# Euroopan unionin C 161/2008

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 161 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 51. vuosikerta25. kesäkuu 2008 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 161

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

51. vuosikerta25. kesäkuu 2008

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT |
| | Komissio |
| 2008/C 161/01 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5032 — Roxel/Protac) (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 161/02 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5094 — Nokia/Trolltech) (
  1
  ) | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

2008/C 161/01

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5032 — Roxel/Protac) (
  1
  )

1

1

2008/C 161/02

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5094 — Nokia/Trolltech) (
  1
  )

1

1

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Neuvosto |
| 2008/C 161/03 | Viisumien vastavuoroisuutta koskeva Romanian tasavallan ilmoitus | 2 |
| 2008/C 161/04 | Viisumien vastavuoroisuutta koskeva Romanian tasavallan ilmoitus | 3 |
| | Komissio |
| 2008/C 161/05 | Euron kurssi | 4 |
| 2008/C 161/06 | Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus asiassa COMP/M.4781 — Norddeutsche Affinerie/Cumerio (Laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen 2001/462/EY, EHTY 15 ja 16 artiklan mukaisesti — EYVL L 162, 19.6.2001, s. 21) | 5 |
| 2008/C 161/07 | Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 9 päivänä tammikuuta 2008 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/M.4781 — Norddeutsche Affinerie/Cumerio — Esittelijä: Tšekkin tasavalta | 6 |
| 2008/C 161/08 | Tiivistelmä komission päätöksestä, annettu 23 päivänä tammikuuta 2008, keskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia COMP/M.4781 — Norddeutsche Affinerie/Cumerio) (
  1
  ) | 7 |
| | JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| 2008/C 161/09 | Tiivistelmä tiedoista, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen ja asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 nojalla myönnettävästä valtiontuesta | 13 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Neuvosto

2008/C 161/03

Viisumien vastavuoroisuutta koskeva Romanian tasavallan ilmoitus

2

2008/C 161/04

Viisumien vastavuoroisuutta koskeva Romanian tasavallan ilmoitus

3

Komissio

2008/C 161/05

Euron kurssi

4

2008/C 161/06

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus asiassa COMP/M.4781 — Norddeutsche Affinerie/Cumerio (Laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen 2001/462/EY, EHTY 15 ja 16 artiklan mukaisesti — EYVL L 162, 19.6.2001, s. 21)

(Laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen 2001/462/EY, EHTY 15 ja 16 artiklan mukaisesti — EYVL L 162, 19.6.2001, s. 21)

5

2008/C 161/07

Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 9 päivänä tammikuuta 2008 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/M.4781 — Norddeutsche Affinerie/Cumerio — Esittelijä: Tšekkin tasavalta

6

2008/C 161/08

Tiivistelmä komission päätöksestä, annettu 23 päivänä tammikuuta 2008, keskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia COMP/M.4781 — Norddeutsche Affinerie/Cumerio) (
  1
  )

1

7

JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET

2008/C 161/09

Tiivistelmä tiedoista, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen ja asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 nojalla myönnettävästä valtiontuesta

13

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | HALLINNOLLISET MENETTELYT |
| | Tuomioistuin |
| 2008/C 161/10 | Ilmoitus avoimesta toimesta — Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen kirjaston sekä tutkimus- ja dokumentaatio-osaston pääjohtajan toimi (palkkaluokat AD15–AD16) | 16 |
| | Euroopan henkilöstövalintatoimisto (EPSO) |
| 2008/C 161/11 | Ilmoitus avoimesta kilpailusta EPSO/AST/66/08 | 18 |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2008/C 161/12 | Valtiontuet — Ranska — Valtiontuki C 24/08 (ex NN 38/07) — Kalastukselle aiheutuvien riskien torjuntarahasto: verotukseen liittyvät toimenpiteet — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  ) | 19 |

V   Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Tuomioistuin

2008/C 161/10

Ilmoitus avoimesta toimesta — Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen kirjaston sekä tutkimus- ja dokumentaatio-osaston pääjohtajan toimi (palkkaluokat AD15–AD16)

16

Euroopan henkilöstövalintatoimisto (EPSO)

2008/C 161/11

Ilmoitus avoimesta kilpailusta EPSO/AST/66/08

18

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

2008/C 161/12

Valtiontuet — Ranska — Valtiontuki C 24/08 (ex NN 38/07) — Kalastukselle aiheutuvien riskien torjuntarahasto: verotukseen liittyvät toimenpiteet — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  )

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

| 25.6.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 161/1

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.5032 — Roxel/Protac)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/C 161/01)

Komissio päätti 21. huhtikuuta 2008 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32008M5032. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32008M5032. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 25.6.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 161/1

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.5094 — Nokia/Trolltech)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/C 161/02)

Komissio päätti 4. kesäkuuta 2008 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32008M5094. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32008M5094. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Neuvosto

| 25.6.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 161/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 161/2

---

Viisumien vastavuoroisuutta koskeva Romanian tasavallan ilmoitus (1)

(2008/C 161/03)

Bryssel, 22. huhtikuuta 2008

Viitenumero 3668

Romanian pysyvä edustusto Euroopan unionissa esittää tervehdyksensä Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristölle ja ilmoittaa lisäyksenä pysyvän edustuston 21. helmikuuta 2007 päivättyyn verbaalinoottiin N:o 1629 ja 15. maaliskuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/2001 muuttamisesta vastavuoroisuusmekanismin osalta 2. kesäkuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 851/2005 2 artiklan mukaisesti, että Brunei Darussalamin valtion hallituksen tekemän viisumivelvoitteen poistamista koskevan päätöksen mukaan Romanian kansalaisilta ei 1. helmikuuta 2008 alkaen vaadita viisumia enintään 30 päivää kestävää oleskelua varten.

Samansisältöinen ilmoitus on lähetetty Euroopan komissiolle.

(lopputervehdys)

---

(1)  Tämä ilmoitus julkaistaan 15. maaliskuuta 2001 annetun asetuksen (EY) N:o 593/2001 (EYVL L 81, 21.3.2001, s. 1) muuttamisesta 2. kesäkuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 851/2005 (EUVL L 141, 4.6.2005, s. 3) 2 artiklan mukaisesti.

---

| 25.6.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 161/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 161/3

---

Viisumien vastavuoroisuutta koskeva Romanian tasavallan ilmoitus (1)

(2008/C 161/04)

Bryssel, 9. toukokuuta 2008

Viitenumero 4185

Romanian pysyvä edustusto Euroopan unionissa esittää tervehdyksensä Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristölle ja ilmoittaa lisäyksenä pysyvän edustuston 21. helmikuuta 2007 päivättyyn verbaalinoottiin N:o 1629 ja 15. maaliskuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/2001 muuttamisesta vastavuoroisuusmekanismin osalta 2. kesäkuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen N:o 851/2005 2 artiklan mukaisesti, että Singaporen tasavalta on päcttänyt, että Singaporen tasavaltaan matkustavat Romanian kansalaiset saavat oleskella maassa ilman viisumia 90 päivää nykyisten 30 päivänä sijaan 19. maaliskuuta 2008 alkaen. Saapuessaan Singaporen tasavaltaan Romanian kansalaisille myönnetään 30 päivänä oleskeluaika ilman viisumia, jonka Singaporen tasavallan maahantuloviranomaiset voivat tämän jälkeen pidentää enintään 90 päivään.

Samansisältöinen ilmoitus on lähetetty Euroopan komissiolle.

(lopputervehdys)

---

(1)  Tämä ilmoitus julkaistaan 15. maaliskuuta 2001 annetun asetuksen (EY) N:o 593/2001 (EYVL L 81, 21.3.2001, s. 1) muuttamisesta 2. kesäkuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 851/2005 (EUVL L 141, 4.6.2005, s. 3) 2 artiklan mukaisesti.

---

Komissio

| 25.6.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 161/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 161/4

---

Euron kurssi (1)

24. kesäkuuta 2008

(2008/C 161/05)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,5568 |
| JPY | Japanin jeniä | 168,00 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4589 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,79095 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,4026 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,6185 |
| ISK | Islannin kruunua | 131,35 |
| NOK | Norjan kruunua | 7,9745 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 24,075 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 239,16 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7025 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,3663 |
| RON | Romanian leuta | 3,6793 |
| SKK | Slovakian korunaa | 30,344 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,9173 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6326 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5823 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 12,1544 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 2,0576 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,1305 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 609,73 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 12,5556 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 10,6951 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,2473 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 14 420,64 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 5,0666 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 69,200 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 36,7520 |
| THB | Thaimaan bahtia | 52,200 |
| BRL | Brasilian real | 2,5089 |
| MXN | Meksikon peso | 16,1096 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,5568

JPY

Japanin jeniä

168,00

DKK

Tanskan kruunua

7,4589

GBP

Englannin puntaa

0,79095

SEK

Ruotsin kruunua

9,4026

CHF

Sveitsin frangia

1,6185

ISK

Islannin kruunua

131,35

NOK

Norjan kruunua

7,9745

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

24,075

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

239,16

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7025

PLN

Puolan zlotya

3,3663

RON

Romanian leuta

3,6793

SKK

Slovakian korunaa

30,344

TRY

Turkin liiraa

1,9173

AUD

Australian dollaria

1,6326

CAD

Kanadan dollaria

1,5823

HKD

Hongkongin dollaria

12,1544

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

2,0576

SGD

Singaporin dollaria

2,1305

KRW

Etelä-Korean wonia

1 609,73

ZAR

Etelä-Afrikan randia

12,5556

CNY

Kiinan juan renminbiä

10,6951

HRK

Kroatian kunaa

7,2473

IDR

Indonesian rupiaa

14 420,64

MYR

Malesian ringgitiä

5,0666

PHP

Filippiinien pesoa

69,200

RUB

Venäjän ruplaa

36,7520

THB

Thaimaan bahtia

52,200

BRL

Brasilian real

2,5089

MXN

Meksikon peso

16,1096

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 25.6.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 161/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 161/5

---

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus asiassa COMP/M.4781 — Norddeutsche Affinerie/Cumerio

(Laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen 2001/462/EY, EHTY 15 ja 16 artiklan mukaisesti — EYVL L 162, 19.6.2001, s. 21)

(2008/C 161/06)

Komissio vastaanotti 30. heinäkuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004, jäljempänä ’EY:n sulautuma-asetus’, 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla saksalainen yritys Norddeutsche Affinerie AG (NA) hankkii EY:n sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan belgialaisessa yrityksessä Cumerio SA (Cumerio) 27. kesäkuuta 2007 ilmoitetulla julkisella ostotarjouksella.

Ilmoituksen alustavan tarkastelun jälkeen komissio totesi, että ehdotetussa liiketoimessa NA hankkii yksinomaisen määräysvallan Cumeriossa julkisella ostotarjouksella, joka koskee kaikkia liikkeellä olevia osakkeita, optioita ja optiotodistuksia. Näin ollen kyseessä on EY:n sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu keskittymä.

Jotta komissio voisi ensimmäisessä tutkintavaiheessa vapautua mahdollisista vakavista epäilyistä, osapuolet toimittivat 28. elokuuta 2007 ehdotuksen korjaustoimenpiteistä.

Tutkittuaan ilmoituksen ja toteutettuaan korjaustoimenpiteitä koskevan markkinatestin komissio tuli ensimmäisessä tutkinavaiheessa käytettävissä olevien tietojen perusteella siihen tulokseen, että sillä oli edelleen epäilyksiä toimenpiteen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Tämän vuoksi se päätti 18. syyskuuta 2007 aloittaa EY:n sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisen menettelyn.

NA ei ole pyytänyt saada tutustua keskeiseen asiakirja-aineistoon, vaikka siihen on mahdollisuus parhaita käytänteitä sulautuma-asioissa koskevien sääntöjen mukaisesti.

Perusteellisen markkinatutkimuksen jälkeen komission yksiköt päättelivät, että koska ehdotettu liiketoimi ei olennaisesti estäisi tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai sen merkittävällä osalla, se soveltuu yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan. Tämän johdosta ilmoituksen tehneelle osapuolelle ei lähetetty väitetiedoksiantoa.

Asianomaiset tai kolmannet osapuolet eivät ole toimittaneet minulle kyselyjä tai huomautuksia. Asia ei anna aihetta erityisiin huomautuksiin oikeudesta tulla kuulluksi.

Brysselissä 8. tammikuuta 2008.

Karen WILLIAMS

---

| 25.6.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 161/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 161/6

---

Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 9 päivänä tammikuuta 2008 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/M.4781 — Norddeutsche Affinerie/Cumerio

Esittelijä: Tšekkin tasavalta

(2008/C 161/07)

| 1. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ilmoitettu toimenpide muodostaa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 139/2004 tarkoitetun keskittymän. |
| --- | --- |

1.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ilmoitettu toimenpide muodostaa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 139/2004 tarkoitetun keskittymän.

| 2. | Neuvoa-antava komitea yhtyy seuraaviin komission määritelmiin merkityksellisistä markkinoista:






  a) | kupariromun maailmanlaajuiset markkinat; |
| --- | --- | --- |

2.

Neuvoa-antava komitea yhtyy seuraaviin komission määritelmiin merkityksellisistä markkinoista:

a)

kupariromun maailmanlaajuiset markkinat;

| b) | kuparikatodien maailmanlaajuiset markkinat; |
| --- | --- |

b)

kuparikatodien maailmanlaajuiset markkinat;

| c) | kuparitankojen ETAn laajuiset markkinat; |
| --- | --- |

c)

kuparitankojen ETAn laajuiset markkinat;

| d) | kupariprofiilien ETAn laajuiset markkinat; jako hapettomiin kupariprofiileihin ja muihin kupariprofiileihin voidaan jättää käsiteltävänä olevassa asiassa avoimeksi. |
| --- | --- |

d)

kupariprofiilien ETAn laajuiset markkinat; jako hapettomiin kupariprofiileihin ja muihin kupariprofiileihin voidaan jättää käsiteltävänä olevassa asiassa avoimeksi.

| 3. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että puolivalmiiden kuparituotteiden merkityksellisten tuotemarkkinoiden määritelmät ja kyseisten markkinoiden maantieteellinen laajuus voidaan käsiteltävänä olevassa asiassa jättää avoimiksi. |
| --- | --- |

3.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että puolivalmiiden kuparituotteiden merkityksellisten tuotemarkkinoiden määritelmät ja kyseisten markkinoiden maantieteellinen laajuus voidaan käsiteltävänä olevassa asiassa jättää avoimiksi.

| 4. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu keskittymä ei aiheuta kupariromun maailmanlaajuisilla markkinoilla koordinoimattomia vaikutuksia, jotka saattavat olennaisesti estää tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla. |
| --- | --- |

4.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu keskittymä ei aiheuta kupariromun maailmanlaajuisilla markkinoilla koordinoimattomia vaikutuksia, jotka saattavat olennaisesti estää tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla.

| 5. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu keskittymä ei aiheuta kuparitankojen ETAn laajuisilla markkinoilla koordinoimattomia vaikutuksia, jotka saattavat olennaisesti estää tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla. |
| --- | --- |

5.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu keskittymä ei aiheuta kuparitankojen ETAn laajuisilla markkinoilla koordinoimattomia vaikutuksia, jotka saattavat olennaisesti estää tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla.

| 6. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu keskittymä ei aiheuta kupariprofiilien ETAn laajuisilla markkinoilla koordinoimattomia vaikutuksia, jotka saattavat olennaisesti estää tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla.
  Yksi jäsenvaltio on eri mieltä. |
| --- | --- |

6.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu keskittymä ei aiheuta kupariprofiilien ETAn laajuisilla markkinoilla koordinoimattomia vaikutuksia, jotka saattavat olennaisesti estää tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla.

Yksi jäsenvaltio on eri mieltä.

| 7. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu keskittymä ei aiheuta kuparikatodien tuotantoketjun loppupään markkinoilla vertikaalisia vaikutuksia, jotka saattavat olennaisesti estää tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla. |
| --- | --- |

7.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu keskittymä ei aiheuta kuparikatodien tuotantoketjun loppupään markkinoilla vertikaalisia vaikutuksia, jotka saattavat olennaisesti estää tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla.

| 8. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu keskittymä ei aiheuta kupariprofiilien tuotantoketjun loppupään markkinoilla vertikaalisia vaikutuksia, jotka saattavat olennaisesti estää tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla.
  Yksi jäsenvaltio on eri mieltä. |
| --- | --- |

8.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu keskittymä ei aiheuta kupariprofiilien tuotantoketjun loppupään markkinoilla vertikaalisia vaikutuksia, jotka saattavat olennaisesti estää tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla.

Yksi jäsenvaltio on eri mieltä.

| 9. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu keskittymä ei aiheuta kupariprofiilien ETAn laajuisilla markkinoilla koordinoimattomia vaikutuksia, jotka saattavat olennaisesti estää tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla.
  Yksi jäsenvaltio on eri mieltä ja yksi ei ota kantaa. |
| --- | --- |

9.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu keskittymä ei aiheuta kupariprofiilien ETAn laajuisilla markkinoilla koordinoimattomia vaikutuksia, jotka saattavat olennaisesti estää tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla.

Yksi jäsenvaltio on eri mieltä ja yksi ei ota kantaa.

| 10. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu keskittymä olisi todettava yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi.
  Yksi jäsenvaltio on eri mieltä ja yksi ei ota kantaa. |
| --- | --- |

10.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu keskittymä olisi todettava yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi.

Yksi jäsenvaltio on eri mieltä ja yksi ei ota kantaa.

---

| 25.6.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 161/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 161/7

---

Tiivistelmä komission päätöksestä,

annettu 23 päivänä tammikuuta 2008,

keskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi

(Asia COMP/M.4781 — Norddeutsche Affinerie/Cumerio)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/C 161/08)

Komissio teki 23. tammikuuta 2008 päätöksen sulautuma-asiassa yrityskeskittymien valvonnasta 20. tammikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004
   (1)
  ja erityisesti sen 8 artiklan 1 kohdan nojalla. Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavilla asian todistusvoimaisella kielellä ja komission työkielillä kilpailun pääosaston verkkosivuilla osoitteessa:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I   TIIVISTELMÄ

| 1. | Komissio vastaanotti 30. heinäkuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004, jäljempänä ’EY:n sulautuma-asetus’, 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla saksalainen yritys Norddeutsche Affinerie AG, jäljempänä ’NA’, hankkii EY:n sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan belgialaisessa yrityksessä Cumerio SA, jäljempänä ’Cumerio’, 27. kesäkuuta 2007 ilmoitetulla julkisella ostotarjouksella. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 30. heinäkuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004, jäljempänä ’EY:n sulautuma-asetus’, 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla saksalainen yritys Norddeutsche Affinerie AG, jäljempänä ’NA’, hankkii EY:n sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan belgialaisessa yrityksessä Cumerio SA, jäljempänä ’Cumerio’, 27. kesäkuuta 2007 ilmoitetulla julkisella ostotarjouksella.

| 2. | NA on saksalainen osakeyhtiö, jolla on tuotantolaitoksia Hampurissa, Emmerichissa ja Lünenissa (kaikki kolme Saksassa). NA valmistaa kuparikatodeja (Hampurissa ja Lünenissa). Kuparikatodit jalostetaan edelleen kuparitangoiksi (Hampurissa ja Emmerichissa) ja kupariprofiileiksi (sekä harkot että tankoteelmät Hampurissa). NA toimii lisäksi profiilien tuotantoketjun loppupään markkinoilla Stolbergissa (Saksassa) sijaitsevan tytäryhtiönsä Prymetall GmbH & Co. KG:n, jäljempänä ’Prymetall’, kautta valmistamalla ja myymällä puolivalmiita kuparituotteita. Kuparitankojen tuotantoketjun loppupään markkinoilla Prymetall valmistaa profiloituja kuparilankoja. Lisäksi NA omistaa (välillisesti Prymetallin kautta) 50 prosenttia saksalaisesta Schwermetall Halbzeugwerk GmbH & Co. KG:sta, jäljempänä ’Schwermetall’, joka tuottaa kupariprofiileita ja esivalssattuja nauhoja. Schwermetall-yhteisyrityksen toinen omistaja on saksalainen Wieland Werke AG, jäljempänä ’Wieland’, joka tuottaa kupariprofiileita (vain jalostettavaksi yrityksen sisällä) ja puolivalmiita kuparituotteita sekä lopputuotteiksi jalostettuja kuparituotteita. Sekä Wieland että Prymetall ostavat kupariprofiileita ja esivalssattuja nauhoja Schwermetallilta. NA omistaa myös 60 prosentin osuuden saksalaisesta Deutsche Giessdraht GmbH:sta, jäljempänä ’Deutsche Giessdraht’, joka valmistaa kuparitankoja ja jossa määräysvaltaa käyttää lisäksi chileläinen Corporacion Nacional del Cobre de Chile, jäljempänä ’Codelco’, jonka omistusosuus on siis 40 prosenttia. |
| --- | --- |

2.

NA on saksalainen osakeyhtiö, jolla on tuotantolaitoksia Hampurissa, Emmerichissa ja Lünenissa (kaikki kolme Saksassa). NA valmistaa kuparikatodeja (Hampurissa ja Lünenissa). Kuparikatodit jalostetaan edelleen kuparitangoiksi (Hampurissa ja Emmerichissa) ja kupariprofiileiksi (sekä harkot että tankoteelmät Hampurissa). NA toimii lisäksi profiilien tuotantoketjun loppupään markkinoilla Stolbergissa (Saksassa) sijaitsevan tytäryhtiönsä Prymetall GmbH & Co. KG:n, jäljempänä ’Prymetall’, kautta valmistamalla ja myymällä puolivalmiita kuparituotteita. Kuparitankojen tuotantoketjun loppupään markkinoilla Prymetall valmistaa profiloituja kuparilankoja. Lisäksi NA omistaa (välillisesti Prymetallin kautta) 50 prosenttia saksalaisesta Schwermetall Halbzeugwerk GmbH & Co. KG:sta, jäljempänä ’Schwermetall’, joka tuottaa kupariprofiileita ja esivalssattuja nauhoja. Schwermetall-yhteisyrityksen toinen omistaja on saksalainen Wieland Werke AG, jäljempänä ’Wieland’, joka tuottaa kupariprofiileita (vain jalostettavaksi yrityksen sisällä) ja puolivalmiita kuparituotteita sekä lopputuotteiksi jalostettuja kuparituotteita. Sekä Wieland että Prymetall ostavat kupariprofiileita ja esivalssattuja nauhoja Schwermetallilta. NA omistaa myös 60 prosentin osuuden saksalaisesta Deutsche Giessdraht GmbH:sta, jäljempänä ’Deutsche Giessdraht’, joka valmistaa kuparitankoja ja jossa määräysvaltaa käyttää lisäksi chileläinen Corporacion Nacional del Cobre de Chile, jäljempänä ’Codelco’, jonka omistusosuus on siis 40 prosenttia.

| 3. | Cumerio on belgialainen osakeyhtiö, jolla on tuotantolaitokset Olenissa (Belgiassa), Pirdopissa (Bulgariassa), Avellinossa (Italiassa) ja tytäryhtiönsä Swiss Advanced Materials AG:n kautta Yverdon-les-Bainsissa (Sveitsissä). Cumerio valmistaa kuparikatodeja (Olenissa ja Pirdopissa), kuparitankoja (Olenissa ja Avellinossa) ja kupariprofiileita (harkkoja ja tankoteelmiä Olenissa). Lisäksi se valmistaa kuparitankojen tuotantoketjun loppupään markkinoilla suppeammassa määrin myös kuparilankoja (Avellinossa) ja kupariprofiileita (Yverdon-les-Bainsissa). Toisin kuin NA, Cumerio ei valmista puolivalmiita kuparituotteita profiilien ja esivalssattujen nauhojen tuotantoketjun loppupään markkinoilla. |
| --- | --- |

3.

Cumerio on belgialainen osakeyhtiö, jolla on tuotantolaitokset Olenissa (Belgiassa), Pirdopissa (Bulgariassa), Avellinossa (Italiassa) ja tytäryhtiönsä Swiss Advanced Materials AG:n kautta Yverdon-les-Bainsissa (Sveitsissä). Cumerio valmistaa kuparikatodeja (Olenissa ja Pirdopissa), kuparitankoja (Olenissa ja Avellinossa) ja kupariprofiileita (harkkoja ja tankoteelmiä Olenissa). Lisäksi se valmistaa kuparitankojen tuotantoketjun loppupään markkinoilla suppeammassa määrin myös kuparilankoja (Avellinossa) ja kupariprofiileita (Yverdon-les-Bainsissa). Toisin kuin NA, Cumerio ei valmista puolivalmiita kuparituotteita profiilien ja esivalssattujen nauhojen tuotantoketjun loppupään markkinoilla.

| 4. | Itävaltalainen holdingyhtiö A-TEC Industries AG, jäljempänä ’A-TEC’, on kansainvälinen teollisuuskonserni, joka toimii virranajojärjestelmien, laitostekniikan, työstökoneiden ja metallurgian aloilla. Se omistaa 13,75 prosentin osuuden NA:sta ja 25 prosentin sekä yhden osakkeen osuuden Cumeriosta. A-TEC omistaa Montanwerke Brixlegg AG:n, jäljempänä ’Brixlegg’, koko osakekannan. Brixlegg on NA:n ja Cumerion tärkein kilpailija kupariprofiilien markkinoilla. |
| --- | --- |

4.

Itävaltalainen holdingyhtiö A-TEC Industries AG, jäljempänä ’A-TEC’, on kansainvälinen teollisuuskonserni, joka toimii virranajojärjestelmien, laitostekniikan, työstökoneiden ja metallurgian aloilla. Se omistaa 13,75 prosentin osuuden NA:sta ja 25 prosentin sekä yhden osakkeen osuuden Cumeriosta. A-TEC omistaa Montanwerke Brixlegg AG:n, jäljempänä ’Brixlegg’, koko osakekannan. Brixlegg on NA:n ja Cumerion tärkein kilpailija kupariprofiilien markkinoilla.

| 5. | Ehdotetussa liiketoimessa NA hankkii yksinomaisen määräysvallan Cumeriossa julkisella ostotarjouksella, joka koskee kaikkia liikkeellä olevia osakkeita, optioita ja optiotodistuksia. |
| --- | --- |

5.

Ehdotetussa liiketoimessa NA hankkii yksinomaisen määräysvallan Cumeriossa julkisella ostotarjouksella, joka koskee kaikkia liikkeellä olevia osakkeita, optioita ja optiotodistuksia.

| 6. | Komission ensimmäisessä tutkintavaiheessa mahdollisesti esittämien vakavien epäilyiden poistamiseksi osapuolet ehdottivat 28. elokuuta 2007 korjaustoimenpiteitä, joiden toteutuessa ne myisivät Cumerion koko kupariprofiileita koskevan liiketoiminta-alueen. |
| --- | --- |

6.

Komission ensimmäisessä tutkintavaiheessa mahdollisesti esittämien vakavien epäilyiden poistamiseksi osapuolet ehdottivat 28. elokuuta 2007 korjaustoimenpiteitä, joiden toteutuessa ne myisivät Cumerion koko kupariprofiileita koskevan liiketoiminta-alueen.

| 7. | Korjaustoimenpide-ehdotusta koskevan markkinatestin tulokset olivat melko kielteiset. Komissio päätteli ensimmäisessä tutkintavaiheessa saatavilla olevien tietojen perusteella, että kupariprofiilimarkkinoilla mahdollisesti ilmeneviä yksipuolisia vaikutuksia koskevat epäilyt eivät olleet hälvenneet. Komissio päätti tämän vuoksi 18. syyskuuta 2007 aloittaa toisen tutkintavaiheen. |
| --- | --- |

7.

Korjaustoimenpide-ehdotusta koskevan markkinatestin tulokset olivat melko kielteiset. Komissio päätteli ensimmäisessä tutkintavaiheessa saatavilla olevien tietojen perusteella, että kupariprofiilimarkkinoilla mahdollisesti ilmeneviä yksipuolisia vaikutuksia koskevat epäilyt eivät olleet hälvenneet. Komissio päätti tämän vuoksi 18. syyskuuta 2007 aloittaa toisen tutkintavaiheen.

| 8. | Toisessa tutkintavaiheessa toteutettu markkinatutkimus osoitti, että uuteen yksikköön kohdistuu kupariprofiilien myyntimarkkinoilla ETA:ssa edelleen kilpailupainetta sekä sidosyksikköinä toimivien kupariprofiilinvalmistajien että tuotantoketjun alkupään markkinoilla mahdollisesti integroituvien kupariprofiilien ostajien suunnalta. Lisäksi kupariprofiilimarkkinoille ominaisten piirteiden, niiden rakenteen, liikakapasiteetista johtuvien rajoitusten ja puolivalmiiden kuparituotteiden tuotantoketjun loppupään markkinoiden suunnalta tulevan kilpailupaineen perusteella voidaan päätellä, että liiketoimi ei uhkaa estää olennaisesti tehokasta kilpailua ETA:n kupariprofiilimarkkinoilla. Uusi yksikkö ei tämän perusteella saa valmiuksia noudattaa onnistuneesti tuotantopanosmarkkinoiden sulkemiseen tähtäävää strategiaa puolivalmiiden kuparituotteiden tuotantoketjun loppupään markkinoilla. |
| --- | --- |

8.

Toisessa tutkintavaiheessa toteutettu markkinatutkimus osoitti, että uuteen yksikköön kohdistuu kupariprofiilien myyntimarkkinoilla ETA:ssa edelleen kilpailupainetta sekä sidosyksikköinä toimivien kupariprofiilinvalmistajien että tuotantoketjun alkupään markkinoilla mahdollisesti integroituvien kupariprofiilien ostajien suunnalta. Lisäksi kupariprofiilimarkkinoille ominaisten piirteiden, niiden rakenteen, liikakapasiteetista johtuvien rajoitusten ja puolivalmiiden kuparituotteiden tuotantoketjun loppupään markkinoiden suunnalta tulevan kilpailupaineen perusteella voidaan päätellä, että liiketoimi ei uhkaa estää olennaisesti tehokasta kilpailua ETA:n kupariprofiilimarkkinoilla. Uusi yksikkö ei tämän perusteella saa valmiuksia noudattaa onnistuneesti tuotantopanosmarkkinoiden sulkemiseen tähtäävää strategiaa puolivalmiiden kuparituotteiden tuotantoketjun loppupään markkinoilla.

| 9. | Tämän vuoksi ehdotetaan keskittymän hyväksymistä sulautuma-asetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisella päätöksellä. |
| --- | --- |

9.

Tämän vuoksi ehdotetaan keskittymän hyväksymistä sulautuma-asetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisella päätöksellä.

II   PERUSTELUT

A.   MERKITYKSELLISET TUOTEMARKKINAT

| 10. | Ehdotetun liiketoimen vaikutuspiiriin kuuluva toimiala on kupariteollisuus. |
| --- | --- |

10.

Ehdotetun liiketoimen vaikutuspiiriin kuuluva toimiala on kupariteollisuus.

1.   Kupariteollisuus

| 11. | Kupari on kuparimalmista saatava luonnontuote. Kun kuparimalmi on louhittu kuparikaivoksella, se rikastetaan jalostuslaitoksella kuparirikasteeksi. Kuparikatodien tuotannossa käytetään sekä kuparirikastetta että kupariromua. Yleisimmin käytetyn kansainvälisen kaupan standardin eli Lontoon metallipörssin (LME) A-laatuluokituksen mukaisten kuparikatodien kuparipitoisuuden on oltava vähintään 99,9935 prosenttia ja hopean, lyijyn, fosforin ja muiden epäpuhtauksien määritelty pitoisuus saa olla enintään 0,0065 prosenttia. Katodeja, joita LME ei ole varmentanut, kutsutaan spesifioimattomiksi. LME on maailman johtava kuparin kauppapaikka. LME:n määrittämä hinta katsotaan sen vuoksi kuparin maailmanmarkkinahinnaksi. |
| --- | --- |

11.

Kupari on kuparimalmista saatava luonnontuote. Kun kuparimalmi on louhittu kuparikaivoksella, se rikastetaan jalostuslaitoksella kuparirikasteeksi. Kuparikatodien tuotannossa käytetään sekä kuparirikastetta että kupariromua. Yleisimmin käytetyn kansainvälisen kaupan standardin eli Lontoon metallipörssin (LME) A-laatuluokituksen mukaisten kuparikatodien kuparipitoisuuden on oltava vähintään 99,9935 prosenttia ja hopean, lyijyn, fosforin ja muiden epäpuhtauksien määritelty pitoisuus saa olla enintään 0,0065 prosenttia. Katodeja, joita LME ei ole varmentanut, kutsutaan spesifioimattomiksi. LME on maailman johtava kuparin kauppapaikka. LME:n määrittämä hinta katsotaan sen vuoksi kuparin maailmanmarkkinahinnaksi.

| 12. | Kuparikatodit ovat keskeisiä tuotantopanoksia kuparitankojen ja kupariprofiilien tuotannossa. |
| --- | --- |

12.

Kuparikatodit ovat keskeisiä tuotantopanoksia kuparitankojen ja kupariprofiilien tuotannossa.

| 13. | Kuparitanko on ohut, pitkä ja pyöreä kuparipala, jonka halkaisija on useimmiten 8 millimetriä. Kuparitangot ovat voimansiirto- ja asennuskaapeleiden sekä telekaapeleiden ja -johtojen tärkein raaka-aine. Kuparitankoja voidaan jatkojalostaa esimerkiksi vedetyiksi ja profiloiduiksi langoiksi, profiileiksi ja kimpaleiksi. |
| --- | --- |

13.

Kuparitanko on ohut, pitkä ja pyöreä kuparipala, jonka halkaisija on useimmiten 8 millimetriä. Kuparitangot ovat voimansiirto- ja asennuskaapeleiden sekä telekaapeleiden ja -johtojen tärkein raaka-aine. Kuparitankoja voidaan jatkojalostaa esimerkiksi vedetyiksi ja profiloiduiksi langoiksi, profiileiksi ja kimpaleiksi.

| 14. | Kupariprofiileita on kahdenlaisia: tankoteelmiä ja harkkoja. Tankoteelmät ovat poikkileikkaukseltaan pyöreitä kupariprofiileja, joiden halkaisija on noin 100–800 millimetriä ja pituus noin 600 millimetriä. Harkot ovat enintään 25 tonnin painoisia poikkileikkaukseltaan suorakulmaisia kupariprofiileja. Kupariset tankoteelmät muokataan edelleen putkiksi, tangoiksi ja profiileiksi. Kupariharkkoja puolestaan käytetään esivalssattujen nauhojen ja muiden valssattujen kuparimateriaalien raaka-aineena. |
| --- | --- |

14.

Kupariprofiileita on kahdenlaisia: tankoteelmiä ja harkkoja. Tankoteelmät ovat poikkileikkaukseltaan pyöreitä kupariprofiileja, joiden halkaisija on noin 100–800 millimetriä ja pituus noin 600 millimetriä. Harkot ovat enintään 25 tonnin painoisia poikkileikkaukseltaan suorakulmaisia kupariprofiileja. Kupariset tankoteelmät muokataan edelleen putkiksi, tangoiksi ja profiileiksi. Kupariharkkoja puolestaan käytetään esivalssattujen nauhojen ja muiden valssattujen kuparimateriaalien raaka-aineena.

| 15. | Osapuolilla on päällekkäisiä toimintoja kupariromun, kuparikatodien, kuparinsulatuksesta ja elektrolyysistä saatavien sivutuotteiden, kuparitankojen ja kupariprofiilien tuotannossa. Vaikka Cumerio ei valmista kuparituotteita kupariprofiileista tuotantoketjun loppupään markkinoilla, myös kyseisiä tuotemarkkinoita tarkastellaan kupariprofiilimarkkinoihin kohdistuvien yksipuolisten ja vertikaalisten vaikutusten osalta. |
| --- | --- |

15.

Osapuolilla on päällekkäisiä toimintoja kupariromun, kuparikatodien, kuparinsulatuksesta ja elektrolyysistä saatavien sivutuotteiden, kuparitankojen ja kupariprofiilien tuotannossa. Vaikka Cumerio ei valmista kuparituotteita kupariprofiileista tuotantoketjun loppupään markkinoilla, myös kyseisiä tuotemarkkinoita tarkastellaan kupariprofiilimarkkinoihin kohdistuvien yksipuolisten ja vertikaalisten vaikutusten osalta.

2.   Kupariromu

Tuotemarkkinoiden määritelmä

| 16. | Komissio on todennut aiemmissa päätöksissään, että kupariromulle on olemassa erilliset markkinat. Myös markkinatutkimuksesta saatiin vahvistus sille, että kupariromu kuuluu erillisille tuotemarkkinoille. |
| --- | --- |

16.

Komissio on todennut aiemmissa päätöksissään, että kupariromulle on olemassa erilliset markkinat. Myös markkinatutkimuksesta saatiin vahvistus sille, että kupariromu kuuluu erillisille tuotemarkkinoille.

| 17. | Erään markkinatutkimukseen vastanneen yrityksen mukaan kupariromun puhdistaminen nk. jalostuskorvausjärjestelyn puitteissa saattaa muodostaa kupariromun markkinoista erilliset tuotemarkkinat. |
| --- | --- |

17.

Erään markkinatutkimukseen vastanneen yrityksen mukaan kupariromun puhdistaminen nk. jalostuskorvausjärjestelyn puitteissa saattaa muodostaa kupariromun markkinoista erilliset tuotemarkkinat.

| 18. | Markkinatutkimuksen mukaan kaikkien kupariprofiilintuottajien lisäksi myös kaikki kuparipuhdistamot ETA:ssa ja sen ulkopuolella käyttävät kupariromua tuotantopanoksena. Kupariromulla käydään merkittävää kauppaa. Markkinatutkimuksesta on saatu vahvistus sille, että puhdistaminen on yksi monista kupariromun kannattavista käsittelytavoista. Komissio toteaa sen vuoksi, että romun puhdistaminen on kysyntäpuolen osalta korvattavissa romun myynnillä puhdistamoille ja mahdollisesti myös romukauppiaille. |
| --- | --- |

18.

Markkinatutkimuksen mukaan kaikkien kupariprofiilintuottajien lisäksi myös kaikki kuparipuhdistamot ETA:ssa ja sen ulkopuolella käyttävät kupariromua tuotantopanoksena. Kupariromulla käydään merkittävää kauppaa. Markkinatutkimuksesta on saatu vahvistus sille, että puhdistaminen on yksi monista kupariromun kannattavista käsittelytavoista. Komissio toteaa sen vuoksi, että romun puhdistaminen on kysyntäpuolen osalta korvattavissa romun myynnillä puhdistamoille ja mahdollisesti myös romukauppiaille.

Maantieteellisten markkinoiden määritelmä

| 19. | Markkinatutkimuksesta saatiin vahvistus sille, että kupariromun toimittajat ja kauppiaat tarjoavat romua maailmanlaajuisesti ja monet ETA:ssa toimivat romun ostajat tekevät hankintoja myös ETA:n ulkopuolisista lähteistä. |
| --- | --- |

19.

Markkinatutkimuksesta saatiin vahvistus sille, että kupariromun toimittajat ja kauppiaat tarjoavat romua maailmanlaajuisesti ja monet ETA:ssa toimivat romun ostajat tekevät hankintoja myös ETA:n ulkopuolisista lähteistä.

3.   Kuparikatodit

Tuotemarkkinoiden määritelmä

| 20. | Koska nyt tarkasteltava liiketoimi ei aiheuta kilpailuongelmia katodien tuotemarkkinoilla, kysymys siitä, kuuluvatko LME:n luokituksen mukaiset katodit ja spesifioimattomat katodit yksille vai erillisille tuotemarkkinoille, voidaan jättää avoimeksi, kuten aiemmissa komission päätöksissä. |
| --- | --- |

20.

Koska nyt tarkasteltava liiketoimi ei aiheuta kilpailuongelmia katodien tuotemarkkinoilla, kysymys siitä, kuuluvatko LME:n luokituksen mukaiset katodit ja spesifioimattomat katodit yksille vai erillisille tuotemarkkinoille, voidaan jättää avoimeksi, kuten aiemmissa komission päätöksissä.

Maantieteellisten markkinoiden määritelmä

| 21. | Maantieteellisten markkinoiden määritelmän osalta tätä liiketointa koskevaan komission markkinatutkimukseen vastanneet vahvistivat, että kuparikatodeilla käydään maailmanlaajuista kauppaa, kuten aiemmissa komission päätöksissä on todettu. |
| --- | --- |

21.

Maantieteellisten markkinoiden määritelmän osalta tätä liiketointa koskevaan komission markkinatutkimukseen vastanneet vahvistivat, että kuparikatodeilla käydään maailmanlaajuista kauppaa, kuten aiemmissa komission päätöksissä on todettu.

4.   Kuparitangot

Tuotemarkkinoiden määritelmä

| 22. | Kuparitankoja voidaan valmistaa kahdessa eri prosessissa: i) jatkuvassa valussa ja valssauksessa tai ii) ylävalussa. Vaikka kuparitankojen halkaisija voi vaihdella 8 millimetristä 25 millimetriin, 95 prosenttia Euroopan kuparitankojen kokonaistuotannosta on halkaisijaltaan 8 millimetrin perustuotteita. |
| --- | --- |

22.

Kuparitankoja voidaan valmistaa kahdessa eri prosessissa: i) jatkuvassa valussa ja valssauksessa tai ii) ylävalussa. Vaikka kuparitankojen halkaisija voi vaihdella 8 millimetristä 25 millimetriin, 95 prosenttia Euroopan kuparitankojen kokonaistuotannosta on halkaisijaltaan 8 millimetrin perustuotteita.

| 23. | Ilmoituksen tekijä katsoo, että kuparitankojen tuotanto ja toimitus kuuluvat yksille merkityksellisille tuotemarkkinoille, joita ei ole tarpeen jaotella kahden tuotantoprosessin eikä halkaisijaltaan erisuuruisten tuotteiden mukaan. Tämä vastaa aiemmissa komission päätöksissä tehtyjä päätelmiä. |
| --- | --- |

23.

Ilmoituksen tekijä katsoo, että kuparitankojen tuotanto ja toimitus kuuluvat yksille merkityksellisille tuotemarkkinoille, joita ei ole tarpeen jaotella kahden tuotantoprosessin eikä halkaisijaltaan erisuuruisten tuotteiden mukaan. Tämä vastaa aiemmissa komission päätöksissä tehtyjä päätelmiä.

| 24. | Markkinatutkimus osoitti, että kuparitankojen korvattavuus sen mukaan, onko tuotteet valmistettu i) jatkuvassa valussa ja valssauksessa vai ii) ylävalussa, on kysyntäpuolen kannalta suurimmalta osin yksipuolista. |
| --- | --- |

24.

Markkinatutkimus osoitti, että kuparitankojen korvattavuus sen mukaan, onko tuotteet valmistettu i) jatkuvassa valussa ja valssauksessa vai ii) ylävalussa, on kysyntäpuolen kannalta suurimmalta osin yksipuolista.

| 25. | Mahdollisesta alajaottelusta kuparitankojen halkaisijan (8–25 millimetriä) mukaan voidaan markkinatutkimuksen perusteella todeta, että eri sovelluksissa käytetään ja useimmat asiakkaat ostavat halkaisijaltaan erisuuruisia kuparitankoja. Markkinatutkimus vahvisti, että tarjontapuolen korvattavuus on erittäin laajaa. |
| --- | --- |

25.

Mahdollisesta alajaottelusta kuparitankojen halkaisijan (8–25 millimetriä) mukaan voidaan markkinatutkimuksen perusteella todeta, että eri sovelluksissa käytetään ja useimmat asiakkaat ostavat halkaisijaltaan erisuuruisia kuparitankoja. Markkinatutkimus vahvisti, että tarjontapuolen korvattavuus on erittäin laajaa.

Maantieteellisten markkinoiden määritelmä

| 26. | Kuten aiemmissa komission päätöksissä, markkinatutkimus osoitti myös tässä tapauksessa Euroopan kuparitankotoimittajien korkean hajaantumisasteen perusteella, että tuotantolaitosten ympärillä on päällekkäisiä maantieteellisiä alueita, jotka vaikuttavat toistensa kilpailutilanteisiin. Maantieteelliset markkinat on sen vuoksi määriteltävä ETA:n laajuisiksi. |
| --- | --- |

26.

Kuten aiemmissa komission päätöksissä, markkinatutkimus osoitti myös tässä tapauksessa Euroopan kuparitankotoimittajien korkean hajaantumisasteen perusteella, että tuotantolaitosten ympärillä on päällekkäisiä maantieteellisiä alueita, jotka vaikuttavat toistensa kilpailutilanteisiin. Maantieteelliset markkinat on sen vuoksi määriteltävä ETA:n laajuisiksi.

5.   Kupariprofiilit

Tuotemarkkinoiden määritelmä

| 27. | Kupariprofiilit ovat kuparituotteita, jotka on valettu puolijatkuvassa valussa tai jatkuvassa prosessissa tankoteelmiksi tai harkoiksi. Ilmoituksen tekijä erotti kuparipitoisuuden ja epäpuhtauspitoisuuden perusteella eri kupariprofiililaatuja, kuten hapeton (OF-Cu), erikoiselektrolyyttinen (SE-Cu), elektrolyyttinen (E-Cu) ja fosforipitoinen kupari (Ph-bearing Cu). |
| --- | --- |

27.

Kupariprofiilit ovat kuparituotteita, jotka on valettu puolijatkuvassa valussa tai jatkuvassa prosessissa tankoteelmiksi tai harkoiksi. Ilmoituksen tekijä erotti kuparipitoisuuden ja epäpuhtauspitoisuuden perusteella eri kupariprofiililaatuja, kuten hapeton (OF-Cu), erikoiselektrolyyttinen (SE-Cu), elektrolyyttinen (E-Cu) ja fosforipitoinen kupari (Ph-bearing Cu).

| 28. | Tankoteelmien ja harkkojen kysyntäpuolen korvattavuuden osalta markkinatutkimus osoitti, että tankoteelmät ja harkot eivät ole keskenään korvattavissa vaan kuuluvat erillisille tuotemarkkinoille. |
| --- | --- |

28.

Tankoteelmien ja harkkojen kysyntäpuolen korvattavuuden osalta markkinatutkimus osoitti, että tankoteelmät ja harkot eivät ole keskenään korvattavissa vaan kuuluvat erillisille tuotemarkkinoille.

| 29. | Kupariprofiilien tarjontapuolen korvattavuudesta ilmoituksen tekijä totesi, että profiilien toimittajat voivat helposti vaihtaa tankoteelmien tuotannosta harkkotuotantoon ja päinvastoin lyhyessä ajassa ja ilman merkittäviä investointeja. Tämä koskee myös mahdollisuutta vaihtaa eri kuparilaadusta valmistettujen profiilien tuotantoon. |
| --- | --- |

29.

Kupariprofiilien tarjontapuolen korvattavuudesta ilmoituksen tekijä totesi, että profiilien toimittajat voivat helposti vaihtaa tankoteelmien tuotannosta harkkotuotantoon ja päinvastoin lyhyessä ajassa ja ilman merkittäviä investointeja. Tämä koskee myös mahdollisuutta vaihtaa eri kuparilaadusta valmistettujen profiilien tuotantoon.

| 30. | Vaikka jokainen kuparintuottaja/-käsittelijä ei välttämättä kykene vaihtamaan helposti harkkojen tuotannosta tankoteelmien tuotantoon samalla tuotantolinjalla, markkinatutkimuksesta saatiin vahvistus sille, että harkot ja tankoteelmät ovat tarjontapuolen korvattavuuden kannalta vaihdettavissa keskenään. |
| --- | --- |

30.

Vaikka jokainen kuparintuottaja/-käsittelijä ei välttämättä kykene vaihtamaan helposti harkkojen tuotannosta tankoteelmien tuotantoon samalla tuotantolinjalla, markkinatutkimuksesta saatiin vahvistus sille, että harkot ja tankoteelmät ovat tarjontapuolen korvattavuuden kannalta vaihdettavissa keskenään.

| 31. | Eri kuparilaatujen osalta markkinatutkimus osoitti, että eri laatuja voidaan yleensä valmistaa samalla tuotantolinjalla ilman lisäkustannuksia tai vähäisin lisäkustannuksin. Eri kuparilaaduista valmistettujen profiilien tarjontapuolen korvattavuuden osalta voitiin todeta, että eri laaduista valmistetut profiilit eivät kuulu erillisille tuotemarkkinoille. Hapettomasta kuparista valmistetut profiilit muodostavat mahdollisesti poikkeuksen tästä. |
| --- | --- |

31.

Eri kuparilaatujen osalta markkinatutkimus osoitti, että eri laatuja voidaan yleensä valmistaa samalla tuotantolinjalla ilman lisäkustannuksia tai vähäisin lisäkustannuksin. Eri kuparilaaduista valmistettujen profiilien tarjontapuolen korvattavuuden osalta voitiin todeta, että eri laaduista valmistetut profiilit eivät kuulu erillisille tuotemarkkinoille. Hapettomasta kuparista valmistetut profiilit muodostavat mahdollisesti poikkeuksen tästä.

| 32. | Koska Cumerio ei kuitenkaan valmista hapettomasta kuparista valmistettuja profiileita, kysymys siitä, kuuluvatko hapettomasta kuparista valmistetut profiilit erillisille tuotemarkkinoille, voitiin jättää avoimeksi, sillä se ei vaikuttanut tähän liiketoimeen liittyvien kilpailunäkökohtien arviointiin. |
| --- | --- |

32.

Koska Cumerio ei kuitenkaan valmista hapettomasta kuparista valmistettuja profiileita, kysymys siitä, kuuluvatko hapettomasta kuparista valmistetut profiilit erillisille tuotemarkkinoille, voitiin jättää avoimeksi, sillä se ei vaikuttanut tähän liiketoimeen liittyvien kilpailunäkökohtien arviointiin.

Maantieteellisten markkinoiden määritelmä

| 33. | Ilmoituksen tekijät katsoivat, että profiilien merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat vähintään ETA:n laajuiset. Markkinatutkimuksen mukaan profiilien kuljetuskustannukset ovat suhteellisen alhaiset verrattuna niiden arvoon. Mikä tärkeintä, markkinatutkimuksesta saatiin vahvistus sille, että ETA:n kupariprofiilimarkkinoilla toimivat toimittajat myyvät profiileita kaikkialla ETA:ssa ja jossain määrin myös sen ulkopuolella, Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa. |
| --- | --- |

33.

Ilmoituksen tekijät katsoivat, että profiilien merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat vähintään ETA:n laajuiset. Markkinatutkimuksen mukaan profiilien kuljetuskustannukset ovat suhteellisen alhaiset verrattuna niiden arvoon. Mikä tärkeintä, markkinatutkimuksesta saatiin vahvistus sille, että ETA:n kupariprofiilimarkkinoilla toimivat toimittajat myyvät profiileita kaikkialla ETA:ssa ja jossain määrin myös sen ulkopuolella, Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa.

6.   Kupariprofiilien tuotantoketjun loppupään markkinat

Tuotemarkkinoiden ja maantieteellisten markkinoiden määritelmä

| 34. | Kupariprofiileita jatkojalostetaan puolivalmiiksi kuparituotteiksi. Markkinatutkimuksen mukaan profiilien tuotantoketjun loppupään markkinoilla valmistettavilla kuparituotteilla on eri käyttötarkoituksia. Niitä käytetään erityisesti sähkötekniikan alalla ja elektroniikkateollisuudessa, rakennusalalla, telealalla, autoteollisuudessa ja koneenrakennuksessa. |
| --- | --- |

34.

Kupariprofiileita jatkojalostetaan puolivalmiiksi kuparituotteiksi. Markkinatutkimuksen mukaan profiilien tuotantoketjun loppupään markkinoilla valmistettavilla kuparituotteilla on eri käyttötarkoituksia. Niitä käytetään erityisesti sähkötekniikan alalla ja elektroniikkateollisuudessa, rakennusalalla, telealalla, autoteollisuudessa ja koneenrakennuksessa.

| 35. | Koska Cumerio ei toimi puolivalmiiden kuparituotteiden tuotantoketjun loppupään markkinoilla, arvioinnissa ei ollut tarpeen rajata täsmällisesti puolivalmiiden kuparituotteiden eri markkinoita eikä määrittää niiden tarkkaa maantieteellistä laajuutta ETA:ssa tai koko maailmassa. |
| --- | --- |

35.

Koska Cumerio ei toimi puolivalmiiden kuparituotteiden tuotantoketjun loppupään markkinoilla, arvioinnissa ei ollut tarpeen rajata täsmällisesti puolivalmiiden kuparituotteiden eri markkinoita eikä määrittää niiden tarkkaa maantieteellistä laajuutta ETA:ssa tai koko maailmassa.

B.   KILPAILUVAIKUTUSTEN ARVIOINTI

1.   Yksipuoliset vaikutukset

Koordinoimattomat vaikutukset kupariromun markkinoilla

| 36. | Eräät asiakkaat ilmoittivat markkinatutkimuksen aikana olevansa huolissaan siitä, että liiketoimi saattaisi johtaa ostovoiman luomiseen, jolloin uusi yksikkö voisi pyrkiä hyödyntämään asemaansa yhtenä aiempaa harvalukuisemmista kupariromun ostajista alentaakseen kupariromun hintaa. |
| --- | --- |

36.

Eräät asiakkaat ilmoittivat markkinatutkimuksen aikana olevansa huolissaan siitä, että liiketoimi saattaisi johtaa ostovoiman luomiseen, jolloin uusi yksikkö voisi pyrkiä hyödyntämään asemaansa yhtenä aiempaa harvalukuisemmista kupariromun ostajista alentaakseen kupariromun hintaa.

| 37. | Kuten suuntaviivoissa horisontaalisten sulautumien arvioinnista yrityskeskittymien valvonnasta annetun neuvoston asetuksen nojalla, jäljempänä ’horisontaalisia sulautumia koskevat suuntaviivat’, todetaan, mahdollisesti havaittava neuvotteluvoiman kasvu ei sinänsä ole riittävä peruste päätelmälle, että tehokas kilpailu saattaa estyä olennaisesti. |
| --- | --- |

37.

Kuten suuntaviivoissa horisontaalisten sulautumien arvioinnista yrityskeskittymien valvonnasta annetun neuvoston asetuksen nojalla, jäljempänä ’horisontaalisia sulautumia koskevat suuntaviivat’, todetaan, mahdollisesti havaittava neuvotteluvoiman kasvu ei sinänsä ole riittävä peruste päätelmälle, että tehokas kilpailu saattaa estyä olennaisesti.

| 38. | Näyttää erittäin epätodennäköiseltä, että liiketoimella luotaisiin merkittävää neuvotteluvoimaa. Uuden yksikön osuus kupariromun kokonaiskysynnästä olisi noin (10–15) prosenttia. Uuteen yksikköön kohdistuu kilpailupainetta monien kilpailijoiden suunnalta. Sillä ei myöskään ole valmiuksia käyttäytyä kilpailunvastaisesti kyseisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

38.

Näyttää erittäin epätodennäköiseltä, että liiketoimella luotaisiin merkittävää neuvotteluvoimaa. Uuden yksikön osuus kupariromun kokonaiskysynnästä olisi noin (10–15) prosenttia. Uuteen yksikköön kohdistuu kilpailupainetta monien kilpailijoiden suunnalta. Sillä ei myöskään ole valmiuksia käyttäytyä kilpailunvastaisesti kyseisillä markkinoilla.

| 39. | Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että ehdotettu liiketoimi ei aiheuta yksipuolisia vaikutuksia, joiden seurauksena tehokas kilpailu estyisi olennaisesti kupariromun maailmanmarkkinoilla. |
| --- | --- |

39.

Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että ehdotettu liiketoimi ei aiheuta yksipuolisia vaikutuksia, joiden seurauksena tehokas kilpailu estyisi olennaisesti kupariromun maailmanmarkkinoilla.

Koordinoimattomat vaikutukset kuparitankomarkkinoilla

| 40. | Liiketoimen jälkeen uudesta yksiköstä tulisi ETA:n suurin kuparitankojen toimittaja. Tuotannosta (80–90) prosenttia myytiin kolmansille ja kuparitankotoimittajat käyttivät loppuosan omaan lanka-, kaapeli- ja profiilituotantoonsa. Uuden yksikön yhteenlaskettu osuus kuparitankojen myyntimarkkinoista olisi (30–40) prosenttia. Kuparitankojen kokonaistuotannossa, yrityksen sisällä käytetty tuotanto mukaan luettuna, uuden yksikön yhteenlaskettu markkinaosuus olisi noin (20–30) prosenttia. |
| --- | --- |

40.

Liiketoimen jälkeen uudesta yksiköstä tulisi ETA:n suurin kuparitankojen toimittaja. Tuotannosta (80–90) prosenttia myytiin kolmansille ja kuparitankotoimittajat käyttivät loppuosan omaan lanka-, kaapeli- ja profiilituotantoonsa. Uuden yksikön yhteenlaskettu osuus kuparitankojen myyntimarkkinoista olisi (30–40) prosenttia. Kuparitankojen kokonaistuotannossa, yrityksen sisällä käytetty tuotanto mukaan luettuna, uuden yksikön yhteenlaskettu markkinaosuus olisi noin (20–30) prosenttia.

| 41. | Eräät markkinatutkimukseen vastanneet kuparitankojen ostajat ilmoittivat olevansa huolissaan siitä, että sulautuman tuloksena syntyneen yksikön markkinaosuuden kasvu voisi johtaa hinnankorotuksiin ja tarjonnan supistumiseen. Tällaiseen huoleen ei kuitenkaan ole aihetta. Uusi yksikkö joutuu ensiksikin kilpailemaan useiden suurten eri puolilla ETA:a toimivien kilpailijoiden kanssa. Toiseksi useimmat asiakkaat hankkivat kuparitankoja kahdelta tai kolmelta eri toimittajalta ja pitävät lisäksi useita muita toimittajia vaihtoehtoisina hankintalähteinä. Kolmanneksi useimmilla kuparitankojen toimittajilla on käyttämätöntä kapasiteettia, joten ne voivat lisätä myyntiä markkinoilla tai laajentaa kokonaistuotantoaan, jos kuparitankojen hintaa korotetaan. |
| --- | --- |

41.

Eräät markkinatutkimukseen vastanneet kuparitankojen ostajat ilmoittivat olevansa huolissaan siitä, että sulautuman tuloksena syntyneen yksikön markkinaosuuden kasvu voisi johtaa hinnankorotuksiin ja tarjonnan supistumiseen. Tällaiseen huoleen ei kuitenkaan ole aihetta. Uusi yksikkö joutuu ensiksikin kilpailemaan useiden suurten eri puolilla ETA:a toimivien kilpailijoiden kanssa. Toiseksi useimmat asiakkaat hankkivat kuparitankoja kahdelta tai kolmelta eri toimittajalta ja pitävät lisäksi useita muita toimittajia vaihtoehtoisina hankintalähteinä. Kolmanneksi useimmilla kuparitankojen toimittajilla on käyttämätöntä kapasiteettia, joten ne voivat lisätä myyntiä markkinoilla tai laajentaa kokonaistuotantoaan, jos kuparitankojen hintaa korotetaan.

| 42. | Vahvojen kilpailijoiden olemassaolo, ETA:n kuparitankotuotannossa nykyisin vallitseva liikakapasiteettitilanne ja mahdollisuus, että kilpailijat laajentavat tuotantoaan nykyiseltä tasolta, saavat aikaan kilpailupainetta myös jatkossa ja rajoittavat uuden yksikön valmiutta ja kannustinta korottaa hintoja liiketoimen toteutuksen jälkeen. |
| --- | --- |

42.

Vahvojen kilpailijoiden olemassaolo, ETA:n kuparitankotuotannossa nykyisin vallitseva liikakapasiteettitilanne ja mahdollisuus, että kilpailijat laajentavat tuotantoaan nykyiseltä tasolta, saavat aikaan kilpailupainetta myös jatkossa ja rajoittavat uuden yksikön valmiutta ja kannustinta korottaa hintoja liiketoimen toteutuksen jälkeen.

Koordinoimattomat vaikutukset kupariprofiilimarkkinoilla

| 43. | Kupariprofiilien kulutuksen keskeinen ominaisuus ETA:ssa on sidosyksikkökulutuksen suuri osuus. Kupariprofiilien sidosyksikkökulutuksen osuus on lähes viisinkertainen markkinoilla tapahtuvan myynnin osuuteen verrattuna. |
| --- | --- |

43.

Kupariprofiilien kulutuksen keskeinen ominaisuus ETA:ssa on sidosyksikkökulutuksen suuri osuus. Kupariprofiilien sidosyksikkökulutuksen osuus on lähes viisinkertainen markkinoilla tapahtuvan myynnin osuuteen verrattuna.

| 44. | Osapuolet ovat johtavassa asemassa olevia kupariprofiilien toimittajia ETA:n myyntimarkkinoilla. Niiden yhteenlaskettu osuus ETA:n kupariprofiilien myyntimarkkinoista on noin (50–60) prosenttia. Kun kupariprofiilien markkinoista vähennetään hapettomasta kuparista valmistettujen laatujen osuus, osapuolten yhteenlaskettu osuus ETA:n markkinoista on noin (50–60) prosenttia. A-TEC-yritykseen kuuluva Montanwerke Brixlegg on noin (20–30) prosentin markkinaosuudellaan osapuolten tärkein kilpailija. |
| --- | --- |

44.

Osapuolet ovat johtavassa asemassa olevia kupariprofiilien toimittajia ETA:n myyntimarkkinoilla. Niiden yhteenlaskettu osuus ETA:n kupariprofiilien myyntimarkkinoista on noin (50–60) prosenttia. Kun kupariprofiilien markkinoista vähennetään hapettomasta kuparista valmistettujen laatujen osuus, osapuolten yhteenlaskettu osuus ETA:n markkinoista on noin (50–60) prosenttia. A-TEC-yritykseen kuuluva Montanwerke Brixlegg on noin (20–30) prosentin markkinaosuudellaan osapuolten tärkein kilpailija.

| 45. | Markkinatutkimuksen mukaan näyttää kaiken kaikkiaan siltä, että kupariprofiilien tuotanto ja käyttö joko sidosyrityksissä tai myyntimarkkinoilla mukailee kupariprofiilien tuotantoketjun alku- ja loppupään markkinoiden dynamiikkaa. |
| --- | --- |

45.

Markkinatutkimuksen mukaan näyttää kaiken kaikkiaan siltä, että kupariprofiilien tuotanto ja käyttö joko sidosyrityksissä tai myyntimarkkinoilla mukailee kupariprofiilien tuotantoketjun alku- ja loppupään markkinoiden dynamiikkaa.

| 46. | Kuparin hinta vaikuttaa kupariteollisuuden koko arvoketjuun, sillä sen osuus kupariprofiilien arvosta (kulutus sidosyrityksissä) tai myyntihinnasta (ostot myyntimarkkinoilla) on noin 95 prosenttia. Kupariprofiilien valmistajien arvonlisän (nk. jalostusmaksun) osuus kupariprofiilien arvosta tai myyntihinnasta on alle 5 prosenttia. |
| --- | --- |

46.

Kuparin hinta vaikuttaa kupariteollisuuden koko arvoketjuun, sillä sen osuus kupariprofiilien arvosta (kulutus sidosyrityksissä) tai myyntihinnasta (ostot myyntimarkkinoilla) on noin 95 prosenttia. Kupariprofiilien valmistajien arvonlisän (nk. jalostusmaksun) osuus kupariprofiilien arvosta tai myyntihinnasta on alle 5 prosenttia.

| 47. | Lisäksi eri toimijoiden vertikaalisen integroitumisen asteella ja/tai niiden sijainnilla arvoketjussa on voimakas vaikutus kilpailudynamiikkaan. Ilmoituksen tekijän suurimmat asiakkaat kupariprofiilien myyntimarkkinoilla harjoittavat samalla huomattavaa tuotantoa omissa sidosyrityksissään, mikä vähentää niiden riippuvuutta ilmoituksen tekijästä. Muut merkittävät kupariprofiileja omissa sidosyrityksissään valmistavat tuottajat käyttävät koko kupariprofiilien tuotantonsa puolivalmiiden kuparituotteiden valmistukseen. |
| --- | --- |

47.

Lisäksi eri toimijoiden vertikaalisen integroitumisen asteella ja/tai niiden sijainnilla arvoketjussa on voimakas vaikutus kilpailudynamiikkaan. Ilmoituksen tekijän suurimmat asiakkaat kupariprofiilien myyntimarkkinoilla harjoittavat samalla huomattavaa tuotantoa omissa sidosyrityksissään, mikä vähentää niiden riippuvuutta ilmoituksen tekijästä. Muut merkittävät kupariprofiileja omissa sidosyrityksissään valmistavat tuottajat käyttävät koko kupariprofiilien tuotantonsa puolivalmiiden kuparituotteiden valmistukseen.

| 48. | Komissio on tutkinut, missä määrin hintojen nousu kupariprofiilien myyntimarkkinoilla ETA:ssa voisi olla jatkuva suuntaus. Markkinatutkimus vahvisti, että saatavilla oleva huomattava määrä käyttämätöntä profiilien tuotantokapasiteettia kohdistaa myös jatkossa kilpailupainetta uuteen yksikköön ja estää sitä korottamasta kupariprofiilien hintoja. |
| --- | --- |

48.

Komissio on tutkinut, missä määrin hintojen nousu kupariprofiilien myyntimarkkinoilla ETA:ssa voisi olla jatkuva suuntaus. Markkinatutkimus vahvisti, että saatavilla oleva huomattava määrä käyttämätöntä profiilien tuotantokapasiteettia kohdistaa myös jatkossa kilpailupainetta uuteen yksikköön ja estää sitä korottamasta kupariprofiilien hintoja.

| 49. | Lisäksi jos kupariprofiilien myyntimarkkinoilla veloitettavia hintoja korotettaisiin, olisi mahdollista, että integroitumattomat kupariprofiilien käyttäjät integroituisivat tuotantoketjun alkupäässä ja aloittaisivat kupariprofiilien tuotannon. |
| --- | --- |

49.

Lisäksi jos kupariprofiilien myyntimarkkinoilla veloitettavia hintoja korotettaisiin, olisi mahdollista, että integroitumattomat kupariprofiilien käyttäjät integroituisivat tuotantoketjun alkupäässä ja aloittaisivat kupariprofiilien tuotannon.

| 50. | Markkinatutkimuksen mukaan näyttää lisäksi siltä, että puolivalmiiden kuparituotteiden tuotantoketjun loppupään markkinat kohdistavat kilpailupainetta kupariprofiilien tuotantoketjun alkupään markkinoihin. Tämä johtuu ensisijaisesti siitä, että puolivalmiiden kuparituotteiden tuotantoketjun loppupään markkinoilla on enemmän myyjiä (myyntimarkkinatoimijoita) kuin profiilien tuotantoketjun alkupään markkinoilla. Lisäksi tähän on syynä se, että integroituneilla myyjillä on enemmän liikakapasiteettia kuin uudella yksiköllä, se, että tuotantoketjun loppupään markkinoilla toimivat puolivalmiiden kuparituotteiden myyjät joutuvat kilpailemaan muiden kuin kuparituotteiden myyjien kanssa, sekä se, että niihin kohdistuu voimakasta kilpailua Euroopan ulkopuolelta tulevien sähköisissä ja elektronisissa sovelluksissa käytettäviä puolivalmiita kuparituotteita myyvien kilpailijoiden suunnalta. |
| --- | --- |

50.

Markkinatutkimuksen mukaan näyttää lisäksi siltä, että puolivalmiiden kuparituotteiden tuotantoketjun loppupään markkinat kohdistavat kilpailupainetta kupariprofiilien tuotantoketjun alkupään markkinoihin. Tämä johtuu ensisijaisesti siitä, että puolivalmiiden kuparituotteiden tuotantoketjun loppupään markkinoilla on enemmän myyjiä (myyntimarkkinatoimijoita) kuin profiilien tuotantoketjun alkupään markkinoilla. Lisäksi tähän on syynä se, että integroituneilla myyjillä on enemmän liikakapasiteettia kuin uudella yksiköllä, se, että tuotantoketjun loppupään markkinoilla toimivat puolivalmiiden kuparituotteiden myyjät joutuvat kilpailemaan muiden kuin kuparituotteiden myyjien kanssa, sekä se, että niihin kohdistuu voimakasta kilpailua Euroopan ulkopuolelta tulevien sähköisissä ja elektronisissa sovelluksissa käytettäviä puolivalmiita kuparituotteita myyvien kilpailijoiden suunnalta.

| 51. | Lisäksi kupariprofiilimarkkinoille ominaisten piirteiden, niiden rakenteen, liikakapasiteetista johtuvien rajoitusten ja puolivalmiiden kuparituotteiden tuotantoketjun loppupään markkinoiden suunnalta tulevan kilpailupaineen perusteella voidaan päätellä, että liiketoimi ei uhkaa estää olennaisesti tehokasta kilpailua ETA:n kupariprofiilimarkkinoilla. |
| --- | --- |

51.

Lisäksi kupariprofiilimarkkinoille ominaisten piirteiden, niiden rakenteen, liikakapasiteetista johtuvien rajoitusten ja puolivalmiiden kuparituotteiden tuotantoketjun loppupään markkinoiden suunnalta tulevan kilpailupaineen perusteella voidaan päätellä, että liiketoimi ei uhkaa estää olennaisesti tehokasta kilpailua ETA:n kupariprofiilimarkkinoilla.

2.   Vertikaaliset vaikutukset

| 52. | Komissiolle toimitettujen tietojen mukaan uudella yksiköllä olisi kupariprofiilien markkinoilla hankkimansa aseman perusteella valmiudet ja kannustin noudattaa puolivalmiiden kuparituotteiden markkinoilla strategiaa, joka tähtää kilpailijoiden sulkemiseen markkinoilta. Tietojen toimittajat olivat huolissaan mahdollisuudesta, että uusi yksikkö harjoittaisi syrjintää suosiakseen puolivalmiiden kuparituotteiden tuotantoketjun loppupään markkinoilla toimivia tytäryhtiöitään (ts. Schwermetallia ja Prymetallia). |
| --- | --- |

52.

Komissiolle toimitettujen tietojen mukaan uudella yksiköllä olisi kupariprofiilien markkinoilla hankkimansa aseman perusteella valmiudet ja kannustin noudattaa puolivalmiiden kuparituotteiden markkinoilla strategiaa, joka tähtää kilpailijoiden sulkemiseen markkinoilta. Tietojen toimittajat olivat huolissaan mahdollisuudesta, että uusi yksikkö harjoittaisi syrjintää suosiakseen puolivalmiiden kuparituotteiden tuotantoketjun loppupään markkinoilla toimivia tytäryhtiöitään (ts. Schwermetallia ja Prymetallia).

| 53. | Ei-horisontaalisia sulautumia koskevien suuntaviivojen mukaan ei-horisontaaliset sulautumat ”uhkaavat tehokasta kilpailua vain silloin, kun sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä on tuntuvaa markkinavoimaa (joka ei välttämättä ole sama asia kuin määräävä asema) vähintään yksillä merkityksellisillä markkinoilla”. |
| --- | --- |

53.

Ei-horisontaalisia sulautumia koskevien suuntaviivojen mukaan ei-horisontaaliset sulautumat ”uhkaavat tehokasta kilpailua vain silloin, kun sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä on tuntuvaa markkinavoimaa (joka ei välttämättä ole sama asia kuin määräävä asema) vähintään yksillä merkityksellisillä markkinoilla”.

| 54. | Kuten edellä osoitettiin, uuteen yksikköön kohdistuu kupariprofiilien myyntimarkkinoilla ETA:ssa edelleen kilpailupainetta sekä sidosyksikköinä toimivien kupariprofiilinvalmistajien että tuotantoketjun alkupään markkinoilla mahdollisesti integroituvien kupariprofiilien ostajien suunnalta. Uudella yksiköllä ei tämän perusteella tule olemaan valmiuksia noudattaa onnistuneesti tuotantopanosmarkkinoiden sulkemiseen tähtäävää strategiaa puolivalmiiden kuparituotteiden tuotantoketjun loppupään markkinoilla. |
| --- | --- |

54.

Kuten edellä osoitettiin, uuteen yksikköön kohdistuu kupariprofiilien myyntimarkkinoilla ETA:ssa edelleen kilpailupainetta sekä sidosyksikköinä toimivien kupariprofiilinvalmistajien että tuotantoketjun alkupään markkinoilla mahdollisesti integroituvien kupariprofiilien ostajien suunnalta. Uudella yksiköllä ei tämän perusteella tule olemaan valmiuksia noudattaa onnistuneesti tuotantopanosmarkkinoiden sulkemiseen tähtäävää strategiaa puolivalmiiden kuparituotteiden tuotantoketjun loppupään markkinoilla.

| 55. | Vaikka uusi yksikkö sitä paitsi päättäisikin noudattaa kyseisenkaltaista strategiaa ja osalla kupariprofiilien ostajista olisi sen vuoksi siirtymäkaudella vaikeuksia hankkia tuotantopanoksena käyttämiään kupariprofiileita, puolivalmiiden kuparituotteiden markkinoilla olisi edelleen kilpailua (kuten edellä osoitettiin) ja ne olisivat vähintään ETA:n laajuiset. Huoli kuluttajien hyvinvoinnin heikkenemisestä on sen vuoksi aiheeton. |
| --- | --- |

55.

Vaikka uusi yksikkö sitä paitsi päättäisikin noudattaa kyseisenkaltaista strategiaa ja osalla kupariprofiilien ostajista olisi sen vuoksi siirtymäkaudella vaikeuksia hankkia tuotantopanoksena käyttämiään kupariprofiileita, puolivalmiiden kuparituotteiden markkinoilla olisi edelleen kilpailua (kuten edellä osoitettiin) ja ne olisivat vähintään ETA:n laajuiset. Huoli kuluttajien hyvinvoinnin heikkenemisestä on sen vuoksi aiheeton.

| 56. | Tästä seuraa, että liiketoimi ei uhkaa estää olennaisesti tehokasta kilpailua puolivalmiiden kuparituotteiden markkinoilla. |
| --- | --- |

56.

Tästä seuraa, että liiketoimi ei uhkaa estää olennaisesti tehokasta kilpailua puolivalmiiden kuparituotteiden markkinoilla.

3.   Koordinoidut vaikutukset

| 57. | Komissio on lisäksi tutkinut, voisiko se, että A-TEC on osapuolten tärkein kilpailija ETA:n kupariprofiilimarkkinoilla ja lisäksi merkittävä vähemmistöosakas sekä NA:ssa että Cumeriossa, saada aikaan koordinoituja vaikutuksia kyseisillä markkinoilla. Uuden yksikön ja A-TEC:n tytäryhtiön Brixleggin yhteenlaskettu markkinaosuus ETA:n laajuisilla kupariprofiilimarkkinoilla olisi noin (70–80) prosenttia. Kun hapettomasta kuparista valmistetut profiilit jätetään näiden markkinoiden ulkopuolelle, uuden yksikön ja Brixleggin yhteenlaskettu markkinaosuus olisi noin (70–80) prosenttia. |
| --- | --- |

57.

Komissio on lisäksi tutkinut, voisiko se, että A-TEC on osapuolten tärkein kilpailija ETA:n kupariprofiilimarkkinoilla ja lisäksi merkittävä vähemmistöosakas sekä NA:ssa että Cumeriossa, saada aikaan koordinoituja vaikutuksia kyseisillä markkinoilla. Uuden yksikön ja A-TEC:n tytäryhtiön Brixleggin yhteenlaskettu markkinaosuus ETA:n laajuisilla kupariprofiilimarkkinoilla olisi noin (70–80) prosenttia. Kun hapettomasta kuparista valmistetut profiilit jätetään näiden markkinoiden ulkopuolelle, uuden yksikön ja Brixleggin yhteenlaskettu markkinaosuus olisi noin (70–80) prosenttia.

| 58. | Komission mukaan tällä hetkellä ei ole viitteitä siitä, että A-TEC ja uusi yksikkö aikoisivat koordinoida markkinakäyttäytymistään kupariprofiilimarkkinoilla. |
| --- | --- |

58.

Komission mukaan tällä hetkellä ei ole viitteitä siitä, että A-TEC ja uusi yksikkö aikoisivat koordinoida markkinakäyttäytymistään kupariprofiilimarkkinoilla.

| 59. | Jotta koordinointi olisi kestävää, sen on täytettävä asiassa Airtours annetussa tuomiossa ja horisontaalisia sulautumia koskevissa suuntaviivoissa mainitut kolme edellytystä. |
| --- | --- |

59.

Jotta koordinointi olisi kestävää, sen on täytettävä asiassa Airtours annetussa tuomiossa ja horisontaalisia sulautumia koskevissa suuntaviivoissa mainitut kolme edellytystä.

| 60. | Yrityksiä voidaan ensiksikin estää poikkeamasta koordinoinnin ehdoista vain uhkaamalla niitä uskottavasti oikea-aikaisilla ja riittävillä vastatoimenpiteillä. Tämä edellyttää yleensä markkinoilta riittävää avoimuutta, jotta koordinointiin osallistuvat yritykset voivat seurata riittävän tarkasti, rikkovatko yritykset sovittuja ehtoja. Markkinatutkimuksen tulokset ovat kaksijakoiset näillä markkinoilla noudatettavien hintaehtojen avoimuuden osalta. On ensiksi todettava, että jos uusi yksikkö ja A-TEC pyrkivät koordinoimaan kilpailukäyttäytymistään, ei käytännössä voida sulkea kokonaan pois mahdollisuutta, että A-TEC:n asema NA:n vähemmistöosakkaana mahdollistaisi sellaisten NA:ta koskevien tietojen saannin, joita se ei saisi, jos se ei olisi NA:n osakas. |
| --- | --- |

60.

Yrityksiä voidaan ensiksikin estää poikkeamasta koordinoinnin ehdoista vain uhkaamalla niitä uskottavasti oikea-aikaisilla ja riittävillä vastatoimenpiteillä. Tämä edellyttää yleensä markkinoilta riittävää avoimuutta, jotta koordinointiin osallistuvat yritykset voivat seurata riittävän tarkasti, rikkovatko yritykset sovittuja ehtoja. Markkinatutkimuksen tulokset ovat kaksijakoiset näillä markkinoilla noudatettavien hintaehtojen avoimuuden osalta. On ensiksi todettava, että jos uusi yksikkö ja A-TEC pyrkivät koordinoimaan kilpailukäyttäytymistään, ei käytännössä voida sulkea kokonaan pois mahdollisuutta, että A-TEC:n asema NA:n vähemmistöosakkaana mahdollistaisi sellaisten NA:ta koskevien tietojen saannin, joita se ei saisi, jos se ei olisi NA:n osakas.

| 61. | Toiseksi koordinointi voi olla kestävää vain silloin, kun sovituista ehdoista poikkeamisen seuraukset ovat riittävän ankaria koordinointiin osallistuvien yritysten vakuuttamiseksi siitä, että koordinoinnin ehtojen noudattaminen on niiden etujen mukaista. Näyttää siltä, että jos uuden yksikön tai A-TEC:n havaittaisiin poikkeavan mahdollisesta koordinoinnista, niiden kyvyssä ja mahdollisuuksissa toteuttaa vastatoimenpiteitä olisi melkoisia eroja, sillä niiden kapasiteetti ja markkina-asema ovat erisuuruiset. Koska uudella yksiköllä on enemmän käyttämätöntä kapasiteettia ja sen markkinaosuus on lähes kolminkertainen A-TEC:hen verrattuna, sillä on todennäköisesti A-TEC:tä paremmat valmiudet toteuttaa vastatoimenpiteitä. Samaan aikaan A-TEC:llä saattaisi olla mahdollisuus hyötyä vähemmistöosakkuudestaan vastatoimenpiteiden toteutuksessa joko käyttämällä tietoja, joita pelkkä kilpailija ei saisi haltuunsa, tai vastustamalla uuden yksikön liiketoimintastrategiaa enemmistöosakkaan aseman turvin. Tämän vuoksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että A-TEC ja uusi yksikkö saattaisivat katsoa toisillaan olevan valmiudet reagoida, jos mahdollisesti tehtävästä sopimuksesta poiketaan. |
| --- | --- |

61.

Toiseksi koordinointi voi olla kestävää vain silloin, kun sovituista ehdoista poikkeamisen seuraukset ovat riittävän ankaria koordinointiin osallistuvien yritysten vakuuttamiseksi siitä, että koordinoinnin ehtojen noudattaminen on niiden etujen mukaista. Näyttää siltä, että jos uuden yksikön tai A-TEC:n havaittaisiin poikkeavan mahdollisesta koordinoinnista, niiden kyvyssä ja mahdollisuuksissa toteuttaa vastatoimenpiteitä olisi melkoisia eroja, sillä niiden kapasiteetti ja markkina-asema ovat erisuuruiset. Koska uudella yksiköllä on enemmän käyttämätöntä kapasiteettia ja sen markkinaosuus on lähes kolminkertainen A-TEC:hen verrattuna, sillä on todennäköisesti A-TEC:tä paremmat valmiudet toteuttaa vastatoimenpiteitä. Samaan aikaan A-TEC:llä saattaisi olla mahdollisuus hyötyä vähemmistöosakkuudestaan vastatoimenpiteiden toteutuksessa joko käyttämällä tietoja, joita pelkkä kilpailija ei saisi haltuunsa, tai vastustamalla uuden yksikön liiketoimintastrategiaa enemmistöosakkaan aseman turvin. Tämän vuoksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että A-TEC ja uusi yksikkö saattaisivat katsoa toisillaan olevan valmiudet reagoida, jos mahdollisesti tehtävästä sopimuksesta poiketaan.

| 62. | Jotta koordinointi onnistuisi, koordinointiin osallistumattomien yritysten, potentiaalisten kilpailijoiden ja asiakkaiden toimet eivät saisi vaarantaa koordinoinnista odotettavissa olevia tuloksia. Jos koordinoinnin tavoitteena on kupariprofiilien kokonaistuotantokapasiteetin supistaminen markkinoilla, se aiheuttaa haittaa kuluttajille vain siinä tapauksessa, että koordinointiin osallistumattomilla yrityksillä ei ole valmiuksia eikä kannustinta reagoida kapasiteetin supistamiseen lisäämällä omaa tuotantokapasiteettiaan määrällä, joka riittää estämään kapasiteetin nettovähennyksen tai ainakin muuttamaan koordinoidun kapasiteetinvähennyksen kannattamattomaksi. |
| --- | --- |

62.

Jotta koordinointi onnistuisi, koordinointiin osallistumattomien yritysten, potentiaalisten kilpailijoiden ja asiakkaiden toimet eivät saisi vaarantaa koordinoinnista odotettavissa olevia tuloksia. Jos koordinoinnin tavoitteena on kupariprofiilien kokonaistuotantokapasiteetin supistaminen markkinoilla, se aiheuttaa haittaa kuluttajille vain siinä tapauksessa, että koordinointiin osallistumattomilla yrityksillä ei ole valmiuksia eikä kannustinta reagoida kapasiteetin supistamiseen lisäämällä omaa tuotantokapasiteettiaan määrällä, joka riittää estämään kapasiteetin nettovähennyksen tai ainakin muuttamaan koordinoidun kapasiteetinvähennyksen kannattamattomaksi.

| 63. | Vaikka uusi yksikkö ja A-TEC onnistuisivatkin panemaan täytäntöön koordinointistrategian, jota kilpailijat eivät kykenisi vaarantamaan kaikilta osin, kilpailuolosuhteet kuparituotteiden tuotantoketjun loppupään markkinoilla kumoaisivat näiden pyrkimysten kilpailunvastaiset vaikutukset tuotantoketjun loppupään markkinoilla kuparituotteiden kuluttajahintojen korottamisen avulla. |
| --- | --- |

63.

Vaikka uusi yksikkö ja A-TEC onnistuisivatkin panemaan täytäntöön koordinointistrategian, jota kilpailijat eivät kykenisi vaarantamaan kaikilta osin, kilpailuolosuhteet kuparituotteiden tuotantoketjun loppupään markkinoilla kumoaisivat näiden pyrkimysten kilpailunvastaiset vaikutukset tuotantoketjun loppupään markkinoilla kuparituotteiden kuluttajahintojen korottamisen avulla.

| 64. | Tämän vuoksi voidaan todeta, että ehdotettu liiketoimi ei aiheuta koordinoituja vaikutuksia, joiden seurauksena tehokas kilpailu estyisi olennaisesti ETA:n laajuisilla kupariprofiilimarkkinoilla. |
| --- | --- |

64.

Tämän vuoksi voidaan todeta, että ehdotettu liiketoimi ei aiheuta koordinoituja vaikutuksia, joiden seurauksena tehokas kilpailu estyisi olennaisesti ETA:n laajuisilla kupariprofiilimarkkinoilla.

III   PÄÄTELMÄ

| 65. | Päätöksessä todetaan edellä esitetyistä syistä, että ilmoitettu keskittymä ei estä olennaisesti tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla eikä niiden merkittävällä osalla. |
| --- | --- |

65.

Päätöksessä todetaan edellä esitetyistä syistä, että ilmoitettu keskittymä ei estä olennaisesti tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla eikä niiden merkittävällä osalla.

| 66. | Keskittymän olisi tämän vuoksi katsottava soveltuvan yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan EY:n sulautuma-asetuksen 2 artiklan 2 kohdan ja 8 artiklan 1 kohdan sekä ETA-sopimuksen 57 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

66.

Keskittymän olisi tämän vuoksi katsottava soveltuvan yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan EY:n sulautuma-asetuksen 2 artiklan 2 kohdan ja 8 artiklan 1 kohdan sekä ETA-sopimuksen 57 artiklan nojalla.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET

| 25.6.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 161/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 161/13

---

Tiivistelmä tiedoista, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen ja asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 nojalla myönnettävästä valtiontuesta

(2008/C 161/09)

Tuen numero: XA 120/08

Jäsenvaltio: Espanja

Alue: Castilla y León

Tukijärjestelmän nimike: Ayudas a los agricultores profesionales, a las explotaciones asociativas prioritarias, y a las cooperativas agrarias para la adquisición de maquinaria y equipos destinados a la prestación de servicios a terceros en la actividad agraria; Ayudas a las inversiones colectivas

Oikeusperusta: Orden de la Consejería de Agricultura y Ganadería, por la que se establecen las bases reguladoras de la concesión de las subvenciones destinadas a la mejora de las estructuras de producción y modernización de las explotaciones agrarias.

Orden de la Consejería de Agricultura y Ganadería, por la que se convocan ayudas, cofinanciadas por el Fondo Europeo Agrícola de Desarrollo Rural (FEADER), para la mejora de las estructuras de producción de las explotaciones agrarias en aplicación del Reglamento (CE) no 1698/2005 del Consejo y ayudas financiadas por la Comunidad Autónoma de Castilla y León, para la realización de otras inversiones en las explotaciones agrarias.

Tässä lomakkeessa ilmoitetut tiedot viittaavat yksinomaan säädöksen III luvussa tarkoitettuihin tukiin

Tukijärjestelmän arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: Säädöksen III luvussa tarkoitettujen kahden tukijärjestelmän mukainen tuki on vuonna 2008 yhteensä 4 500 000 EUR

Tuen enimmäisintensiteetti: Säädöksen III lukuun sisältyvien kahden tukijärjestelmän puitteissa myönnettävä tuki on enintään:

Käsitteisiin ”maatila”, ”ensisijainen” ja ”ammattimainen viljelijä” sovelletaan maatilojen uudenaikaistamisesta 4. heinäkuuta 1995 annetussa laissa N:o 19/1995 ja maaseudun kestävästä kehittämisestä 13. joulukuuta 2007 annetussa laissa N:o 45/2007 vahvistettuja määritelmiä sekä mahdollisten muutosten yhteydessä myöhemmässä kansallisessa ja/tai itsehallintoalueen lainsäädännössä vahvistettuja määritelmiä.

Hyväksyttyjen investointien kokonaismäärä kaikkien yhteisen investoinnin edunsaajien osalta ei saa ylittää seuraavia määriä:

| a) | 300 000 EUR hyväksyttyä investointia kohti; |
| --- | --- |

a)

300 000 EUR hyväksyttyä investointia kohti;

| b) | 1 500 EUR hehtaaria kohti, kun on kyse laidunten ja vuoristolaidunten parannus- ja hoitotoimenpiteistä; |
| --- | --- |

b)

1 500 EUR hehtaaria kohti, kun on kyse laidunten ja vuoristolaidunten parannus- ja hoitotoimenpiteistä;

| c) | 15 000 EUR hehtaaria kohti, kun on kyse kastelujärjestelmän toteuttamisesta tai parantamisesta |
| --- | --- |

c)

15 000 EUR hehtaaria kohti, kun on kyse kastelujärjestelmän toteuttamisesta tai parantamisesta

Täytäntöönpanoajankohta: Tukijärjestelmän täytäntöönpano alkaa vuonna 2008

Tukijärjestelmän tai yksittäisen tuen kesto: Tukijärjestelmä voi olla voimassa 31.12.2013 asti

Tuen tarkoitus: Yleinen tavoite: Maaseudun elinkeinoelämän rakenteiden parantaminen ja monipuolistaminen kannustamalla Kastilia ja Leónin maatilojen investointeja tuotantokustannusten alentamiseksi.

Viitataan asetuksen (EY) N:o 1857/2006 4 artiklaan — Maatilainvestoinnit.

Tukikelpoiset investoinnit:

Tuet on tarkoitettu seuraavanlaisiin investointeihin:

investoinnit uusiin koneisiin ja laitteisiin, lukuun ottamatta traktoreiden ja muun kuljetuskaluston hankintaa,

kaikilla epäsuotuisilla alueilla voidaan myöntää tukea investointeihin, joilla on jokin seuraavista tavoitteista:

| — | rehuntuotanto, mukaan luettuina varastointi, säilytys ja jakelu, |
| --- | --- |

—

rehuntuotanto, mukaan luettuina varastointi, säilytys ja jakelu,

| — | yhteislaidunten parantaminen ja hoitaminen, |
| --- | --- |

—

yhteislaidunten parantaminen ja hoitaminen,

| — | rehuntuotantoon liittyvät pienimuotoiset, ympäristön kanssa sopusoinnussa olevat vesihuoltohankkeet, mukaan luettuina pienimuotoiset kastelujärjestelmät sekä vuoristolaiduntamisen edellyttämien suojien rakentaminen tai korjaaminen, mikäli edellä mainitut toimenpiteet ovat taloudellisesti perusteltuja, |
| --- | --- |

—

rehuntuotantoon liittyvät pienimuotoiset, ympäristön kanssa sopusoinnussa olevat vesihuoltohankkeet, mukaan luettuina pienimuotoiset kastelujärjestelmät sekä vuoristolaiduntamisen edellyttämien suojien rakentaminen tai korjaaminen, mikäli edellä mainitut toimenpiteet ovat taloudellisesti perusteltuja,

kaikilla vuoristoalueilla voidaan lisäksi myöntää tukea investointeihin, joilla on jokin seuraavista tavoitteista:

| — | vesipisteiden rakentaminen, mukaan luettuina vedenottoon liittyvät rakennelmat ja työt, |
| --- | --- |

—

vesipisteiden rakentaminen, mukaan luettuina vedenottoon liittyvät rakennelmat ja työt,

| — | laidunten ja vuoristolaidunten kulkuyhteyksien rakentaminen tai parantaminen käyttöoikeusjärjestelmästä riippumatta, |
| --- | --- |

—

laidunten ja vuoristolaidunten kulkuyhteyksien rakentaminen tai parantaminen käyttöoikeusjärjestelmästä riippumatta,

| — | laiduntamisessa käytettävien eläinsuojien rakentaminen tai parantaminen sekä niihin liittyvät työt ja palvelut, vuoristolaiduntamisen edellyttämät tarpeet mukaan luettuina |
| --- | --- |

—

laiduntamisessa käytettävien eläinsuojien rakentaminen tai parantaminen sekä niihin liittyvät työt ja palvelut, vuoristolaiduntamisen edellyttämät tarpeet mukaan luettuina

Alat, joita tuki koskee: Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite: Tuen myöntää Dirección General de Industrialización y Modernización Agraria de la Consejería de Agricultura y Ganadería, ja sen hallinnoinnista vastaa Kastilia ja Leónin alueneuvosto

C/ Rigoberto Cortejoso, 14

E-47014 Valladolid

Internet-osoite: Tukijärjestelmän teksti on saatavissa täydellisenä Kastilia ja Leónin alueneuvoston Internet-sivustolla osoitteessa:

http://www.jcyl.es/AyudaEstado20072013

Suorat linkit: http://www.jcyl.es/jcyl/ayudasestado/basesReguladoraSubvMejoraEstructurasAgrarias.doc

http://www.jcyl.es/jcyl/ayudasestado/ConvocatoriaAyudAgricProfesionExplotAsociativasCoopAgraInversColectiva.doc

Muita tietoja: Tuen hallinnoinnissa noudatetaan oikeusperustana olevan säädöksen säännöksiä, ja tuen kasautumisen osalta sovelletaan edellä mainitun asetuksen 19 artiklaa

Tuen numero: XA 122/08

Jäsenvaltio: Alankomaat

Alue: —

Tukijärjestelmän nimike tai yksittäisen tuen saaneen yrityksen nimi: Regeling LNV-subsidies

Oikeusperusta: Artikel 2:68 van de Regeling LNV-subsidies, artikel 71a van het Openstellingsbesluit LNV-subsidies 2008

Tukijärjestelmän arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: 5 625 000 EUR

Tuen enimmäisintensiteetti: 70 %

Täytäntöönpanopäivä:

Tukijärjestelmän tai yksittäisen tuen kesto: Tukea voi hakea 1.–30. toukokuuta 2008. Viimeiset erät maksetaan 31. joulukuuta 2008

Tuen tarkoitus: Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 11 artiklan 1 kohdan mukaan viljelijöille voidaan myöntää tukea menetyksiin, jotka ovat seurausta luonnonmullistuksiin rinnastettavissa olevista epäsuotuisista sääoloista. Alankomaiden viranomaiset aikovat edellä mainitulla säädösmuutoksella ulottaa kertaluonteisen korvauksen koskemaan niitä pieniä ja keskisuuria maatalousyrityksiä, joille aiheutui menetyksiä kovan pakkasen vuoksi 2005. Korvauksen suuruus lasketaan asetuksen (EY) N:o 1857/2006 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Lisätietoja laskentamenetelmästä, ks. Wijziging Regeling LNV-subsidies en het Openstellingsbesluit LNV-subsidies 2008, selitysosan kohta 2, Alankomaiden virallinen lehti N:o 38, 22. helmikuuta 2008, s. 10

Kyseessä oleva ala/olevat alat: Hedelmänviljely

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit |
| --- |
| Bezuidenhoutseweg 73 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Bezuidenhoutseweg 73

2500 EK Den Haag

Nederland

Internet-osoite: www.overheid.nl/op/

Selitysosa: tee Internet-osoitteessa:

http://www.overheid.nl/op/

kohdassa 2a sanahaku ”Regeling LNV-subsidies” tai ”Openstellingsbesluit LNV-subsidies”. Tukijärjestelmä näkyy ensimmäisten hakutulosten joukossa.

www.hetlnvloket.nl/portal

Selitysosa: napsauta Internet-osoitteessa:

http://www.hetlnvloket.nl/portal

välilehteä ”subsidies”. Tukijärjestelmä näkyy hakutulosten joukossa

Muut tiedot: Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 11 artiklan 3 kohdan mukaan tukikelpoisten menetysten enimmäismäärästä on vähennettävä vakuutusjärjestelmistä saadut määrät ja kustannukset, jotka eivät johdu epäsuotuisista sääoloista.

Tämä ehto täyttyy. Pakkasvaurion hetkellä ei ollut mahdollista tehdä pakkasvauriovakuutusta. Kyseisen vakuutuksen tekeminen tuli mahdolliseksi vasta Euroopan komission annettua sille hyväksyntänsä (tukitoimenpide N 124/07). Muut epäsuotuisista sääoloista aiheutuneet kustannukset eivät kuulu tuen piiriin.

Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 11 artiklan 4 kohdan mukaan menetykset on laskettava yksittäisen maatilan tasolla.

Tämä ehto täyttyy. Korvaus riippuu arviosta yksittäisen maatilan satovauriosta.

Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 11 artiklan 7 kohdan mukaan viranomaisten on tunnustettava virallisesti epäsuotuisat sääolot, jotka voidaan rinnastaa luonnonmullistukseen.

Alankomaiden viranomaiset ovat tunnustaneet vuoden 2005 laajat pakkasvauriot sääoloiksi, jotka voidaan rinnastaa luonnonmullistukseksi hedelmänviljelyn alalla. Näin ollen tälle alalle päätettiin tämän tukitoimen yhteydessä maksaa kertaluonteinen korvaus. Lisätietoja, ks. Kamerstukken II 2005/06, 30 300, N:o 20.

Alankomaiden viranomaiset vahvistavat, että asetuksen (EY) N:o 1857/2006 muut ehdot täyttyvät

---

V Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Tuomioistuin

| 25.6.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 161/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 161/16

---

Ilmoitus avoimesta toimesta — Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen kirjaston sekä tutkimus- ja dokumentaatio-osaston pääjohtajan toimi (palkkaluokat AD15–AD16)

(2008/C 161/10)

Luxemburgissa sijaitsevan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen pääosastolla ”Kirjasto, tutkimus ja dokumentaatio” avautuu lähiaikoina pääjohtajan toimi (palkkaluokat AD15–AD16). Toimi täytetään Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 29 artiklan 2 momentin mukaisesti.

TYÖTEHTÄVIEN LUONNE

Toimeen valittavan henkilön tehtävänä on johtaa, koordinoida ja hallinnoida pääosastoa ”Kirjasto, tutkimus ja dokumentaatio” tuomioistuimen kirjaajan välittömässä alaisuudessa.

Tähän pääosastoon, jonka palveluksessa on lähes 100 työntekijää, kuuluu oman johtajansa alaisuudessa merkittävä oikeudellinen kirjasto sekä tutkijoiden ja dokumentaatiotehtävistä vastaavien henkilöiden ryhmä. Tällä hetkellä tämä ryhmä jakautuu neljään yksikköön, joista yksi vastaa oikeusinformatiikasta. Se avustaa yhteisöjen tuomioistuinta, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta ja virkamiestuomioistuinta niiden tuomioistuintoiminnassa muun muassa laatimalla selvityksiä ja muistioita oikeusvertailun, kansainvälisen oikeuden ja yhteisön oikeuden alalla. Se edistää yhteisön oikeuden oikeuskäytännöstä tiedottamista dokumentoimalla yhteisöjen tuomioistuinten ratkaisuja ja laatimalla niistä oikeudellisia analyyseja. Nämä neljä tutkimus- ja dokumentaatioyksikköä yhdistetään lähiaikoina pääjohtajan alaisuuteen kuuluvaksi yhdeksi osastoksi.

VAADITTAVAT EDELLYTYKSET

Hakijoiden on täytettävä seuraavat edellytykset:

| — | ylempi korkeakoulututkinto oikeustieteen alalta ja yhteisön oikeuden perusteellinen tuntemus, |
| --- | --- |

—

ylempi korkeakoulututkinto oikeustieteen alalta ja yhteisön oikeuden perusteellinen tuntemus,

| — | kyky johtaa ja koordinoida merkittävän hallinnollisen yksikön toimintaa, |
| --- | --- |

—

kyky johtaa ja koordinoida merkittävän hallinnollisen yksikön toimintaa,

| — | pääosaston toimialaan kuuluvien asioiden perusteellinen tuntemus ja niihin liittyvä ammatillinen kokemus; erityisesti painotetaan ammatillista kokemusta oikeudellisen tutkimus- ja dokumentaatioelimen johdossa ja hallinnossa, |
| --- | --- |

—

pääosaston toimialaan kuuluvien asioiden perusteellinen tuntemus ja niihin liittyvä ammatillinen kokemus; erityisesti painotetaan ammatillista kokemusta oikeudellisen tutkimus- ja dokumentaatioelimen johdossa ja hallinnossa,

| — | yhden Euroopan yhteisöjen virallisen kielen perusteellinen taito ja jonkin toisen virallisen kielen tyydyttävä taito; tehtävien hoitamisen luonteen vuoksi hyvä ranskan kielen taito on välttämätön. |
| --- | --- |

—

yhden Euroopan yhteisöjen virallisen kielen perusteellinen taito ja jonkin toisen virallisen kielen tyydyttävä taito; tehtävien hoitamisen luonteen vuoksi hyvä ranskan kielen taito on välttämätön.

HAKEMUSTEN JÄTTÄMINEN

Tointa koskevat hakemukset tulee toimittaa yhteisöjen tuomioistuimeen ainoastaan sähköpostitse osoitteeseen: DG-BRD-CURIA@curia.europa.eu, ja niiden on oltava perillä viimeistään 31. elokuuta 2008 kello 13.00. Hakemuksiin on liitettävä yksityiskohtainen ansioluettelo ja muut tarpeelliset asiakirjat.

Luxemburgissa 17. kesäkuuta 2008.

---

Euroopan henkilöstövalintatoimisto (EPSO)

| 25.6.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 161/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 161/18

---

ILMOITUS AVOIMESTA KILPAILUSTA EPSO/AST/66/08

(2008/C 161/11)

Euroopan yhteisöjen henkilöstövalintatoimisto (EPSO) järjestää avoimen kilpailun EPSO/AST/66/08 slovakinkielisten kielentarkastajien (AST3) palvelukseen ottamista varten.

Kilpailuilmoitus julkaistaan 25. kesäkuuta 2008 Euroopan unionin virallisen lehden numerossa C 161 A ainoastaan englannin, ranskan ja saksan kielillä.

Lisätietoja EPSOn verkkosivuilla: http://europa.eu/epso

---

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

| 25.6.2008 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 161/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 161/19

---

VALTIONTUET — RANSKA

Valtiontuki C 24/08 (ex NN 38/07) — Kalastukselle aiheutuvien riskien torjuntarahasto: verotukseen liittyvät toimenpiteet

Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/C 161/12)

Komissio on ilmoittanut 20. toukokuuta 2008 päivätyllä, tätä tiivistelmää seuraavilla sivuilla todistusvoimaisella kielellä toistetulla kirjeellä Ranskalle päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee edellä mainittua tukea.

Asianomaiset voivat esittää huomautuksensa kuukauden kuluessa tämän tiivistelmän ja sitä seuraavan kirjeen julkaisemisesta. Huomautukset on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:

| Euroopan komissio |
| --- |
| Meri- ja kalastusasioiden pääosasto |
| Linja F — Oikeudelliset kysymykset |
| Rue de la Loi 200 |
| B-1049 Bryssel |
| Faksi: (32-2) 295 19 42 |

Euroopan komissio

Meri- ja kalastusasioiden pääosasto

Linja F — Oikeudelliset kysymykset

Rue de la Loi 200

B-1049 Bryssel

Faksi: (32-2) 295 19 42

Huomautukset toimitetaan Ranskalle. Huomautusten esittäjä voi pyytää kirjallisesti henkilöllisyytensä luottamuksellista käsittelyä. Tämä pyyntö on perusteltava.

TIIVISTELMÄ

Kalastukselle aiheutuvien riskien torjuntarahasto (FPAP) perustettiin vuonna 2004.

Rahasto on saanut Ranskan valtiolta ennakkomaksuja, joiden avulla se voi toisaalta varautua öljynhinnan vaihteluihin hankkimalla ja jälleenmyymällä optioita öljyn futuurimarkkinoilla ja toisaalta korvata osittain rahaston jäseninä olevien kalastusyritysten alusten käyttämän polttoöljyn korkeat kustannukset, kun polttoöljyn hinta ylittää tietyn kynnyksen.

Komissio arvioi kyseisenä ajankohtana tukitapauksesta tekemässään päätöksessä C-9/2006, että kyseiset ennakkomaksut olivat valtiontukea, joka ei sovellu yhteismarkkinoille.

Komissio totesi asiaa koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aikana, että FPAP ja kalastusyritykset olivat myös päässeet osallisiksi verotusjärjestelyistä, joiden ansiosta ensinnäkin FPAP oli vapautettu yhtiöverosta öljyn futuurimarkkinoilla toimimisesta saamiensa tulojen osalta ja toiseksi kalastusyritykset saattoivat vähentää tuloistaan FPAP:lle jäsenmaksuina, vakuuksina ja muina riskin kattamisen ulkopuolisina maksuina suorittamansa määrät.

Koska kyseinen uusi tosiseikka ei ollut komission tiedossa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisajankohtana, näitä verojärjestelyjä ei käsitelty päätöksessä C-9/2006.

Syistä, jotka on jo esitetty päätöksessä C-9/2006, komissio katsoo kuitenkin, että on syytä vakavasti epäillä kyseisten tukien soveltuvuutta yhteismarkkinoille.

KIRJEEN TEKSTI

”La Commission a l'honneur d'informer le gouvernement de la France qu'après avoir examiné les informations en sa possession et en complément des aides déjà analysées dans le cadre du dossier C-9/2006 concernant le fonds de prévention des aléas de la pêche (FPAP), elle a décidé d'ouvrir la procédure formelle d'examen prévue par l'article 93 [devenu 88], paragraphe 2, du traité CE et par le règlement du Conseil (CE) no 659/1999 du 22 mars 1999 portant modalités d'application de cet article (1) en ce qui concerne les mesures fiscales qui lui sont consenties ainsi qu' à ses adhérents.

1.   PROCÉDURE

Par décision adoptée en date de ce jour à l'égard du régime C-9/2006, la Commission a décidé que les aides octroyées au FPAP sous forme d'avances pour l'acquisition d'options sur le marché du pétrole et les aides qui en ont résulté pour les entreprises de pêche en leur permettant, d'une part, de bénéficier de tarifs préférentiels pour leurs achats de carburant et, d'autre part, de bénéficier d'une compensation partielle de leurs coûts de carburant, étaient des aides d'État incompatibles avec le marché commun.

Dans le contexte de la procédure formelle d'examen du FPAP (2), la Commission a ensuite pris connaissance de l'existence d'un régime fiscal spécifique au FPAP et à ses adhérents. En effet, le cabinet Ménard, Quimbert et associés, avocats à Nantes, agissant en tant que Conseil du FPAP, a joint à l'un de ses courriers envoyés à la Commission suite à la publication de l'ouverture de la procédure formelle d'examen au Journal officiel des Communautés européennes deux lettres du ministère chargé du budget qui montrent l'existence d'un régime fiscal spécifique au FPAP et à ses adhérents. Ce régime fiscal n'a pas été examiné dans la décision C-9/2006, car il s'agissait d'un fait nouveau que la Commission ignorait au moment de l'ouverture de la procédure formelle d'examen.

La Commission considère que les éléments en sa possession sont suffisamment explicites pour lui permettre de conclure à l'existence d'aides illégales.

Le dossier a ainsi été enregistré sous le numéro NN 38/2007.

2.   DESCRIPTION

Les deux lettres du ministère du budget sont, plus précisément, une lettre du Ministre délégué au budget et à la réforme budgétaire signée Alain Lambert et datée du 5 février 2004, et une lettre du secrétaire d'État au budget et à la réforme budgétaire signée Dominique Bussereau et datée du 28 novembre 2004, toutes deux adressées à Monsieur Merabet, président du FPAP.

Le premier de ces courriers, du 5 février 2004, s'inscrit dans le contexte de la création du FPAP. Il indique que:

| “— | le fonds constitué sous la forme d'un syndicat professionnel ne sera pas soumis à l'impôt sur les sociétés au titre des cotisations versées par les patrons pêcheurs et des produits financiers issus du placement de la trésorerie, |
| --- | --- |

“—

le fonds constitué sous la forme d'un syndicat professionnel ne sera pas soumis à l'impôt sur les sociétés au titre des cotisations versées par les patrons pêcheurs et des produits financiers issus du placement de la trésorerie,

| — | les cotisations versées seront déductibles du résultat imposable des patrons pêcheurs l'année de leur versement. A titre exceptionnel, les premières cotisations versées au plus tard le 30 mars 2004 seront admises en déduction au titre des résultats 2003.” |
| --- | --- |

—

les cotisations versées seront déductibles du résultat imposable des patrons pêcheurs l'année de leur versement. A titre exceptionnel, les premières cotisations versées au plus tard le 30 mars 2004 seront admises en déduction au titre des résultats 2003.”

Il donne également une indication sur les montants qui pourraient faire l'objet de cette déduction: la cotisation annuelle des patrons pêcheurs adhérents serait comprise entre 1 000 et 15 000 euros.

Le second courrier, du 28 novembre 2004, se concentre sur la déduction des revenus des cotisations versées par les adhérents. Il intervient dans le contexte d'une modification de la convention de garantie liant le FPAP à ses adhérents, qui permettrait désormais une restitution aux adhérents des cotisations versées et non utilisées au terme de la convention.

Il indique que:

| “— | les cotisations versées par les adhérents en application de cette nouvelle convention seront bien déductibles, l'année de leur versement, dans la limite de 10 000 euros par an et par adhérent, ce plafond étant majoré de 25 % de la fraction du bénéfice comprise entre 40 000 et 80 000 euros, |
| --- | --- |

“—

les cotisations versées par les adhérents en application de cette nouvelle convention seront bien déductibles, l'année de leur versement, dans la limite de 10 000 euros par an et par adhérent, ce plafond étant majoré de 25 % de la fraction du bénéfice comprise entre 40 000 et 80 000 euros,

| — | les cotisations versées au-delà des limites précédentes au titre d'un projet de garantie mis en place par le fonds seront intégralement déductibles du revenu imposable des adhérents l'année de leur versement.” |
| --- | --- |

—

les cotisations versées au-delà des limites précédentes au titre d'un projet de garantie mis en place par le fonds seront intégralement déductibles du revenu imposable des adhérents l'année de leur versement.”

Il est précisé au FPAP qu'un “bilan de cette expérimentation” devra être dressé fin 2006, et les aménagements éventuellement nécessaires étudiés. Il ne s'agit donc pas d'un régime fiscal accordé à titre permanent.

Par ailleurs, même s'il est prévu, d'après ce courrier du 28 novembre 2004, que les cotisations peuvent êtres déduites du revenu imposable l'année de leur versement, rien n'indique que la déduction de celles versées début 2004 (jusqu'à fin mars) sur les revenus de l'année 2003 soit remise en cause.

Il résulte de ces deux courriers que le régime fiscal accordé par le ministère des finances au FPAP et à ses adhérents comporte deux aspects:

| — | d'une part, en faveur du FPAP, une exonération des impôts sur les sociétés, |
| --- | --- |

—

d'une part, en faveur du FPAP, une exonération des impôts sur les sociétés,

| — | d'autre part, pour les patrons-pêcheurs, la possibilité de déduire de leurs résultats imposables leurs contributions au FPAP. |
| --- | --- |

—

d'autre part, pour les patrons-pêcheurs, la possibilité de déduire de leurs résultats imposables leurs contributions au FPAP.

Concernant le FPAP, la Commission suppose que la base juridique lui permettant de bénéficier de l'exemption de cet impôt est constituée par l'article 206, paragraphe 1bis, du code général des impôts (3) qui permet d'exonérer dans certaines conditions les syndicats professionnels. Dans ces conditions, il est fort possible qu'il bénéficie aussi de l'exemption de taxe professionnelle, prévue à l'article 1447 du même code en faveur des organismes bénéficiant de l'exonération prévue à l'article 206, paragraphe 1bis.

bis

3

bis

Concernant la mesure fiscale en faveur des patrons-pêcheurs, un autre document communiqué par MQA dans le cadre de la procédure formelle d'examen du FPAP et intitulé “Mode d'emploi détaillé du Fonds de prévention des aléas pêche”, daté du 22 novembre 2004, confirme quelles sont ces contributions et leurs modalités de calcul. Il y est indiqué: “l'adhésion au fonds est prévue pour une durée de trois ans. Les cotisations au fonds pourront bénéficier d'une déduction fiscale dès leur versement”. L'adhésion se concrétise par la signature d'une convention de garantie qui est assortie du versement d'une cotisation composée de deux éléments: un droit d'adhésion fixe de 150 euros par navire et par an et une contribution annuelle calculée en fonction du volume de carburant assuré, c'est-à-dire du volume annuel de carburant que l'armateur estime nécessaire à l'exercice de son activité.

En ce qui concerne ces cotisations de garantie, la Commission observe que, selon les deux lettres du ministère chargé du budget, “les cotisations versées seront déductibles du résultat imposable des patrons pêcheurs l'année de leur versement”. De plus, celle du 28 novembre 2004 prévoit que “... la convention de garantie serait amendée afin notamment d'autoriser la restitution aux adhérents des cotisations versées et non utilisées”). Aussi, outre la déduction de leurs cotisations, les armateurs ont-ils probablement été assurés de récupérer le trop-versé de cotisations calculées en fonction d'un besoin de carburant estimé sur base déclarative. En outre, bien que cette récupération des cotisations versées mais non utilisées au terme de la convention de garantie soit prévue, aucun élément des documents communiqués à la Commission dans le cadre du dossier C-9/2006 ne montre que la déduction correspondant aux cotisations versées en trop devrait être corrigée; la déduction fiscale des cotisations liées à la totalité du volume de carburant assuré par l'armateur semble acquise définitivement dans sa totalité, même si la consommation a été moindre que prévue. L'interprétation des clauses du Mode d'emploi va dans le même sens: celui-ci distingue le volume assuré du volume consommé.

On ne peut donc exclure que le régime fiscal consenti par les autorités françaises ait pu inciter les armateurs à surestimer leur besoin de couverture dans le seul but de bénéficier de la déduction fiscale. Ainsi, par exemple, la cotisation due pour un chalutier de 24 mètres, ayant une consommation moyenne de 10 tonnes par semaine (4) et actif pendant 48 semaines par an serait de 480 × 3,5 euros par tonne soit 1680 euros. Ce montant, bien que correspondant à un navire qui est déjà gros consommateur de carburant, est à comparer à la fourchette de montants, de 1 000 à 15 000 Euros, indiquée dans le courrier du ministre du 5 février 2004, et se situe ainsi dans la partie basse de cette fourchette.

4

En plus des cotisations décrites ci-dessus, le “Mode d'emploi” mentionne, en page 3, des “cotisations non-affectées à un risque de garantie versées en vue de bénéficier du traitement fiscal agréé par le ministère du budget [qui] devront faire l'objet de chèques distincts”.

On déduit de cette phrase qu'il y a une autre source de financement du FPAP, qui est clairement identifiée par un paiement par chèque séparé. Cela doit être interprété dans le sens où les adhérents ont aussi la possibilité de verser des cotisations qui n'entrent pas dans le système de garantie et pour lesquelles ils bénéficient d'un traitement fiscal spécifique.

La Commission estime que l'ensemble de ces déductions fiscales constitue une incitation, pour les propriétaires de navire de pêche, à cotiser à ce fonds.

Enfin, la Commission relève que les statuts du FPAP prévoient une possibilité d'adhésion au syndicat pour des personnes dont l'activité n'est pas impliquée dans la pêche. Etant donné que le FPAP a le statut de syndicat professionnel, il est possible que ces cotisations ouvrent droit au bénéfice des dispositions spécifiques du même code général des impôts en faveur des syndicats, notamment la réduction d'impôt prévue à l'article 199 quater C. L'application de cette disposition fiscale constitue aussi, cette fois-ci en faveur des adhérents n'étant pas impliqués dans la pêche, une incitation à cotiser à ce fonds.

quater

3.   APPRÉCIATION

La Commission constate que le régime fiscal consenti par les autorités françaises en faveur du FPAP et de ses adhérents doit être considéré, au regard des aides d'État, sous l'angle des avantages qu'il représente, d'une part pour le FPAP lui-même et, d'autre part, pour les entreprises de pêches adhérentes.

3.1.   Existence d'une aide d'État

Comme cela est exposé dans la décision C-9/2006, le FPAP doit être considéré comme une entreprise au sens du droit communautaire de la concurrence. Le fait que le FPAP serait sans but lucratif ou est un syndicat est sans incidence à cet égard.

Par conséquent, la Commission considère que le régime fiscal accordé par les autorités françaises au FPAP lui procure, par rapport aux autres investisseurs privés agissant sur les marchés à terme des produits pétroliers, un double avantage:

| — | en premier lieu, l'exonération d'impôt sur les bénéfices dont bénéficie le FPAP constitue un allégement des charges qui pèsent normalement sur le budget des entreprises actives dans ce domaine, |
| --- | --- |

—

en premier lieu, l'exonération d'impôt sur les bénéfices dont bénéficie le FPAP constitue un allégement des charges qui pèsent normalement sur le budget des entreprises actives dans ce domaine,

| — | en second lieu, l'avantage fiscal consenti aux adhérents du FPAP, quel que soit le type d'avantage fiscal considéré, constitue une incitation à contribuer aux recettes du FPAP; il permet ainsi au FPAP d'augmenter sa trésorerie alors que les autres entreprises actives dans ce domaine ne bénéficient pas d'un tel mécanisme. |
| --- | --- |

—

en second lieu, l'avantage fiscal consenti aux adhérents du FPAP, quel que soit le type d'avantage fiscal considéré, constitue une incitation à contribuer aux recettes du FPAP; il permet ainsi au FPAP d'augmenter sa trésorerie alors que les autres entreprises actives dans ce domaine ne bénéficient pas d'un tel mécanisme.

Par ailleurs, il ressort des deux correspondances du ministère chargé du budget que l'avantage tiré de l'exonération d'impôts dont bénéficie le FPAP et l'avantage résultant du dispositif d'incitation fiscale lui permettant d'augmenter ses recettes ont bien été consentis par l'État. Il n'y a donc pas de doute sur le fait que l'utilisation de ces ressources d'État a été non seulement décidée, mais contrôlée par l'État. Dès lors, la Commission considère que l'avantage financier en faveur du FPAP est imputable à l'État (5).

5

Enfin, le FPAP bénéficie grâce, à ces mesures fiscales, d'un avantage financier par rapport aux autres sociétés intervenant sur les marchés à terme, qu'il s'agisse de sociétés habituellement actives sur ces marchés en France ou dans les autres États membres.

D'autre part, cet avantage financier accordé au FPAP a permis aux entreprises de pêche adhérentes d'acheter du carburant à un tarif préférentiel grâce à l'activité menée par le FPAP sur les marchés à terme des produits pétroliers.

En outre, pour ce qui est de la possibilité accordée aux armateurs de déduire de leurs revenus les contributions au FPAP, cette déduction entraîne un allégement des charges pesant normalement sur les entreprises de pêche bénéficiaires. Cette déduction a été décidée par le ministère chargé du budget et elle est donc imputable à l'État. Les entreprises ayant la possibilité de procéder à cette déduction bénéficient d'un avantage par rapport aux autres entreprises de pêche communautaires. De la même manière, cet avantage financier affecte les échanges entre les États membres et fausse ou menace de fausser la concurrence. Pour cette raison, il constitue une aide d'État au sens de l'article 87 du traité CE.

3.2.   Compatibilité avec le marché commun

L'analyse développée dans la décision C-9/2006 conserve ici aussi toute sa pertinence. Il convient de reprendre, pour le compte de la présente décision, l'ensemble du raisonnement et des conclusions de cette décision.

Ainsi, de la même manière, il s'agit d'aides au fonctionnement dont les bénéficiaires sont le FPAP lui-même et les entreprises de pêche.

Aucune des dispositions, soit du traité CE, soit d'un instrument adopté par la Commission en matière d'aide d'État (règlement, lignes directrices, ...) ne permet de considérer ces aides comme étant compatibles avec le marché commun.

4.   CONCLUSION

En conséquence, il existe, à ce stade de l'évaluation préliminaire telle qu'elle est prévue à l'article 6 du règlement (CE) no 659/1999, des doutes sérieux sur la compatibilité de ces mesures d'aide avec le marché commun, tant en ce qui concerne l'aide en faveur du FPAP que l'aide en faveur des entreprises de pêche.

o

A la lumière des considérations qui précèdent, la Commission, agissant dans le cadre de la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du Traité CE, demande à la France de lui présenter ses observations et de lui fournir tous les renseignements nécessaires pour apprécier l'aide en cause, dans un délai d'un mois à compter de la réception de la présente lettre.

Par la présente, la Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations à compter d'un mois à compter de la date de cette publication.”

Journal officiel de l'Union européenne

---

(1)  JO L 83 du 27.3.1999, p. 1.

1

(2)  Voir décision d'ouverture formelle de la procédure JO C 91 du 19.4.2006.

2

(3)  Disponible à l'adresse électronique suivante:

3

http://www.legifrance.gouv.fr/WAspad/RechercheSimpleCode?commun=CGIMPO&code=

(4)  Montant de consommation fourni par le FPAP; cf. point 55 de la décision C-9/2006.

4

(5)  Affaires C-482/99, France c/. Commission, arrêt de la Cour du 16 mai 2002 et C-345/02, Pearle BV, arrêt de la Cour de justice du 15 juillet 2004.

5

---