrenega zneska, kot prikazuje tabela 7. Od vzpostavitve sklada leta 2002 je bila naloga upravljanja storitev sklada kot stalno delo dodeljena dvema osebama, ki se s procesom ukvarjata od sprožitve vlog do zaključka pomoči.

| 31. | Pri prizadevanjih, da bi se izračunal celotni strošek Komisijinega upravljanja sklada, so se tako od kadrovskega kot od revizijskega direktorata zahtevale dodatne informacije o drugih uslužbencih, ki so sodelovali pri tej nalogi, pogostosti službenih potovanj ter stroških po operativnih in revizijskih enotah, pa tudi o drugih upravnih stroških ter stroških spremljanja in kontrol na kraju samem. Informacije, ki so bile na voljo, so bile omejene. Zato je Sodišče, da bi sestavilo „merilo uspešnosti“ za namene vrednotenja, izračunalo oceno vseh zgornjih stroškov na letni osnovi. Ta letno povprečno znaša 170 000 EUR. Tabela 7 kaže, da so upravni stroški v primerjavi z upravljanim zneskom minimalni. Za ponazoritev: leta 2002, ko je bilo treba upravljati samo štiri primere, so upravni stroški predstavljali 0,02 % odobrene pomoči. Ugotovitve Sodišča kažejo, da Komisija učinkovito upravlja sklad.
  Tabela 7
  Upravni stroški in delovna obremenitev sklada po letih | Leto 2002 | Leto 2003 | Leto 2004 | Leto 2005 | Leto 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Letni upravni stroški GD REGIO
  (milijoni EUR) | 0,15 | 0,16 | 0,17 | 0,18 | 0,19 |
| Število vlog | 4 | 10 | 11 | 12 | 4 |
| Odobrena pomoč
  (milijoni EUR) | 728 | 107 | 20 | 205 | 24 |
| Vir: Ocena stroškov, ki jo je sestavilo Sodišče, in GD za regionalno politiko. |

31.

Pri prizadevanjih, da bi se izračunal celotni strošek Komisijinega upravljanja sklada, so se tako od kadrovskega kot od revizijskega direktorata zahtevale dodatne informacije o drugih uslužbencih, ki so sodelovali pri tej nalogi, pogostosti službenih potovanj ter stroških po operativnih in revizijskih enotah, pa tudi o drugih upravnih stroških ter stroških spremljanja in kontrol na kraju samem. Informacije, ki so bile na voljo, so bile omejene. Zato je Sodišče, da bi sestavilo „merilo uspešnosti“ za namene vrednotenja, izračunalo oceno vseh zgornjih stroškov na letni osnovi. Ta letno povprečno znaša 170 000 EUR. Tabela 7 kaže, da so upravni stroški v primerjavi z upravljanim zneskom minimalni. Za ponazoritev: leta 2002, ko je bilo treba upravljati samo štiri primere, so upravni stroški predstavljali 0,02 % odobrene pomoči. Ugotovitve Sodišča kažejo, da Komisija učinkovito upravlja sklad.

Tabela 7

Upravni stroški in delovna obremenitev sklada po letih

Leto 2002

Leto 2003

Leto 2004

Leto 2005

Leto 2006

Letni upravni stroški GD REGIO

(milijoni EUR)

0,15

0,16

0,17

0,18

0,19

Število vlog

4

10

11

12

4

Odobrena pomoč

(milijoni EUR)

728

107

20

205

24

Vir: Ocena stroškov, ki jo je sestavilo Sodišče, in GD za regionalno politiko.

Fleksibilnost

| 32. | Za namene te analize je fleksibilnost opredeljena kot lahkota, s katero je sistem mogoče prilagoditi uporabam in okolju, ki so drugačni od tistih, za katere je bil zasnovan. Sklad je bil zasnovan za večje nesreče. Zato lahko izkaže fleksibilnost pri odzivu na vloge, povezane z regionalnimi nesrečami. |
| --- | --- |

32.

Za namene te analize je fleksibilnost opredeljena kot lahkota, s katero je sistem mogoče prilagoditi uporabam in okolju, ki so drugačni od tistih, za katere je bil zasnovan. Sklad je bil zasnovan za večje nesreče. Zato lahko izkaže fleksibilnost pri odzivu na vloge, povezane z regionalnimi nesrečami.

| 33. | Sklad bi moral Skupnosti omogočiti, da se fleksibilno odzove na izredne razmere, vendar je treba izjemne primere obravnavati zelo strogo (6). Fleksibilnost sklada ne sme ogroziti načela pravičnega obravnavanja. |
| --- | --- |

33.

Sklad bi moral Skupnosti omogočiti, da se fleksibilno odzove na izredne razmere, vendar je treba izjemne primere obravnavati zelo strogo (6). Fleksibilnost sklada ne sme ogroziti načela pravičnega obravnavanja.

Kako sklad obravnava regionalne nesreče?

| 34. | Sodišče je preučilo obravnavanje regionalnih in večjih nesreč. Analiza je bila osredotočena na „fleksibilnost“ z vidika pravičnega obravnavanja vlog. To pomeni pravično ocenjevanje zahtev, ki jih predložijo prosilci, in Komisijino uporabo skladnih in doslednih meril pri odobravanju ali zavračanju vlog. |
| --- | --- |

34.

Sodišče je preučilo obravnavanje regionalnih in večjih nesreč. Analiza je bila osredotočena na „fleksibilnost“ z vidika pravičnega obravnavanja vlog. To pomeni pravično ocenjevanje zahtev, ki jih predložijo prosilci, in Komisijino uporabo skladnih in doslednih meril pri odobravanju ali zavračanju vlog.

| 35. | Od 18 vlog, ki so bile zavrnjene (7), jih je 15 (83 %) zadevalo regionalne nesreče. Razlog za to zelo visoko raven zavrnitev je, da je opredelitev regionalnih nesreč dokaj neoprijemljiva, njihovo upravičenost do sredstev iz sklada pa je bolj zapleteno oceniti. Vsaka Komisijina zavrnitev se utemelji s sklopom razlogov. Glavni razlogi, ki jih je Komisija navedla za zavrnitev, so bili:






  (a) | vloge so bile predložene prepozno in/ali so bile nepopolne; |
| --- | --- | --- |

35.

Od 18 vlog, ki so bile zavrnjene (7), jih je 15 (83 %) zadevalo regionalne nesreče. Razlog za to zelo visoko raven zavrnitev je, da je opredelitev regionalnih nesreč dokaj neoprijemljiva, njihovo upravičenost do sredstev iz sklada pa je bolj zapleteno oceniti. Vsaka Komisijina zavrnitev se utemelji s sklopom razlogov. Glavni razlogi, ki jih je Komisija navedla za zavrnitev, so bili:

(a)

vloge so bile predložene prepozno in/ali so bile nepopolne;

| (b) | škoda, navedena v vlogi, ni prizadela večjega dela prebivalstva in ni bila uvrščena med regionalne nesreče; |
| --- | --- |

(b)

škoda, navedena v vlogi, ni prizadela večjega dela prebivalstva in ni bila uvrščena med regionalne nesreče;

| (c) | države članice so posredovale netočne informacije o datumu nesreče. |
| --- | --- |

(c)

države članice so posredovale netočne informacije o datumu nesreče.

| 36. | Medtem ko Sodišče ne trdi, da bi bilo zavrnjene primere treba sprejeti, pa opaža, da sta v dveh primerih uporaba meril ali utemeljitev, predložena državi članici, premalo jasni (glej okvir 3). V enem primeru pogoji za upravičenost v zvezi z deležem prizadetega prebivalstva niso bili uporabljeni tako kot v enakovrednih primerih.

  Okvir 3Nekatera merila za upravičenost, ki veljajo za regionalne nesrečeZa en gozdni požar, zavrnjen v letu 2005, je Komisija med argumenti navedla, da ni vplival na večji del prebivalstva (glej pogoje v odstavku 2). Vendar pri zavrnitvi podobnega primera leta 2003 ni uporabila enakega argumenta. Nasprotno, Komisija je v svojem letnem poročilu o SSEU za leto 2002–2003 sama pojasnila, zakaj ta pogoj za ta določeni primer ne velja, čeprav pogoj ni pretirano smiseln pri nobeni od obeh zavrnjenih vlog za gozdna požara.Eden od Komisijinih razlogov za zavrnitev primera poplave leta 2004 je bil, da ni bil sprožen mehanizem Skupnosti na področju civilne zaščite, kar naj bi pomenilo, da je bila poplava le omejenega obsega. Vendar sprožitev tega mehanizma ni obvezna uredbena zahteva. Primer se je primerjalo z drugim zavrnjenim primerom poplave leta 2005, v katerem je Komisija prav tako omenjala mehanizem na področju civilne zaščite, vendar je v tem primeru nato navedla, da ta element ni relevanten. |
| --- | --- |

36.

Medtem ko Sodišče ne trdi, da bi bilo zavrnjene primere treba sprejeti, pa opaža, da sta v dveh primerih uporaba meril ali utemeljitev, predložena državi članici, premalo jasni (glej okvir 3). V enem primeru pogoji za upravičenost v zvezi z deležem prizadetega prebivalstva niso bili uporabljeni tako kot v enakovrednih primerih.

Okvir 3Nekatera merila za upravičenost, ki veljajo za regionalne nesrečeZa en gozdni požar, zavrnjen v letu 2005, je Komisija med argumenti navedla, da ni vplival na večji del prebivalstva (glej pogoje v odstavku 2). Vendar pri zavrnitvi podobnega primera leta 2003 ni uporabila enakega argumenta. Nasprotno, Komisija je v svojem letnem poročilu o SSEU za leto 2002–2003 sama pojasnila, zakaj ta pogoj za ta določeni primer ne velja, čeprav pogoj ni pretirano smiseln pri nobeni od obeh zavrnjenih vlog za gozdna požara.Eden od Komisijinih razlogov za zavrnitev primera poplave leta 2004 je bil, da ni bil sprožen mehanizem Skupnosti na področju civilne zaščite, kar naj bi pomenilo, da je bila poplava le omejenega obsega. Vendar sprožitev tega mehanizma ni obvezna uredbena zahteva. Primer se je primerjalo z drugim zavrnjenim primerom poplave leta 2005, v katerem je Komisija prav tako omenjala mehanizem na področju civilne zaščite, vendar je v tem primeru nato navedla, da ta element ni relevanten.

Image

| 37. | Sodišče je preučilo, ali so se prosilci pri vseh kategorijah nesreč, katerih vloge so bile zavrnjene, strinjali s Komisijinimi razlogi za zavrnitev. To bi se lahko razumelo kot merilo tega, v kakšnem obsegu so pravila o upravičenosti skladna in jasno razumljena. Podatki iz raziskovalne ankete kažejo, da se je 45 % prosilcev strinjalo s Komisijinimi argumenti za zavrnitev njihove vloge, kot je prikazano v grafičnem prikazu 2. Zavrnjeni prosilci se niso strinjali z argumenti Komisije iz naslednjih razlogov:






  (a) | zadevne regije niso mogle zagotoviti podatkov, ki jih je zahtevala Komisija, z zahtevano ravnijo natančnosti in v zelo kratkem predpisanem roku – v kontekstu nujnega primera, v katerem se prednost namenja takojšnjim potrebam; |
| --- | --- | --- |

37.

Sodišče je preučilo, ali so se prosilci pri vseh kategorijah nesreč, katerih vloge so bile zavrnjene, strinjali s Komisijinimi razlogi za zavrnitev. To bi se lahko razumelo kot merilo tega, v kakšnem obsegu so pravila o upravičenosti skladna in jasno razumljena. Podatki iz raziskovalne ankete kažejo, da se je 45 % prosilcev strinjalo s Komisijinimi argumenti za zavrnitev njihove vloge, kot je prikazano v grafičnem prikazu 2. Zavrnjeni prosilci se niso strinjali z argumenti Komisije iz naslednjih razlogov:

(a)

zadevne regije niso mogle zagotoviti podatkov, ki jih je zahtevala Komisija, z zahtevano ravnijo natančnosti in v zelo kratkem predpisanem roku – v kontekstu nujnega primera, v katerem se prednost namenja takojšnjim potrebam;

| (b) | vpliv škode na prebivalstvo je včasih težavno količinsko opredeliti v izključno ekonomskem smislu; na primer, v majhnih podeželskih občinah se ne pojavi le škoda na lastnini, ampak tudi pri načinu življenja in splošnih življenjskih razmerah. Hkrati se je trdilo, da lahko ti majhni dogodki, skupaj gledano, povzročijo veliko težavo; |
| --- | --- |

(b)

vpliv škode na prebivalstvo je včasih težavno količinsko opredeliti v izključno ekonomskem smislu; na primer, v majhnih podeželskih občinah se ne pojavi le škoda na lastnini, ampak tudi pri načinu življenja in splošnih življenjskih razmerah. Hkrati se je trdilo, da lahko ti majhni dogodki, skupaj gledano, povzročijo veliko težavo;

| (c) | v nekaterih primerih pristojni organi menijo, da je v preteklosti Komisija v podobnih primerih sprejela vlogo in financirala ukrepanje. |
| --- | --- |

(c)

v nekaterih primerih pristojni organi menijo, da je v preteklosti Komisija v podobnih primerih sprejela vlogo in financirala ukrepanje.

| 38. | Iz pridobljenih mnenj je razvidno, da imajo prosilci težave s časom, ki ga imajo na voljo za pripravo vloge, z oceno škode pri sestavnih delih škode, ki jih je težko opredeliti, ter z merili, ki jih za oceno vloge uporablja Komisija. Zadnji navedeni kritični element bi lahko pomenil, da prosilci v nekaterih primerih dvomijo o pravičnosti obravnavanja. |
| --- | --- |

38.

Iz pridobljenih mnenj je razvidno, da imajo prosilci težave s časom, ki ga imajo na voljo za pripravo vloge, z oceno škode pri sestavnih delih škode, ki jih je težko opredeliti, ter z merili, ki jih za oceno vloge uporablja Komisija. Zadnji navedeni kritični element bi lahko pomenil, da prosilci v nekaterih primerih dvomijo o pravičnosti obravnavanja.

Ali načelo izračunavanja nepovratnih sredstev ogroža pravično obravnavanje nepovratnih sredstev, odobrenih za regionalne nesreče?

| 39. | Po metodi, ki jo uporablja Komisija (8), se za vse regionalne nesreče prejme enak delež skupne neposredne škode, namreč pavšal, ki znaša 2,5 % skupne neposredne škode, ne da bi se pri tem upoštevala „blaginja“ države ali regije prosilke. Nasprotno se pri večjih nesrečah nepovratna sredstva izračunajo na podlagi bruto nacionalnega dohodka prosilca, zato je glede na njihovo blaginjo obravnavanje držav pravičnejše. |
| --- | --- |

39.

Po metodi, ki jo uporablja Komisija (8), se za vse regionalne nesreče prejme enak delež skupne neposredne škode, namreč pavšal, ki znaša 2,5 % skupne neposredne škode, ne da bi se pri tem upoštevala „blaginja“ države ali regije prosilke. Nasprotno se pri večjih nesrečah nepovratna sredstva izračunajo na podlagi bruto nacionalnega dohodka prosilca, zato je glede na njihovo blaginjo obravnavanje držav pravičnejše.

| 40. | Sklad se v okviru „merila izjemnosti“ (regionalno) aktivira praviloma, ne pa izjemoma (58 % nesreč je bilo regionalnih nesreč). Poleg tega je zelo težko izpolniti pogoje za uspešno vlogo v okviru merila za izredne regionalne nesreče, ki jih je treba obravnavati izredno strogo. Zato je bilo 83 % vlog za regionalne nesreče po daljšem obdobju ocenjevanja zavrnjenih. Do zavrnitev ni prišlo, ker ne bi bilo razpoložljivih sredstev, saj je sklad od svoje vzpostavitve oktobra 2002 do konca leta 2006 odobril pomoč, ki ni znašala veliko več od njegovega proračuna za eno leto. |
| --- | --- |

40.

Sklad se v okviru „merila izjemnosti“ (regionalno) aktivira praviloma, ne pa izjemoma (58 % nesreč je bilo regionalnih nesreč). Poleg tega je zelo težko izpolniti pogoje za uspešno vlogo v okviru merila za izredne regionalne nesreče, ki jih je treba obravnavati izredno strogo. Zato je bilo 83 % vlog za regionalne nesreče po daljšem obdobju ocenjevanja zavrnjenih. Do zavrnitev ni prišlo, ker ne bi bilo razpoložljivih sredstev, saj je sklad od svoje vzpostavitve oktobra 2002 do konca leta 2006 odobril pomoč, ki ni znašala veliko več od njegovega proračuna za eno leto.

Ali so prosilci zadovoljni s skladom?

| 41. | Vsi prosilci, ki so odgovorili na raziskovalno anketo, so bili zadovoljni s skladom. Sklad dojemajo kot znamenje solidarnosti, ki ima pozitiven vpliv na javno mnenje, zlasti v novih državah članicah. Sodeč po odgovorih na raziskovalno anketo (glej grafični prikaz 3) so glavni razlogi za zadovoljstvo prosilcev naslednji:






  (a) | ob upoštevanju obsega nesreč je bil prispevek sklada znamenje solidarnosti EU s prebivalstvom prizadetih regij; |
| --- | --- | --- |

41.

Vsi prosilci, ki so odgovorili na raziskovalno anketo, so bili zadovoljni s skladom. Sklad dojemajo kot znamenje solidarnosti, ki ima pozitiven vpliv na javno mnenje, zlasti v novih državah članicah. Sodeč po odgovorih na raziskovalno anketo (glej grafični prikaz 3) so glavni razlogi za zadovoljstvo prosilcev naslednji:

(a)

ob upoštevanju obsega nesreč je bil prispevek sklada znamenje solidarnosti EU s prebivalstvom prizadetih regij;

| (b) | nepovratna sredstva so pripomogla k ublažitvi velikanskih stroškov, povezanih z nesrečami (razširitev sekundarnih nujnih ukrepov, pospešitev procesa in tako dalje); |
| --- | --- |

(b)

nepovratna sredstva so pripomogla k ublažitvi velikanskih stroškov, povezanih z nesrečami (razširitev sekundarnih nujnih ukrepov, pospešitev procesa in tako dalje);

| (c) | pomoč je predstavljala zmanjšanje bremena za javne proračune, čeprav v primerjavi z resnostjo nesreče včasih le v omejenem obsegu; |
| --- | --- |

(c)

pomoč je predstavljala zmanjšanje bremena za javne proračune, čeprav v primerjavi z resnostjo nesreče včasih le v omejenem obsegu;

| (d) | prispevek je v državah kandidatkah pozitivno vplival na javno mnenje o pridružitvi EU. |
| --- | --- |

(d)

prispevek je v državah kandidatkah pozitivno vplival na javno mnenje o pridružitvi EU.

Image

ZAKLJUČEK IN PRIPOROČILA

| 42. | Pregled delovanja sklada v obdobju 2002–2006, ki ga je izvedlo Sodišče, kaže, da sklad ne zagotavlja hitrega odziva. Po nesreči so morali prosilci povprečno čakati 12 mesecev, da so prejeli izplačilo pomoči. Zamude niso povezane s kategorijo ali naravo nesreče, pa tudi ne z virom vloge. Čas, potreben za aktiviranje sredstev, je odvisen predvsem od obsega uporabljenih upravnih pravil, hitrosti Komisije, hitrosti odgovorov nacionalnih organov in od kakovosti informacij, ki jih za vsak posamičen primer zagotovijo prosilci (glej odstavke 10 do 26). |
| --- | --- |

42.

Pregled delovanja sklada v obdobju 2002–2006, ki ga je izvedlo Sodišče, kaže, da sklad ne zagotavlja hitrega odziva. Po nesreči so morali prosilci povprečno čakati 12 mesecev, da so prejeli izplačilo pomoči. Zamude niso povezane s kategorijo ali naravo nesreče, pa tudi ne z virom vloge. Čas, potreben za aktiviranje sredstev, je odvisen predvsem od obsega uporabljenih upravnih pravil, hitrosti Komisije, hitrosti odgovorov nacionalnih organov in od kakovosti informacij, ki jih za vsak posamičen primer zagotovijo prosilci (glej odstavke 10 do 26).

| 43. | Obstoječe število uslužbencev, ki upravljajo sklad na ravni Komisije, se je izkazalo za učinkovito. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so skupni stroški upravljanja sklada v primerjavi z odobreno pomočjo zelo nizki (glej odstavke 27 do 31). |
| --- | --- |

43.

Obstoječe število uslužbencev, ki upravljajo sklad na ravni Komisije, se je izkazalo za učinkovito. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so skupni stroški upravljanja sklada v primerjavi z odobreno pomočjo zelo nizki (glej odstavke 27 do 31).

| 44. | Sklad pri obravnavi vlog za pomoč nikoli ni pokazal pomanjkanja fleksibilnosti. Ne da bi se s tem izražal pomislek o zavrnitvi vlog, je iz nekaj primerov razvidno pomanjkanje jasnosti pri utemeljitvi zavrnitve vlog za regionalne nesreče. Pri metodi, uporabljeni za izračunavanje zneska nepovratnih sredstev za priznane regionalne nesreče, se ne upošteva blaginja države, zato se mogoče ne spoštuje načelo pravičnosti (glej odstavke 32 do 40). |
| --- | --- |

44.

Sklad pri obravnavi vlog za pomoč nikoli ni pokazal pomanjkanja fleksibilnosti. Ne da bi se s tem izražal pomislek o zavrnitvi vlog, je iz nekaj primerov razvidno pomanjkanje jasnosti pri utemeljitvi zavrnitve vlog za regionalne nesreče. Pri metodi, uporabljeni za izračunavanje zneska nepovratnih sredstev za priznane regionalne nesreče, se ne upošteva blaginja države, zato se mogoče ne spoštuje načelo pravičnosti (glej odstavke 32 do 40).

| 45. | Na koncu je treba omeniti še, da so kljub zgoraj navedenim zadevam vsi prosilci, ki so odgovorili na raziskovalno anketo, zadovoljni s skladom. Na ta način je sklad dosegel svoj osnovni cilj, ki je izkazovanje solidarnosti z državami članicami v času nesreč (glej odstavek 41). |
| --- | --- |

45.

Na koncu je treba omeniti še, da so kljub zgoraj navedenim zadevam vsi prosilci, ki so odgovorili na raziskovalno anketo, zadovoljni s skladom. Na ta način je sklad dosegel svoj osnovni cilj, ki je izkazovanje solidarnosti z državami članicami v času nesreč (glej odstavek 41).

| 46. | Za pospešitev izplačevanja pomoči bi morala Komisija pred koncem leta 2008 vzpostaviti postopke, s katerimi bi zagotovila, da država prosilka čim prej prejme podrobne smernice o zahtevah vloge, po možnosti v tednu dni od takrat, ko država ali regija obvesti Komisijo, da bo zaprosila za pomoč iz sklada. |
| --- | --- |

46.

Za pospešitev izplačevanja pomoči bi morala Komisija pred koncem leta 2008 vzpostaviti postopke, s katerimi bi zagotovila, da država prosilka čim prej prejme podrobne smernice o zahtevah vloge, po možnosti v tednu dni od takrat, ko država ali regija obvesti Komisijo, da bo zaprosila za pomoč iz sklada.

| 47. | Poleg tega bi morala Komisija vzpostaviti neposreden stik z organom v državi članici ali pristopnici, ki je odgovoren za pripravo vloge, ter ga opozoriti na pogoste pomanjkljivosti v prejetih vlogah in poudariti pomembnost tega, da se hitro pošljejo vloga in vsi drugi dokumenti, ki jih zahteva Komisija, vključno s končnim sporazumom. |
| --- | --- |

47.

Poleg tega bi morala Komisija vzpostaviti neposreden stik z organom v državi članici ali pristopnici, ki je odgovoren za pripravo vloge, ter ga opozoriti na pogoste pomanjkljivosti v prejetih vlogah in poudariti pomembnost tega, da se hitro pošljejo vloga in vsi drugi dokumenti, ki jih zahteva Komisija, vključno s končnim sporazumom.

To poročilo je sprejelo Računsko sodišče v Luxembourgu na svojem zasedanju dne 13. marca 2008.

Za Računsko sodišče

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

Predsednik

---

(1)  Uredba Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (UL L 311, 14.11.2002, str. 3).

1

(2)  Člen 2 Uredbe (ES) št. 2012/2002.

2

(3)  Vključno s primeroma, v katerih sta bili vlogi umaknjeni in ne zavrnjeni.

3

Vir: Evidenca vlog v GD za regionalno politiko.

Vir:

(4)  Člen 4(1) Uredbe (ES) št. 2012/2002.

4

(5)  Uvodna izjava 8 Uredbe (ES) št. 2012/2002.

5

(6)  Člen 2(2) Uredbe (ES) št. 2012/2002.

6

(7)  Vključno z dvema umaknjenima vlogama.

7

(8)  Komisijino letno poročilo o Solidarnostnem skladu Evropske unije 2002–2003, str. 24.

8

---

PRILOGA

VLOGE ZA SOLIDARNOSTNI SKLAD EU OD LETA 2002 (ZADNJA POSODOBITEV 31.12.2007/GD ZA REGIONALNO POLITIKO)

| Leto | Država | Vrsta nesreče | Škoda


  (v milijonih EUR) | Kategorija | Odobrena pomoč


  (v milijonih EUR) | Prejem pomoči iz Solidarnostnega sklada EU na nacionalni ravni
   (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 1 | AT | poplava | 2 900,0 | večja | 134,0 | 27.12.2002 |
| 2 | CZ | poplava | 2 300,0 | večja | 129,0 | 13.1.2003 |
| 3 | FR | poplava (Le Gard) | 835,0 | regionalna | 21,0 | 27.12.2002 |
| 4 | DE | poplava | 9 100,0 | večja | 444,0 | 29.12.2002 |
| Skupna pomoč v letu 2002 | 728,0 | |
| 2003 | 1 | ES | razlitje nafte (Prestige) | 436,0 | regionalna | 8,6 | 29.3.2004 |
| 2 | IT | potres (Molise/Apulija) | 1 558,0 | regionalna | 30,8 | 11.3.2004 |
| 3 | IT | vulkanski izbruh (Etna) | 849,0 | regionalna | 16,8 | 11.3.2004 |
| 4 | IT | poplava (severna Italija) | 1 900,0 | regionalna | zavrnjena | n/a |
| 5 | EL | neugodne zimske vremenske razmere | n/a | večja | zavrnjena | n/a |
| 6 | PT | gozdni požari | 1 227,9 | večja | 48,5 | 2.12.2003 |
| 7 | FR | gozdni požari (južna Francija) | 531,1 | regionalna | zavrnjena | n/a |
| 8 | ES | gozdni požari (meja s Portugalsko) | 53,2 | sosednja država | 1,3 | 6.9.2004 (datum izplačila) |
| 9 | MT | poplava | 30,2 | večja | 1,0 | 12.11.2004 (datum izplačila) |
| 10 | IT | poplava (Furlanija – Julijska krajina) | 525,1 | regionalna | zavrnjena | n/a |
| Skupna pomoč v letu 2003 | 107,0 | |
| 2004 | 1 | FR | poplava (delta Rone) | 785,0 | regionalna | 19,6 | 7.7.2004 |
| 2 | ES | poplava (Malaga) | 72,9 | regionalna | zavrnjena | n/a |
| 3–9 | ES | gozdni požari (7 vlog) | 479,8 | regionalna | vseh 7 zavrnjenih | n/a |
| 10 | SK | poplava | 29,1 | regionalna | zavrnjena | n/a |
| 11 | SI | potres | 12,5 | regionalna | umaknjena | n/a |
| Skupna pomoč v letu 2004 | 19,6 | |
| 2005 | 1 | SK | neurje (Tatre) | 202,7 | večja | 5,7 | 7.11.2005 |
| 2 | IT | poplava (Sardinija) | 223,0 | regionalna | zavrnjena | n/a |
| 3 | EE | neurje | 47,9 | večja | 1,3 | ni na razpolago |
| 4 | LV | neurje | 192,6 | večja | 9,5 | ni na razpolago |
| 5 | SE | neurje | 2 297,3 | večja | 81,7 | 18.4.2006 |
| 6 | LT | neurje | 15,2 | sosednja država | 0,4 | 12.4.2006 |
| 7 | EL | poplava reke Evros | 135,0 | regionalna | zavrnjena | n/a |
| 8 | RO | pomladanska poplava | 489,5 | večja | 18,8 | 17.8.2006 |
| 9 | BG | pomladanska poplava | 222,3 | večja | 9,7 | 7.7.2006 |
| 10 | BG | poletna poplava | 237,4 | večja | 10,6 | 7.7.2006 |
| 11 | RO | poletna poplava | 1 049,7 | večja | 52,4 | 17.8.2006 |
| 12 | AT | poplava (Tirolska/Predarlska) | 591,9 | regionalna | 14,8 | 24.10.2006 |
| Skupna pomoč v letu 2005 | 204,9 | |
| 2006 | 1 | UK | eksplozija | 730,0 | (regionalna) | umaknjena | n/a |
| 2 | EL | poplava | 372,3 | regionalna | 9,3 | 17.12.2007 |
| 3 | HU | poplava | 519,1 | večja | 15,1 | 19.10.2007 |
| 4 | ES | gozdni požari | 91,0 | regionalna | zavrnjena | n/a |
| Skupna pomoč v letu 2006 | 24,4 | |
| Skupna pomoč, odobrena od leta 2002 | 1 083,9 milijona EUR
   (2) |

Leto

Država

Vrsta nesreče

Škoda

(v milijonih EUR)

Kategorija

Odobrena pomoč

(v milijonih EUR)

Prejem pomoči iz Solidarnostnega sklada EU na nacionalni ravni
   (1)

2002

1

AT

poplava

2 900,0

večja

134,0

27.12.2002

2

CZ

poplava

2 300,0

večja

129,0

13.1.2003

3

FR

poplava (Le Gard)

835,0

regionalna

21,0

27.12.2002

4

DE

poplava

9 100,0

večja

444,0

29.12.2002

Skupna pomoč v letu 2002

728,0

2003

1

ES

razlitje nafte (Prestige)

436,0

regionalna

8,6

29.3.2004

2

IT

potres (Molise/Apulija)

1 558,0

regionalna

30,8

11.3.2004

3

IT

vulkanski izbruh (Etna)

849,0

regionalna

16,8

11.3.2004

4

IT

poplava (severna Italija)

1 900,0

regionalna

zavrnjena

n/a

5

EL

neugodne zimske vremenske razmere

n/a

večja

zavrnjena

n/a

6

PT

gozdni požari

1 227,9

večja

48,5

2.12.2003

7

FR

gozdni požari (južna Francija)

531,1

regionalna

zavrnjena

n/a

8

ES

gozdni požari (meja s Portugalsko)

53,2

sosednja država

1,3

6.9.2004 (datum izplačila)

9

MT

poplava

30,2

večja

1,0

12.11.2004 (datum izplačila)

10

IT

poplava (Furlanija – Julijska krajina)

525,1

regionalna

zavrnjena

n/a

Skupna pomoč v letu 2003

107,0

2004

1

FR

poplava (delta Rone)

785,0

regionalna

19,6

7.7.2004

2

ES

poplava (Malaga)

72,9

regionalna

zavrnjena

n/a

3–9

ES

gozdni požari (7 vlog)

479,8

regionalna

vseh 7 zavrnjenih

n/a

10

SK

poplava

29,1

regionalna

zavrnjena

n/a

11

SI

potres

12,5

regionalna

umaknjena

n/a

Skupna pomoč v letu 2004

19,6

2005

1

SK

neurje (Tatre)

202,7

večja

5,7

7.11.2005

2

IT

poplava (Sardinija)

223,0

regionalna

zavrnjena

n/a

3

EE

neurje

47,9

večja

1,3

ni na razpolago

4

LV

neurje

192,6

večja

9,5

ni na razpolago

5

SE

neurje

2 297,3

večja

81,7

18.4.2006

6

LT

neurje

15,2

sosednja država

0,4

12.4.2006

7

EL

poplava reke Evros

135,0

regionalna

zavrnjena

n/a

8

RO

pomladanska poplava

489,5

večja

18,8

17.8.2006

9

BG

pomladanska poplava

222,3

večja

9,7

7.7.2006

10

BG

poletna poplava

237,4

večja

10,6

7.7.2006

11

RO

poletna poplava

1 049,7

večja

52,4

17.8.2006

12

AT

poplava (Tirolska/Predarlska)

591,9

regionalna

14,8

24.10.2006

Skupna pomoč v letu 2005

204,9

2006

1

UK

eksplozija

730,0

(regionalna)

umaknjena

n/a

2

EL

poplava

372,3

regionalna

9,3

17.12.2007

3

HU

poplava

519,1

večja

15,1

19.10.2007

4

ES

gozdni požari

91,0

regionalna

zavrnjena

n/a

Skupna pomoč v letu 2006

24,4

Skupna pomoč, odobrena od leta 2002

1 083,9 milijona EUR
   (2)

---

(1)  Nepovratna sredstva iz Solidarnostnega sklada Evropske unije je treba porabiti v enem letu od datuma prejema nepovratnih sredstev v državi upravičenki. Najpozneje v šestih mesecih po izteku enoletnega roka država upravičenka predloži poročilo o izvajanju z izjavo o veljavnosti.

(2)  Vključno z zneski za izplačilo v letu 2006 za vloge iz leta 2005.

---

ODGOVORI KOMISIJE

POVZETEK

| III. | Hitrost, s katero so sredstva dana na voljo upravičencem, je neposredno odvisna od postopka, predvidenega v Uredbi o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (SSEU). To v praksi pomeni, da ne gre za instrument za hitri odziv, temveč za instrument refinanciranja izdatkov, ki so jih nacionalni organi že imeli. |
| --- | --- |

III.

Hitrost, s katero so sredstva dana na voljo upravičencem, je neposredno odvisna od postopka, predvidenega v Uredbi o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (SSEU). To v praksi pomeni, da ne gre za instrument za hitri odziv, temveč za instrument refinanciranja izdatkov, ki so jih nacionalni organi že imeli.

| IV. | Komisija se strinja, da je težje izpolniti pogoje za uspešno vlogo v zvezi z „regionalnimi nesrečami“ (v nasprotju z „večjimi nesrečami“). Tako je predvidel zakonodajalec, ki v členu 2 Uredbe od Komisije zahteva, da „zelo strogo“ prouči vse vloge v zvezi z regionalnimi nesrečami. |
| --- | --- |

IV.

Komisija se strinja, da je težje izpolniti pogoje za uspešno vlogo v zvezi z „regionalnimi nesrečami“ (v nasprotju z „večjimi nesrečami“). Tako je predvidel zakonodajalec, ki v členu 2 Uredbe od Komisije zahteva, da „zelo strogo“ prouči vse vloge v zvezi z regionalnimi nesrečami.

| V. | Solidarnostni sklad je pomagal ublažiti finančno breme držav, ki so jih prizadele nesreče, in je pozitivno vplival na podobo Unije v očeh njenih državljanov, saj je v še posebej težkih časih zagotavljal pomoč in dodatna sredstva. |
| --- | --- |

V.

Solidarnostni sklad je pomagal ublažiti finančno breme držav, ki so jih prizadele nesreče, in je pozitivno vplival na podobo Unije v očeh njenih državljanov, saj je v še posebej težkih časih zagotavljal pomoč in dodatna sredstva.

| VI. | Komisija se strinja s priporočili Računskega sodišča. Kmalu po sprejetju Uredbe je bil pripravljen standardni obrazec za vlogo, pa tudi podrobna navodila za pripravo vlog (oboje je na voljo na spletni strani InfoRegio). Komisija namerava vzpostaviti neposreden stik z organom, ki je odgovoren za pripravo vloge, če se država prosilka s tem strinja, in razširiti svoja navodila za pripravo vlog, da bi bili organi prosilci opozorjeni glede možnih razlogov za zamude. |
| --- | --- |

VI.

Komisija se strinja s priporočili Računskega sodišča. Kmalu po sprejetju Uredbe je bil pripravljen standardni obrazec za vlogo, pa tudi podrobna navodila za pripravo vlog (oboje je na voljo na spletni strani InfoRegio). Komisija namerava vzpostaviti neposreden stik z organom, ki je odgovoren za pripravo vloge, če se država prosilka s tem strinja, in razširiti svoja navodila za pripravo vlog, da bi bili organi prosilci opozorjeni glede možnih razlogov za zamude.

OPAŽANJA

| 10–13. | Nekatere od petih faz, ki jih je opredelilo Računsko sodišče, se lahko prekrivajo. Vloga ob prvi predložitvi na primer pogosto ne vsebuje bistvenih podatkov in Komisija ne more zaključiti ocene, dokler ne prejme manjkajočih podatkov.
  Pri vlogah, prejetih leta 2005 (leto z največjim številom vlog v obdobju, ki ga je ocenilo Računsko sodišče), je bil povprečen čas, v katerem je Komisija prejela manjkajoče podatke, 93 dni.
  V primerih, ko so bile vloge predložene po roku desetih tednov, ki je predviden v Uredbi, je Komisija vloge zavrnila. |
| --- | --- |

10–13.

Nekatere od petih faz, ki jih je opredelilo Računsko sodišče, se lahko prekrivajo. Vloga ob prvi predložitvi na primer pogosto ne vsebuje bistvenih podatkov in Komisija ne more zaključiti ocene, dokler ne prejme manjkajočih podatkov.

Pri vlogah, prejetih leta 2005 (leto z največjim številom vlog v obdobju, ki ga je ocenilo Računsko sodišče), je bil povprečen čas, v katerem je Komisija prejela manjkajoče podatke, 93 dni.

V primerih, ko so bile vloge predložene po roku desetih tednov, ki je predviden v Uredbi, je Komisija vloge zavrnila.

| 16. | Komisija zahteva dodatna proračunska sredstva prek predhodnega predloga spremembe proračuna (PPSP), o katerem odločita obe veji proračunskega organa (Svet in Parlament) (1). |
| --- | --- |

16.

Komisija zahteva dodatna proračunska sredstva prek predhodnega predloga spremembe proračuna (PPSP), o katerem odločita obe veji proračunskega organa (Svet in Parlament) (1).

| 24–25. | Prve štiri predložitve na podlagi Uredbe SSEU v letu 2002 bi bilo treba proučiti ločeno in jih ni mogoče uporabiti kot merilo uspešnosti, saj so bile obravnavane v zelo neobičajnih okoliščinah. Popolne vloge v delovnih jezikih Komisije so bile prejete že v zelo zgodnji fazi, obravnavane pa so bile v času, ko se je Uredba še razvijala in je bilo treba še vzpostaviti notranje postopke. Ker so bila pravila o upravičenosti v Uredbi določena glede na te prve nesreče, je bil čas, potreben za oceno, izredno kratek. Zelo visok skupni znesek pomoči 728 milijonov EUR, ki vse odtlej še ni bil presežen, je omogočil posebno spremembo proračuna v proračunskem postopku. Dejstvo, da so bili sporazumi o izvajanju podpisani na zasedanju Evropskega sveta (København), prav tako ponazarja močno politično voljo in izredno naravo teh prvih primerov.
  Sedanja Uredba SSEU ne zagotavlja instrumenta za hitri odziv, temveč le instrument refinanciranja izrednih izdatkov, ki so jih nacionalni organi že imeli. |
| --- | --- |

24–25.

Prve štiri predložitve na podlagi Uredbe SSEU v letu 2002 bi bilo treba proučiti ločeno in jih ni mogoče uporabiti kot merilo uspešnosti, saj so bile obravnavane v zelo neobičajnih okoliščinah. Popolne vloge v delovnih jezikih Komisije so bile prejete že v zelo zgodnji fazi, obravnavane pa so bile v času, ko se je Uredba še razvijala in je bilo treba še vzpostaviti notranje postopke. Ker so bila pravila o upravičenosti v Uredbi določena glede na te prve nesreče, je bil čas, potreben za oceno, izredno kratek. Zelo visok skupni znesek pomoči 728 milijonov EUR, ki vse odtlej še ni bil presežen, je omogočil posebno spremembo proračuna v proračunskem postopku. Dejstvo, da so bili sporazumi o izvajanju podpisani na zasedanju Evropskega sveta (København), prav tako ponazarja močno politično voljo in izredno naravo teh prvih primerov.

Sedanja Uredba SSEU ne zagotavlja instrumenta za hitri odziv, temveč le instrument refinanciranja izrednih izdatkov, ki so jih nacionalni organi že imeli.

| 36. | Komisija meni, da so bila merila iz Uredbe uporabljena, kolikor je mogoče jasno (glej podroben komentar na besedilo v okviru 3). Vendar pa je opredelitev regionalne nesreče v Uredbi dokaj ohlapna in pogoje za uspešno vlogo je težko izpolniti. Države članice vložijo veliko časa in truda v pripravo vlog v zvezi z manjšimi regionalnimi nesrečami, službe Komisije pa v ocenjevanje teh vlog, ki so običajno zavrnjene.
  V vseh navedenih primerih, v katerih je Komisija predlagala uporabo SSEU, sta Svet in Parlament ta predlog odobrila.

  Okvir 3. Eden od razlogov za zavrnitev vlog v zvezi z „gozdnim požarom“ leta 2005 je bil, da nesreče niso prizadele večjega dela prebivalstva. Drugi razlog je bil, da nesreče niso „resno in trajno vplivale na pogoje za življenje in gospodarsko stabilnost regije“.
  Razlitje nafte s tankerja Prestige, ki ga omenja Računsko sodišče, ni primerljivo z nobeno drugo vlogo, ki jo je kdaj koli obravnavala Komisija, saj se je nesreča s tankerjem Prestige zgodila na morju, zato se merilo glede prebivalstva ne more razumno uporabiti.
  Kakor navaja Računsko sodišče, sprožitev mehanizma na področju civilne zaščite ni zahteva na podlagi Uredbe. Torej vprašanje, ali je bil mehanizem na področju civilne zaščite uporabljen, v nobenem od obeh primerov niti ne bi moglo biti relevantno za odločitev. |
| --- | --- |

36.

Komisija meni, da so bila merila iz Uredbe uporabljena, kolikor je mogoče jasno (glej podroben komentar na besedilo v okviru 3). Vendar pa je opredelitev regionalne nesreče v Uredbi dokaj ohlapna in pogoje za uspešno vlogo je težko izpolniti. Države članice vložijo veliko časa in truda v pripravo vlog v zvezi z manjšimi regionalnimi nesrečami, službe Komisije pa v ocenjevanje teh vlog, ki so običajno zavrnjene.

V vseh navedenih primerih, v katerih je Komisija predlagala uporabo SSEU, sta Svet in Parlament ta predlog odobrila.

Okvir 3. Eden od razlogov za zavrnitev vlog v zvezi z „gozdnim požarom“ leta 2005 je bil, da nesreče niso prizadele večjega dela prebivalstva. Drugi razlog je bil, da nesreče niso „resno in trajno vplivale na pogoje za življenje in gospodarsko stabilnost regije“.

Razlitje nafte s tankerja Prestige, ki ga omenja Računsko sodišče, ni primerljivo z nobeno drugo vlogo, ki jo je kdaj koli obravnavala Komisija, saj se je nesreča s tankerjem Prestige zgodila na morju, zato se merilo glede prebivalstva ne more razumno uporabiti.

Kakor navaja Računsko sodišče, sprožitev mehanizma na področju civilne zaščite ni zahteva na podlagi Uredbe. Torej vprašanje, ali je bil mehanizem na področju civilne zaščite uporabljen, v nobenem od obeh primerov niti ne bi moglo biti relevantno za odločitev.

| 39. | Metoda za izračun nepovratnih sredstev je bila predmet podrobnih razprav s Svetom in ni nikoli povzročila kritike s strani držav upravičenk. |
| --- | --- |

39.

Metoda za izračun nepovratnih sredstev je bila predmet podrobnih razprav s Svetom in ni nikoli povzročila kritike s strani držav upravičenk.

ZAKLJUČEK IN PRIPOROČILA

| 42. | Vprašanja, ki se zastavljajo v zvezi s hitrostjo odziva, so neločljivo povezana s pogoji in postopki, ki jih nalaga Uredba SSEU. Ker dosedanje izkušnje kažejo, da so še vedno možne izboljšave – po mnenju Komisije pa so te izboljšave tudi potrebne – je Komisija leta 2005 predstavila predlog za revizijo Uredbe, da bi se določila preprostejša in jasnejša merila za njeno sprožitev v krajšem času. Evropski parlament je predlog sprejel z veliko naklonjenostjo, vendar pa v Svetu do zdaj še ni bilo napredka. |
| --- | --- |

42.

Vprašanja, ki se zastavljajo v zvezi s hitrostjo odziva, so neločljivo povezana s pogoji in postopki, ki jih nalaga Uredba SSEU. Ker dosedanje izkušnje kažejo, da so še vedno možne izboljšave – po mnenju Komisije pa so te izboljšave tudi potrebne – je Komisija leta 2005 predstavila predlog za revizijo Uredbe, da bi se določila preprostejša in jasnejša merila za njeno sprožitev v krajšem času. Evropski parlament je predlog sprejel z veliko naklonjenostjo, vendar pa v Svetu do zdaj še ni bilo napredka.

| 44. | Komisija meni, da so bila merila iz Uredbe uporabljena, kolikor je mogoče jasno (glej podroben komentar na besedilo v okviru 3). Vendar pa je opredelitev regionalne nesreče v Uredbi dokaj ohlapna in pogoje za uspešno vlogo je težko izpolniti. Države članice vložijo veliko časa in truda v pripravo vlog v zvezi z manjšimi regionalnimi nesrečami, službe Komisije pa v ocenjevanje teh vlog, ki so običajno zavrnjene. Ena večjih sprememb v predlogu za novo uredbo je tako uporaba samo kvantitativnih pragov za raven škode pri sprožitvi uporabe Sklada, s čimer bi se povečala preglednost Sklada. S predlagano revizijo Uredbe SSEU bi imeli nacionalni organi jasnejšo predstavo o tem, kdaj bi jim Sklad lahko nudil podporo pri obnovi po nesreči.
  Kar zadeva pravičnost, se blaginja države upošteva v glavnem v opredelitvi praga za „večjo nesrečo“. Metoda za izračun nepovratnih sredstev je bila predmet podrobnih razprav s Svetom in ni nikoli povzročila kritike s strani držav upravičenk. |
| --- | --- |

44.

Komisija meni, da so bila merila iz Uredbe uporabljena, kolikor je mogoče jasno (glej podroben komentar na besedilo v okviru 3). Vendar pa je opredelitev regionalne nesreče v Uredbi dokaj ohlapna in pogoje za uspešno vlogo je težko izpolniti. Države članice vložijo veliko časa in truda v pripravo vlog v zvezi z manjšimi regionalnimi nesrečami, službe Komisije pa v ocenjevanje teh vlog, ki so običajno zavrnjene. Ena večjih sprememb v predlogu za novo uredbo je tako uporaba samo kvantitativnih pragov za raven škode pri sprožitvi uporabe Sklada, s čimer bi se povečala preglednost Sklada. S predlagano revizijo Uredbe SSEU bi imeli nacionalni organi jasnejšo predstavo o tem, kdaj bi jim Sklad lahko nudil podporo pri obnovi po nesreči.

Kar zadeva pravičnost, se blaginja države upošteva v glavnem v opredelitvi praga za „večjo nesrečo“. Metoda za izračun nepovratnih sredstev je bila predmet podrobnih razprav s Svetom in ni nikoli povzročila kritike s strani držav upravičenk.

| 46. | Komisija se strinja s priporočilom Računskega sodišča. Vendar pa opozarja, da je kmalu po sprejetju Uredbe objavila navodila za države prosilke, v katerih je podrobno pojasnila, na kakšne načine uporablja določbe Uredbe. Da bi poenostavila postopek in pomagala odpravljati zamude pri predložitvi podatkov, je Komisija oblikovala standardni obrazec za vlogo ter podrobna navodila za pripravo vlog. Oboje je na voljo na spletni strani InfoRegio. Vendar so bile vloge v veliko primerih predložene ad hoc, ne da bi države prosilke poskušale predhodno stopiti v stik s Komisijo. |
| --- | --- |

46.

Komisija se strinja s priporočilom Računskega sodišča. Vendar pa opozarja, da je kmalu po sprejetju Uredbe objavila navodila za države prosilke, v katerih je podrobno pojasnila, na kakšne načine uporablja določbe Uredbe. Da bi poenostavila postopek in pomagala odpravljati zamude pri predložitvi podatkov, je Komisija oblikovala standardni obrazec za vlogo ter podrobna navodila za pripravo vlog. Oboje je na voljo na spletni strani InfoRegio. Vendar so bile vloge v veliko primerih predložene ad hoc, ne da bi države prosilke poskušale predhodno stopiti v stik s Komisijo.

| 47. | Komisija se strinja s priporočilom Računskega sodišča o vzpostavitvi neposrednega stika z organom, ki je odgovoren za pripravo vloge. V standardnem obrazcu za vlogo Komisija predlaga, da država prosilka navede organ, ki sproža vlogo, in upravno kontaktno točko. Doslej so države članice v nekaterih primerih izrazile željo po tem, da jih Komisija obvešča prek stalnih predstavništev. Komisija namerava razširiti svoja navodila za pripravo vlog, da bi bili organi prosilci opozorjeni glede možnih razlogov za zamude v postopku ter da bi poudarila pomen hitrega pošiljanja vloge in vseh drugih dokumentov, ki jih zahteva Komisija. |
| --- | --- |

47.

Komisija se strinja s priporočilom Računskega sodišča o vzpostavitvi neposrednega stika z organom, ki je odgovoren za pripravo vloge. V standardnem obrazcu za vlogo Komisija predlaga, da država prosilka navede organ, ki sproža vlogo, in upravno kontaktno točko. Doslej so države članice v nekaterih primerih izrazile željo po tem, da jih Komisija obvešča prek stalnih predstavništev. Komisija namerava razširiti svoja navodila za pripravo vlog, da bi bili organi prosilci opozorjeni glede možnih razlogov za zamude v postopku ter da bi poudarila pomen hitrega pošiljanja vloge in vseh drugih dokumentov, ki jih zahteva Komisija.

---

(1)  Točka 26 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju.

---