# Europeiska unionens C 173/2008

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 173 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 51 årgången8 juli 2008 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 173

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

51 årgången8 juli 2008

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 173/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5091 – Tech Data/Scribona) (
  1
  ) | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2008/C 173/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5091 – Tech Data/Scribona) (
  1
  )

1

1

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 173/02 | Eurons växelkurs | 2 |
| 2008/C 173/03 | Tillkännagivande från kommissionen om förlängning av rambestämmelserna för statligt stöd till varvsindustrin (
  1
  ) | 3 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2008/C 173/04 | Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 | 4 |
| 2008/C 173/05 | Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats med stöd av kommissionens förordning (EG) nr 68/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till utbildning (
  1
  ) | 6 |
| 2008/C 173/06 | Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av rådets direktiv 87/404/EEG om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning i fråga om enkla tryckkärl (
  1
  ) | 7 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2008/C 173/02

Eurons växelkurs

2

2008/C 173/03

Tillkännagivande från kommissionen om förlängning av rambestämmelserna för statligt stöd till varvsindustrin (
  1
  )

1

3

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2008/C 173/04

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001

4

2008/C 173/05

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats med stöd av kommissionens förordning (EG) nr 68/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till utbildning (
  1
  )

1

6

2008/C 173/06

Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av rådets direktiv 87/404/EEG om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning i fråga om enkla tryckkärl (
  1
  )

1

7

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 173/07 | Statligt stöd – Slovakien – Statligt stöd C 12/08 (f.d. NN 74/07) – Statligt stöd som påstås vara olagligt: Avtal mellan Bratislava flygplats och Ryanair – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  ) | 9 |
| 2008/C 173/08 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5246 – Goldman Sachs/Leg och Westphalian Companies) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 20 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2008/C 173/07

Statligt stöd – Slovakien – Statligt stöd C 12/08 (f.d. NN 74/07) – Statligt stöd som påstås vara olagligt: Avtal mellan Bratislava flygplats och Ryanair – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  )

1

9

2008/C 173/08

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5246 – Goldman Sachs/Leg och Westphalian Companies) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 8.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 173/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 173/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5091 – Tech Data/Scribona)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 173/01)

Kommissionen beslutade den 28 april 2008 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M5091. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M5091. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 8.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 173/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 173/2

---

Eurons växelkurs (1)

7 juli 2008

(2008/C 173/02)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,5651 |
| JPY | japansk yen | 168,47 |
| DKK | dansk krona | 7,4572 |
| GBP | pund sterling | 0,79630 |
| SEK | svensk krona | 9,4065 |
| CHF | schweizisk franc | 1,6149 |
| ISK | isländsk krona | 120,46 |
| NOK | norsk krona | 7,9855 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 23,550 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 232,92 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7039 |
| PLN | polsk zloty | 3,3110 |
| RON | rumänsk leu | 3,6026 |
| SKK | slovakisk koruna | 30,245 |
| TRY | turkisk lira | 1,9224 |
| AUD | australisk dollar | 1,6363 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5988 |
| HKD | Hongkongdollar | 12,2087 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 2,0781 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,1351 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 629,66 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 12,1202 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 10,7507 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,2420 |
| IDR | indonesisk rupiah | 14 415,35 |
| MYR | malaysisk ringgit | 5,1108 |
| PHP | filippinsk peso | 71,369 |
| RUB | rysk rubel | 36,8463 |
| THB | thailändsk baht | 52,658 |
| BRL | brasiliansk real | 2,5168 |
| MXN | mexikansk peso | 16,1565 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,5651

JPY

japansk yen

168,47

DKK

dansk krona

7,4572

GBP

pund sterling

0,79630

SEK

svensk krona

9,4065

CHF

schweizisk franc

1,6149

ISK

isländsk krona

120,46

NOK

norsk krona

7,9855

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

23,550

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

232,92

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7039

PLN

polsk zloty

3,3110

RON

rumänsk leu

3,6026

SKK

slovakisk koruna

30,245

TRY

turkisk lira

1,9224

AUD

australisk dollar

1,6363

CAD

kanadensisk dollar

1,5988

HKD

Hongkongdollar

12,2087

NZD

nyzeeländsk dollar

2,0781

SGD

singaporiansk dollar

2,1351

KRW

sydkoreansk won

1 629,66

ZAR

sydafrikansk rand

12,1202

CNY

kinesisk yuan renminbi

10,7507

HRK

kroatisk kuna

7,2420

IDR

indonesisk rupiah

14 415,35

MYR

malaysisk ringgit

5,1108

PHP

filippinsk peso

71,369

RUB

rysk rubel

36,8463

THB

thailändsk baht

52,658

BRL

brasiliansk real

2,5168

MXN

mexikansk peso

16,1565

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 8.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 173/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 173/3

---

Tillkännagivande från kommissionen om förlängning av rambestämmelserna för statligt stöd till varvsindustrin

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 173/03)

Rambestämmelserna för statligt stöd till varvsindustrin (1) (rambestämmelserna) gäller till och med den 31 december 2008.

Kommissionen har gjort en bedömning av resultaten av tillämpningen av rambestämmelserna. Den erfarenhet som vunnits hittills har visat att dessa rambestämmelser inte har tillämpats i så många fall. Två av bestämmelserna, nämligen de om nedläggningsstöd och sysselsättningsstöd, har aldrig tillämpats. Andra bestämmelser, såsom de om exportkrediter, utvecklingsbistånd och regionalstöd, verkar inte ha gett upphov till några särskilda tillämpningsproblem. När det gäller regionalstöd har dessutom nyligen i ett antal beslut från kommissionen klargjorts hur de relevanta bestämmelserna tolkas av kommissionen (2).

Kommissionen anser det lämpligt att fortsätta att tillämpa dessa sektorsspecifika regler för statligt stöd till varvsindustrin för att därigenom vinna mer erfarenhet av deras tillämpning.

Kommissionen har genomfört ett offentligt samråd gällande ett förslag om förlängning av tillämpningen av rambestämmelserna med tre år, till och med den 31 december 2011. Förslaget vann allmänt stöd.

I enlighet med detta har kommissionen beslutat fortsätta att tillämpa rambestämmelserna till och med den 31 december 2011.

---

(1)  EUT C 317, 30.12.2003, s. 11. Tillkännagivandet ändrat genom tillkännagivande 2006/C 260/03 (EUT C 260, 28.10.2006, s. 7).

(2)  Se kommissionens beslut 2007/402/EG (EUT L 151, 13.6.2007, s. 33), kommissionens beslut 2007/255/EG (EUT L 112, 30.4.2007, s. 32), kommissionens beslut 2007/529/EG (EUT L 195, 27.7.2007, s. 36) och kommissionens beslut 2007/C 188/01 (EUT C 188, 11.8.2007, s. 1).

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 8.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 173/4 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 173/4

---

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001

(2008/C 173/04)

XA-nummer: XA 102/07

Medlemsstat: Spanien

Region: Navarra

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som får ett enskilt stöd: Ayudas a las asociaciones de criadores de ganado de Navarra durante el año 2007

Rättslig grund: Orden Foral del Consejero de Agricultura, Ganadería y Alimentación por la que se aprueban las ayudas a las asociaciones de criadores de ganado de Navarra para el año 2007

Stödordningens beräknade utgifter per år, eller totalt belopp per år som beviljats företaget som enskilt stöd: 600 000 EUR för 2007

Högsta stödnivå: Stöd på upp till 100 % av de administrativa kostnaderna för att upprätta och föra stamböcker.

Stöd på upp till 70 % av kostnaderna för test som utförs av eller på uppdrag av tredjepart för att avgöra besättningens avkastning eller genetiska kvalitet

Datum för genomförande: Den 1.6.2007

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet: Från den 1.6.2007 till och med den 31.12.2013

Stödets syfte: Bidra till driftskostnaderna för sammanslutningar av boskapsuppfödare i Navarra. Artikel 16 i förordning (EG) nr 1857/2006: Stöd till animaliesektorn. Stödberättigande kostnader: administrativa och tekniska kostnader i samband med driften av sammanslutningen i syfte att förbättra medlemmarnas tekniska och ekonomiska resultat

Berörd(a) sektor(er): Den sektor som berörs är animalieproduktion, mer konkret förbättrad avel av utvald boskap från Navarra

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Gobierno de Navarra. Departamento de Agricultura, Ganadería y Alimentación |
| --- |
| C/Tudela, 20 |
| E-21003 Pamplona |

Gobierno de Navarra. Departamento de Agricultura, Ganadería y Alimentación

C/Tudela, 20

E-21003 Pamplona

Webbplats: www.navarra.es

Övrig information: —

Pamplona den 24 april 2007.

XA-nummer: XA 149/07

Medlemsstat: Spanien

Region: Navarra

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som får ett enskilt stöd: Ayudas a las inversiones en explotaciones agrarias para la compra de maquinaria realizada por entidades en régimen asociativo durante el periodo 2007-2010

Rättslig grund: Orden Foral del Consejero de Agricultura, Ganadería y Alimentación por la que se aprueban las normas que regulan la concesión de ayudas a las inversiones en explotaciones agrarias para la compra de maquinaria realizada por entidades en régimen asociativo durante el periodo 2007-2010 y se aprueba la convocatoria de ayudas para el año 2007

Stödordningens beräknade utgifter per år, eller totalt belopp per år som beviljats företaget som enskilt stöd: 350 000 EUR

Högsta stödnivå: 35 % av investeringsvärdet för köp av ny utrustning.

30 % av investeringsvärdet för köp av begagnade artiklar

Datum för genomförande: Den 1.8.2007

Stödordningens eller det enskilda stödets varaktighet: Från den 1.8.2007 till den 31.12.2010

Stödets syfte:

| 1. | Öka jordbruksverksamhetens effektivitet genom främjande av gemensamt utnyttjande av jordbruksmaskiner med hög kapacitet. |
| --- | --- |

1.

Öka jordbruksverksamhetens effektivitet genom främjande av gemensamt utnyttjande av jordbruksmaskiner med hög kapacitet.

| 2. | Ökad användning av maskiner med modernare och bränslesnålare motorer. |
| --- | --- |

2.

Ökad användning av maskiner med modernare och bränslesnålare motorer.

| 3. | Garantera införandet av tillförlitliga, högteknologiska maskiner som är lämpade för det moderna jordbrukets krav införs. |
| --- | --- |

3.

Garantera införandet av tillförlitliga, högteknologiska maskiner som är lämpade för det moderna jordbrukets krav införs.

| 4. | Främja skapandet av kooperativ inom jordbrukets livsmedelssektor. Artikel 4 i förordning (EG) nr 1857/2006: Investeringar i jordbruksföretag. Stödberättigande kostnader: utgifter för köp av jordbruksmaskiner |
| --- | --- |

4.

Främja skapandet av kooperativ inom jordbrukets livsmedelssektor. Artikel 4 i förordning (EG) nr 1857/2006: Investeringar i jordbruksföretag. Stödberättigande kostnader: utgifter för köp av jordbruksmaskiner

Berörd(a) sektor(er): Vegetabilisk produktion

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Gobierno de Navarra. Departamento de Agricultura, Ganadería y Alimentación. |
| --- |
| C/Tudela, 20 |
| E-21003 Pamplona (Navarra) |

Gobierno de Navarra. Departamento de Agricultura, Ganadería y Alimentación.

C/Tudela, 20

E-21003 Pamplona (Navarra)

Webbplats: http://www.cfnavarra.es/agricultura/COYUNTURA/AyudasEstado/pdfs/STNO07041 OF.pdf

Övriga upplysningar: —

---

| 8.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 173/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 173/6

---

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats med stöd av kommissionens förordning (EG) nr 68/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till utbildning

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 173/05)

| Stöd nr | XT 44/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | — |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet | Schulungsprogramm des Deutschen Weinfonds/Deutschen Weininstituts |
| Rättslig grund | Schulungsprogramm des Deutschen Weinfonds/Deutschen Weininstituts auf Grundlage des § 37 Abs. 1 Weingesetz |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Budget | Beräknade utgifter per år: 0,5 miljoner EUR |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2–4.7 i förordningen |
| Datum för genomförande | 1.4.2008 |
| Varaktighet | 31.12.2013 |
| Syfte | Allmän utbildning.
  Särskild utbildning |
| Ekonomisk sektor | Jordbruk, andra tjänster |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Deutscher Weinfonds — Anstalt des öffentlichen Rechts/Deutsches Weininstitut GmbH |
| Gutenbergplatz 3-5 |
| D-55116 Mainz |

Stöd nr

XT 44/08

Medlemsstat

Tyskland

Region

—

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det enskilda stödet

Schulungsprogramm des Deutschen Weinfonds/Deutschen Weininstituts

Rättslig grund

Schulungsprogramm des Deutschen Weinfonds/Deutschen Weininstituts auf Grundlage des § 37 Abs. 1 Weingesetz

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Budget

Beräknade utgifter per år: 0,5 miljoner EUR

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2–4.7 i förordningen

Datum för genomförande

1.4.2008

Varaktighet

31.12.2013

Syfte

Allmän utbildning.

Särskild utbildning

Ekonomisk sektor

Jordbruk, andra tjänster

Den beviljande myndighetens namn och adress

Deutscher Weinfonds — Anstalt des öffentlichen Rechts/Deutsches Weininstitut GmbH

Gutenbergplatz 3-5

D-55116 Mainz

---

| 8.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 173/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 173/7

---

Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av rådets direktiv 87/404/EEG om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning i fråga om enkla tryckkärl

(Text av betydelse för EES)

(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för direktivet)

(2008/C 173/06)

| ESO (1) | Titel på och hänvisning till standarden
  (samt referensdokument) | Hänvisning till den ersatta standarden | Datum då standarden upphör att gälla
  (Anm. 1) |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 286-1:1998
  Enkla, ej eldberörda tryckkärl avsedda att innehålla luft eller kväve – Del 1: Tryckkärl för allmänna ändamål | EN 286-1:1991 | Datum passerat
  (31.8.1998) |
| EN 286-1:1998/A1:2002 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.1.2003) |
| EN 286-1:1998/A2:2005 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (30.4.2006) |
| EN 286-1:1998/AC:2002 | | |
| CEN | EN 286-2:1992
  Enkla, ej eldberörda tryckkärl avsedda att innehålla luft eller kväve – Del 2: Tryckkärl för luftbroms- och tillhörande system på motorfordon och deras släpfordon | – | |
| EN 286-2:1992/AC:1992 | | |
| CEN | EN 286-3:1994
  Enkla ej eldberörda tryckkärl avsedda att innehålla luft eller kväve – Del 3: Ståltryckkärl konstruerade för att innehålla tryckluft för spårbundna fordon | – | |
| CEN | EN 286-4:1994
  Enkla ej eldberörda tryckkärl avsedda att innehålla luft eller kväve – Del 4: Aluminiumtryckkärl konstruerade för att innehålla tryckluft för spårbundna fordon | – | |
| CEN | EN 287-1:2004
  Svetsarprövning – Smältsvetsning – Del 1: Stål | – | |
| EN 287-1:2004/A2:2006 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (30.9.2006) |
| EN 287-1:2004/AC:2004 | | |
| CEN | EN 571-1:1997
  Oförstörande provning – Penetrantprovning – Del 1: Allmänna principer | – | |
| CEN | EN 583-1:1998
  Oförstörande provning – Ultraljudprovning – Del 1: Allmänna principer | – | |
| CEN | EN 970:1997
  Oförstörande provning av smältsvetsar – Visuell kontroll | – | |
| CEN | EN 1011-1:1998
  Svetsning – Rekommendationer för svetsning av metalliska material – Del 1: Allmänna riktlinjer för bågsvetsning (inklusive tillägg A1:2002) | – | |
| CEN | EN 1290:1998
  Oförstörande provning av svetsar – Magnetpulverprovning av svetsar | – | |
| CEN | EN 1330-3:1997
  Oförstörande provning – Terminologi – Del 3: Termer vid industriell radiografering | – | |
| CEN | EN 1714:1997
  Oförstörande provning av svetsar – Ultraljudprovning av svetsar | – | |
| CEN | EN 10207:2005
  Stål för enkla tryckkärl – Tekniska leveransbestämmelser för plåt, band och stång | – | |
| CEN | EN 12062:1997
  Oförstörande provning av svetsar – Allmänna regler | – | |
| CEN | EN ISO 15614-1:2004
  Specifikation för och kvalificering av svetsprocedurer för metalliska material – Svetsprocedurkontroll – Del 1: Båg- och gassvetsning av stål och bågsvetsning av nickel och nickellegeringar (ISO 15614-1:2004) | – | |
| EN ISO 15614-1:2004/A1:2008 | Anmärkning 3 | 31.8.2008 |
| CEN | EN ISO 15614-2:2005
  Specifikation för och godkännande av svetsprocedurer för svetsning av metalliska material – Svetsprocedurkontroll – Del 2: Bågsvetsning av aluminium och dess legeringar (ISO 15614-2:2005) | – | |

ESO (1)

Titel på och hänvisning till standarden

(samt referensdokument)

Hänvisning till den ersatta standarden

Datum då standarden upphör att gälla

(Anm. 1)

CEN

EN 286-1:1998

Enkla, ej eldberörda tryckkärl avsedda att innehålla luft eller kväve – Del 1: Tryckkärl för allmänna ändamål

EN 286-1:1991

Datum passerat

(31.8.1998)

EN 286-1:1998/A1:2002

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.1.2003)

EN 286-1:1998/A2:2005

Anmärkning 3

Datum passerat

(30.4.2006)

EN 286-1:1998/AC:2002

CEN

EN 286-2:1992

Enkla, ej eldberörda tryckkärl avsedda att innehålla luft eller kväve – Del 2: Tryckkärl för luftbroms- och tillhörande system på motorfordon och deras släpfordon

–

EN 286-2:1992/AC:1992

CEN

EN 286-3:1994

Enkla ej eldberörda tryckkärl avsedda att innehålla luft eller kväve – Del 3: Ståltryckkärl konstruerade för att innehålla tryckluft för spårbundna fordon

–

CEN

EN 286-4:1994

Enkla ej eldberörda tryckkärl avsedda att innehålla luft eller kväve – Del 4: Aluminiumtryckkärl konstruerade för att innehålla tryckluft för spårbundna fordon

–

CEN

EN 287-1:2004

Svetsarprövning – Smältsvetsning – Del 1: Stål

–

EN 287-1:2004/A2:2006

Anmärkning 3

Datum passerat

(30.9.2006)

EN 287-1:2004/AC:2004

CEN

EN 571-1:1997

Oförstörande provning – Penetrantprovning – Del 1: Allmänna principer

–

CEN

EN 583-1:1998

Oförstörande provning – Ultraljudprovning – Del 1: Allmänna principer

–

CEN

EN 970:1997

Oförstörande provning av smältsvetsar – Visuell kontroll

–

CEN

EN 1011-1:1998

Svetsning – Rekommendationer för svetsning av metalliska material – Del 1: Allmänna riktlinjer för bågsvetsning (inklusive tillägg A1:2002)

–

CEN

EN 1290:1998

Oförstörande provning av svetsar – Magnetpulverprovning av svetsar

–

CEN

EN 1330-3:1997

Oförstörande provning – Terminologi – Del 3: Termer vid industriell radiografering

–

CEN

EN 1714:1997

Oförstörande provning av svetsar – Ultraljudprovning av svetsar

–

CEN

EN 10207:2005

Stål för enkla tryckkärl – Tekniska leveransbestämmelser för plåt, band och stång

–

CEN

EN 12062:1997

Oförstörande provning av svetsar – Allmänna regler

–

CEN

EN ISO 15614-1:2004

Specifikation för och kvalificering av svetsprocedurer för metalliska material – Svetsprocedurkontroll – Del 1: Båg- och gassvetsning av stål och bågsvetsning av nickel och nickellegeringar (ISO 15614-1:2004)

–

EN ISO 15614-1:2004/A1:2008

Anmärkning 3

31.8.2008

CEN

EN ISO 15614-2:2005

Specifikation för och godkännande av svetsprocedurer för svetsning av metalliska material – Svetsprocedurkontroll – Del 2: Bågsvetsning av aluminium och dess legeringar (ISO 15614-2:2005)

–

| Anmärkning 1 | Det datum då den ersatta standarden upphör att gälla är i allmänhet det datum då den upphävs av det europeiska standardiseringsorganet. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum. |
| --- | --- |

Anmärkning 1

Det datum då den ersatta standarden upphör att gälla är i allmänhet det datum då den upphävs av det europeiska standardiseringsorganet. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum.

| Anmärkning 3 | Om tillägg förekommer innefattar hänvisningen såväl standarden EN CCCCC:YYYY som eventuella tidigare tillägg och det nya, angivna, tillägget. Den ersatta standarden (kolumn 4) består därför av EN CCCCC:YYYY med eventuella tidigare tillägg, men utan det nya, angivna, tillägget. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att gälla. |
| --- | --- |

Anmärkning 3

Om tillägg förekommer innefattar hänvisningen såväl standarden EN CCCCC:YYYY som eventuella tidigare tillägg och det nya, angivna, tillägget. Den ersatta standarden (kolumn 4) består därför av EN CCCCC:YYYY med eventuella tidigare tillägg, men utan det nya, angivna, tillägget. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att gälla.

ANMÄRKNING:

| — | Närmare upplysningar om standarderna kan erhållas från de europeiska och nationella standardiseringsorgan som anges i bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG (2), ändrat genom direktiv 98/48/EG (3). |
| --- | --- |

—

Närmare upplysningar om standarderna kan erhållas från de europeiska och nationella standardiseringsorgan som anges i bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG (2), ändrat genom direktiv 98/48/EG (3).

| — | Offentliggörandet av hänvisningarna i Europeiska unionens officiella tidning innebär inte att de aktuella standarderna är tillgängliga på alla gemenskapsspråken. |
| --- | --- |

—

Offentliggörandet av hänvisningarna i Europeiska unionens officiella tidning innebär inte att de aktuella standarderna är tillgängliga på alla gemenskapsspråken.

| — | Denna förteckning ersätter alla tidigare förteckningar som har publicerats i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen skall fortlöpande uppdatera denna förteckning. |
| --- | --- |

—

Denna förteckning ersätter alla tidigare förteckningar som har publicerats i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen skall fortlöpande uppdatera denna förteckning.

Mer information återfinns på Europa-servern på Internet:

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Europeiskt standardiseringsorgan:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Bryssel, tel (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Bryssel, tel (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: rue de Stassart 35, B-1050 Bryssel, tel (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.eu) |
| --- | --- |

—

Cenelec: rue de Stassart 35, B-1050 Bryssel, tel (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.eu)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.eu).

(2)  EGT L 204, 21.7.1998, s. 37.

(3)  EGT L 217, 5.8.1998, s. 18.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 8.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 173/9 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 173/9

---

STATLIGT STÖD – SLOVAKIEN

Statligt stöd C 12/08 (f.d. NN 74/07) – Statligt stöd som påstås vara olagligt: Avtal mellan Bratislava flygplats och Ryanair

Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 173/07)

Genom en skrivelse av den 11 mars 2008, som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning, har kommissionen underrättat Slovakien om sitt beslut att inleda förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ovannämnda statliga stöd/åtgärder.

Berörda parter kan inom en månad från dagen för offentliggörandet av denna sammanfattning och den därpå följande skrivelsen inkomma med sina synpunkter beträffande detta statliga stöd till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för energi och transport |
| Direktorat A – Allmänna frågor och resursförvaltning |
| Enhet A2: Inre marknad och konkurrens |
| Rue De Mot 28 |
| B-1040 Bryssel |
| Fax (32-2) 296 41 04 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för energi och transport

Direktorat A – Allmänna frågor och resursförvaltning

Enhet A2: Inre marknad och konkurrens

Rue De Mot 28

B-1040 Bryssel

Fax (32-2) 296 41 04

Synpunkterna kommer att meddelas Slovakien. Den berörda part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

FÖRFARANDE

I december 2006 mottog kommissionen ett klagomål rörande olagligt statligt stöd från Slovakien till det irländska lufttrafikföretaget Ryanair.

BESKRIVNING AV STÖDET

Syftet med klagomålet

Enligt information från den klagande och som presenterats i media (1) har Bratislava Airport, med ovanstående avtal som underlag, erbjudit Ryanair lägre flygplatsavgifter för nya reguljära och befintliga destinationer. Avtalet ingicks i december 2005 och gäller till 2016.

Bratislava Airport är den viktigaste internationella flygplatsen i Slovakien. Under 2006 hade flygplatsen 1 937 642 passagerare. Den drivs av aktiebolaget Letisko M.R. Štefánika – Airport Bratislava, a.s. (nedan kallat BTS eller flygplatsen). Aktieägare i BTS är Slovakiens ministerium för transporter, post och telekommunikation (34 %) samt Slovakiens nationella egendomsfond (nedan kallad fonden) (66 %).

Påstådda rabatter på flygplatsavgifter

Enligt information från den klagande och som offentliggjorts i media (2), erbjuder flygplatsen Ryanair alla flygplatstjänster för ett paketpris. Priset påstås omfatta flygplanshantering med tillhörande tjänster, passagerartjänster, ramptjänster, kontroll av lastning, kommunikation och flygtjänster, stödtjänster samt terminaltjänster och infrastrukturtjänster för vilka Ryanair måste betala ”serviceavgifter”.

Serviceavgiften påstås variera beroende på om lufttrafikföretaget bedriver trafik på en ny reguljär eller en befintlig destination. Enligt den information kommissionen förfogar över hänvisas i avtalet till flygplatsen snarare än till staden när en ny reguljär destination ska anges. De totala rabatter som Ryanair påstås få i jämförelse med avgifterna enligt AIP under avtalets första år uppgår till följande:

| — | (...) EUR per flygning (motsvarande 48 % rabatt) för nya reguljära destinationer, och |
| --- | --- |

—

(...) EUR per flygning (motsvarande 48 % rabatt) för nya reguljära destinationer, och

| — | (...) EUR per flygning (motsvarande 31 % rabatt) för befintliga destinationer. |
| --- | --- |

—

(...) EUR per flygning (motsvarande 31 % rabatt) för befintliga destinationer.

Rabatten omfattar inte de förmåner som är ett resultat av att parkeringsavgiften ingår i den överenskomna serviceavgiften. Eventuella nya avgifter, som Ryanair skulle slippa betala, skulle ytterligare öka skillnaden mellan den rabatterade avgiften och AIP-avgiften.

Kommentarer från de slovakiska myndigheterna

De slovakiska myndigheterna medger att det finns ett avtal mellan flygplatsen och Ryanair. De vägrar dock att informera kommissionen om innehållet i avtalet. Myndigheterna hävdar att BTS, i egenskap av flygplatsoperatör, agerar som varje annat företag på marknaden, dvs. det fastställer avgifterna för de tjänster som tillhandahålls åt lufttrafikföretag vid flygplatsen enskilt för varje sådant företag efter förhandlingar, vilket leder fram till ett avtal mellan parterna, och överensstämmer med BTS affärspolitik. Ministeriet anser inte att avtalet skulle påverka verksamheten för andra lufttrafikföretag vid flygplatsen.

De slovakiska myndigheterna hävdar att AIP som offentliggjorts av Slovakiens luftfartstjänster i det här sammanhanget inte utgör någon allmänt bindande lag, och att den därför inte är bindande för BTS utan bara kan ses som rekommendationer.

BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN

Statliga medel

Kommissionen noterar följande:

| — | Fonden, som majoritetsaktieägare i BTS, inrättades genom en lag från Slovakiens nationalråd. Nationalrådet godkänner fondens budget. På förslag från Slovakiens regering eller nationalrådets kommitté utser Slovakiens nationalråd ordförande, vice ordförande och sju andra medlemmar i presidiet (fondens huvudorgan). Ledamöterna i fondens styrelse nomineras av Slovakiens nationalråd (3). |
| --- | --- |

—

Fonden, som majoritetsaktieägare i BTS, inrättades genom en lag från Slovakiens nationalråd. Nationalrådet godkänner fondens budget. På förslag från Slovakiens regering eller nationalrådets kommitté utser Slovakiens nationalråd ordförande, vice ordförande och sju andra medlemmar i presidiet (fondens huvudorgan). Ledamöterna i fondens styrelse nomineras av Slovakiens nationalråd (3).

| — | I fondens stadgar sägs bland annat att det finns ett ömsesidigt samarbete mellan fonden, ministeriet, grundarna samt regeringen i fråga om fondens verksamhet när det gäller grundandet av företag inom ramen för privatisering och övrig verksamhet (4). |
| --- | --- |

—

I fondens stadgar sägs bland annat att det finns ett ömsesidigt samarbete mellan fonden, ministeriet, grundarna samt regeringen i fråga om fondens verksamhet när det gäller grundandet av företag inom ramen för privatisering och övrig verksamhet (4).

| — | Den 22 oktober 2007 utsåg aktieinnehavare i BTS, på förslag från Slovakiens ministerium för transporter, post och telekommunikation, en ny styrelseordförande i BTS. I det pressmeddelande som lades ut på flygplatsens webbplats sades följande (5): ”Förändringarna syftar i första hand till att ge de viktigaste aktieinnehavarna ökad beslutsmakt, dvs. Slovakiens ministerium för transporter, post och telekommunikation samt Slovakiens nationella egendomsfond, samt att skilja verksamhet kopplad till den normala driften av flygplatsen från utvecklingsarbetet”. |
| --- | --- |

—

Den 22 oktober 2007 utsåg aktieinnehavare i BTS, på förslag från Slovakiens ministerium för transporter, post och telekommunikation, en ny styrelseordförande i BTS. I det pressmeddelande som lades ut på flygplatsens webbplats sades följande (5): ”Förändringarna syftar i första hand till att ge de viktigaste aktieinnehavarna ökad beslutsmakt, dvs. Slovakiens ministerium för transporter, post och telekommunikation samt Slovakiens nationella egendomsfond, samt att skilja verksamhet kopplad till den normala driften av flygplatsen från utvecklingsarbetet”.

| — | I fråga om driften av flygplatsen spelar följande områden en viktig roll: transportpolitik, politik för ekonomisk utveckling på regional eller nationell nivå, stads- eller landsbygdsplanering. Myndigheterna är generellt sett inte ”frånvarande” när ledningen för en flygplats fattar beslut om den långsiktiga utvecklingen av sådan infrastruktur. |
| --- | --- |

—

I fråga om driften av flygplatsen spelar följande områden en viktig roll: transportpolitik, politik för ekonomisk utveckling på regional eller nationell nivå, stads- eller landsbygdsplanering. Myndigheterna är generellt sett inte ”frånvarande” när ledningen för en flygplats fattar beslut om den långsiktiga utvecklingen av sådan infrastruktur.

Mot bakgrund av ovanstående kan kommissionen för närvarande inte utesluta att beslutet om att ingå ett avtal kan tillskrivas myndigheterna och därför utgör statligt stöd.

Selektiv ekonomisk förmån

Kommissionen måste undersöka om flygplatsen styrdes av vinstutsikter när man ingick kontraktet. Kommissionen noterar följande:

| — | Det verkar som om avtalet ingicks under privatiseringsprocessen av flygplatsen, och närmare bestämt påstås det ha skett sista dagen för inlämnande av anbud. De anbudsgivare vars anbud godtogs, meddelade pressen att de inte informerats om avtalet (2). När de förberedde sina anbud inför privatiseringen, hade de därför inte räknat med kraven i avtalet i sina affärsmodeller. Man kan därför dra slutsatsen att om avtalsvillkoren gynnade flygplatsen, så skulle de ha motiverat högre priser vid privatiseringen. |
| --- | --- |

—

Det verkar som om avtalet ingicks under privatiseringsprocessen av flygplatsen, och närmare bestämt påstås det ha skett sista dagen för inlämnande av anbud. De anbudsgivare vars anbud godtogs, meddelade pressen att de inte informerats om avtalet (2). När de förberedde sina anbud inför privatiseringen, hade de därför inte räknat med kraven i avtalet i sina affärsmodeller. Man kan därför dra slutsatsen att om avtalsvillkoren gynnade flygplatsen, så skulle de ha motiverat högre priser vid privatiseringen.

| — | Rabattsystemet påstås dessutom inte vara kopplat till att antalet passagerare ökar. |
| --- | --- |

—

Rabattsystemet påstås dessutom inte vara kopplat till att antalet passagerare ökar.

| — | Dessutom sägs följande i flygplatsen årsrapport 2006 som publicerats på dess webbplats: ”Under perioden innan avtalet om försäljning av aktier hade ingåtts, hade företagsledningen inte gjort några försök att hitta en långsiktig lösning på de allvarliga följderna av avtal som slutits med lufttrafikföretag (SkyEurope) och hade ingått nya avtal (med Ryanair) utan att analysera tjänsterna, varken allmänt eller i ett konkurrensperspektiv” (6). |
| --- | --- |

—

Dessutom sägs följande i flygplatsen årsrapport 2006 som publicerats på dess webbplats: ”Under perioden innan avtalet om försäljning av aktier hade ingåtts, hade företagsledningen inte gjort några försök att hitta en långsiktig lösning på de allvarliga följderna av avtal som slutits med lufttrafikföretag (SkyEurope) och hade ingått nya avtal (med Ryanair) utan att analysera tjänsterna, varken allmänt eller i ett konkurrensperspektiv” (6).

| — | Slovakiska medier har dessutom rapporterat att Ryanair var mycket kritiskt till privatiseringen av flygplatsen (7). Enligt uppgifter skulle media ha gjort en koppling mellan Ryanairs kritik av privatiseringen och dess avtal med flygplatsen. Vissa anser att det bara var möjligt att ingå ett avtal med en statligt ägd flygplats och att avtalet inte hade kommit till stånd om flygplatsen varit privatägd. |
| --- | --- |

—

Slovakiska medier har dessutom rapporterat att Ryanair var mycket kritiskt till privatiseringen av flygplatsen (7). Enligt uppgifter skulle media ha gjort en koppling mellan Ryanairs kritik av privatiseringen och dess avtal med flygplatsen. Vissa anser att det bara var möjligt att ingå ett avtal med en statligt ägd flygplats och att avtalet inte hade kommit till stånd om flygplatsen varit privatägd.

Kommissionen betvivlar därför att BTS agerande styrdes av vinstutsiker. Det kan följaktligen inte uteslutas att ingåendet av avtalet gynnade Ryanair på ett sätt som inte hade skett under normala marknadsvillkor.

Påverkan på handel och konkurrens mellan medlemsstaterna

I det aktuella fallet är marknaden för luftfartstjänster öppen och därför kan den granskade åtgärden antas påverka konkurrens och handel mellan medlemsstaterna.

Slutsats

Mot bakgrund av ovanstående och eftersom de slovakiska myndigheterna inte försåg kommissionen med vare sig avtalsvillkoren eller närmare uppgifter om villkoren för avtalets undertecknande, anser kommissionen, med underlag av de uppgifter den förfogar över, att Ryanair gynnades av statligt stöd i form av rabatterade flygplatsavgifter, som bolaget inte skulle fått om normala marknadsvillkor hade rått.

Om de slovakiska myndigheterna inte kan lägga fram en ekonomisk motivering för kontraktet eller annan information som innebär att man kan utesluta förekomsten av statligt stöd till Ryanair, måste kommissionen granska fallet för att kunna avgöra om den är förenlig med den gemensamma marknaden.

ÅTGÄRDENS FÖRENLIGHET MED DEN GEMENSAMMA MARKNADEN

Kommissionen anser att artikel 87.3 c i EG-fördraget och kommissionens meddelande om riktlinjer för finansiering av flygplatser och för statliga igångsättningsstöd för flygbolag med verksamhet på regionala flygplatser (nedan kallade 2005 års riktlinjer) (8) utgör rättslig grund vid bedömning av om den granskade åtgärden är förenlig med den gemensamma marknaden. 2005 års riktlinjer innehåller villkor (punkt 79) som måste uppfyllas för att igångsättningsstöd av den här typen ska anses förenliga med den gemensamma marknaden. Främst beroende på att kommissionen saknar information om avtalsvillkoren hyser den i det aktuella fallet tvivel om följande punkter:

| — | Det verkar som om den fördelaktiga flygplatsavgiften hänför sig till en ny flygplats snarare än till en ny destination. De slovakiska myndigheterna uppmanas lämna information om de flyglinjer som anses vara ”ny destination”. De uppmanas också inkomma med en förteckning över de flyglinjer som trafikeras av andra lufttrafikföretag som bedriver verksamhet till/från Bratislava. |
| --- | --- |

—

Det verkar som om den fördelaktiga flygplatsavgiften hänför sig till en ny flygplats snarare än till en ny destination. De slovakiska myndigheterna uppmanas lämna information om de flyglinjer som anses vara ”ny destination”. De uppmanas också inkomma med en förteckning över de flyglinjer som trafikeras av andra lufttrafikföretag som bedriver verksamhet till/från Bratislava.

| — | Det verkar som om de rabatter Ryanair fått i fråga om befintliga destinationer gäller i tio år (vilket motsvarar kontraktets löptid). Flygplatsavgiften för nya reguljära destinationer ska öka årligen för att om sex år uppgå till den nivå som gäller för befintliga destinationer. De slovakiska myndigheterna har inte lämnat någon information om flyglinjernas lönsamhet. |
| --- | --- |

—

Det verkar som om de rabatter Ryanair fått i fråga om befintliga destinationer gäller i tio år (vilket motsvarar kontraktets löptid). Flygplatsavgiften för nya reguljära destinationer ska öka årligen för att om sex år uppgå till den nivå som gäller för befintliga destinationer. De slovakiska myndigheterna har inte lämnat någon information om flyglinjernas lönsamhet.

| — | Det framgår inte om den påstådda rabatten på flygplatsavgiften utgör kompensation för ytterligare kostnader kopplade till öppnandet av nya flyglinjer. Dessutom verkar rabatterna bara gälla befintliga destinationer. |
| --- | --- |

—

Det framgår inte om den påstådda rabatten på flygplatsavgiften utgör kompensation för ytterligare kostnader kopplade till öppnandet av nya flyglinjer. Dessutom verkar rabatterna bara gälla befintliga destinationer.

| — | Det påstådda stödet verkar inte uppfylla de maximala procentsatser och den maximala stödvaraktighet som anges i punkt 79 f. |
| --- | --- |

—

Det påstådda stödet verkar inte uppfylla de maximala procentsatser och den maximala stödvaraktighet som anges i punkt 79 f.

| — | Det verkar som om inga andra lufttrafikföretag ska gynnas av samma avgift eller har informerats om förhandlingarna om att ingå avtalet. |
| --- | --- |

—

Det verkar som om inga andra lufttrafikföretag ska gynnas av samma avgift eller har informerats om förhandlingarna om att ingå avtalet.

| — | Trots att de slovakiska myndigheterna hävdade att företaget som drev flygplatsen agerade som en investerare på marknaden vid tidpunkten för avtalets ingående, kunde de inte presentera en affärsplan för kommissionen som skulle visa lönsamheten hos de aktuella flyglinjerna. De slovakiska myndigheterna lade inte heller fram någon analys av hur de nya flyglinjerna skulle påverka konkurrerande flyglinjer. |
| --- | --- |

—

Trots att de slovakiska myndigheterna hävdade att företaget som drev flygplatsen agerade som en investerare på marknaden vid tidpunkten för avtalets ingående, kunde de inte presentera en affärsplan för kommissionen som skulle visa lönsamheten hos de aktuella flyglinjerna. De slovakiska myndigheterna lade inte heller fram någon analys av hur de nya flyglinjerna skulle påverka konkurrerande flyglinjer.

| — | Kommissionen saknar belägg för att informationen om påstått statligt stöd för flyglinjerna till/från Bratislava flygplats är offentligt tillgänglig. Det verkar som om stödmottagaren valts ut utan ett öppet förfarande. Kommissionen känner inte till någon straffmekanism. |
| --- | --- |

—

Kommissionen saknar belägg för att informationen om påstått statligt stöd för flyglinjerna till/från Bratislava flygplats är offentligt tillgänglig. Det verkar som om stödmottagaren valts ut utan ett öppet förfarande. Kommissionen känner inte till någon straffmekanism.

Följaktligen betvivlar kommissionen att villkoren för förenlighet med den gemensamma marknaden i enlighet med 2005 års riktlinjer har uppfyllts i det här fallet.

SLUTSATS

Mot bakgrund av ovanstående bedömning av förenligheten med den gemensamma marknaden, betvivlar kommissionen att den statliga stödåtgärden kan förklaras förenlig med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.3 c i EG-fördraget. Kommissionen har därför beslutat inleda förfarandet i artikel 88.2 i EG-fördraget, i enlighet med artikel 6 i rådets förordning (EG) nr 659/1999.

Mot bakgrund av ovanstående, och i enlighet med artikel 10 i förordning (EG) nr 659/1999, uppmanar kommissionen Slovakien att inom en månad efter mottagandet av den här skrivelsen inkomma med all information, alla dokument och alla uppgifter som är nödvändiga för en bedömning av stödet/åtgärden, och då framförallt villkoren i det avtal Bratislava flygplats ingick med lufttrafikföretaget Ryanair. I brist på information från Slovakien kommer kommissionen att anta ett beslut på basis av den information den förfogar över. Kommissionen uppmanar Era myndigheter att omedelbart översända en kopia av denna skrivelse till den potentiella stödmottagaren.

Kommissionen påminner Slovakien om att artikel 88.3 i EG-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i förordning (EG) nr 659/1999, som föreskriver att allt olagligt stöd kan återkrävas från mottagaren.

Genom denna skrivelse meddelar kommissionen Slovakien att den kommer att underrätta berörda parter genom att offentliggöra skrivelsen och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de Eftaländer som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till EUT, samt Eftas övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. De berörda parterna kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för offentliggörandet.

SJÄLVA SKRIVELSEN

| ”1. | Komisia oznamuje Slovenskej republike, že po preskúmaní informácií o uvedenom opatrení, ktoré poskytli slovenské orgány, sa rozhodla začať konanie stanovené v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

”1.

Komisia oznamuje Slovenskej republike, že po preskúmaní informácií o uvedenom opatrení, ktoré poskytli slovenské orgány, sa rozhodla začať konanie stanovené v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES.

| 2. | Komisia ukladá Slovenskej republike, aby poskytla informácie, o ktoré Komisia požiadala listom z 9. januára 2007, na ktorý, napriek upomienke zo 6. júna 2007, nedostala uspokojivú odpoveď. |
| --- | --- |

2.

Komisia ukladá Slovenskej republike, aby poskytla informácie, o ktoré Komisia požiadala listom z 9. januára 2007, na ktorý, napriek upomienke zo 6. júna 2007, nedostala uspokojivú odpoveď.

1.   POSTUP

| 3. | Komisia dostala listom z 11. decembra 2006, ktorý zaevidovala 13. decembra 2006, sťažnosť na údajnú nezákonnú štátnu pomoc, ktorú poskytla Slovenská republika írskej leteckej spoločnosti Ryanair. Sťažnosť bola pôvodne zaevidovaná pod referenčným označením CP22/2007. |
| --- | --- |

3.

Komisia dostala listom z 11. decembra 2006, ktorý zaevidovala 13. decembra 2006, sťažnosť na údajnú nezákonnú štátnu pomoc, ktorú poskytla Slovenská republika írskej leteckej spoločnosti Ryanair. Sťažnosť bola pôvodne zaevidovaná pod referenčným označením CP22/2007.

| 4. | Komisia požiadala listom z 9. januára 2007 o objasnenia údajnej nezákonnej pomoci, najmä pokiaľ ide o podmienky zmluvy v súvislosti s poplatkami za poskytovanie letiskových služieb uzatvorenej medzi bratislavským letiskom a spoločnosťou Ryanair (ďalej len ‚zmluva‘). Slovenské orgány listom z 3. januára 2007, ktorý Komisia zaevidovala 9. januára 2007, odmietli Komisii poskytnúť podmienky zmluvy. |
| --- | --- |

4.

Komisia požiadala listom z 9. januára 2007 o objasnenia údajnej nezákonnej pomoci, najmä pokiaľ ide o podmienky zmluvy v súvislosti s poplatkami za poskytovanie letiskových služieb uzatvorenej medzi bratislavským letiskom a spoločnosťou Ryanair (ďalej len ‚zmluva‘). Slovenské orgány listom z 3. januára 2007, ktorý Komisia zaevidovala 9. januára 2007, odmietli Komisii poskytnúť podmienky zmluvy.

| 5. | Komisia zaslala listom zo 6. júna 2007 slovenským orgánom upomienku, pričom upriamila ich pozornosť na ustanovenia článku 10 ods. 3 (‚príkaz na poskytnutie informácie‘) a na ustanovenia článku 6 ods. 1 (‚konanie vo veci formálneho zisťovania‘) nariadenia (ES) č. 659/1999 (9). |
| --- | --- |

5.

Komisia zaslala listom zo 6. júna 2007 slovenským orgánom upomienku, pričom upriamila ich pozornosť na ustanovenia článku 10 ods. 3 (‚príkaz na poskytnutie informácie‘) a na ustanovenia článku 6 ods. 1 (‚konanie vo veci formálneho zisťovania‘) nariadenia (ES) č. 659/1999 (9).

| 6. | Slovenské orgány listom z 3. júla 2007 požiadali o predĺženie mesačnej lehoty na odpoveď do 15. augusta 2007. Komisia listom z 12. júla 2007 s predĺžením lehoty súhlasila. |
| --- | --- |

6.

Slovenské orgány listom z 3. júla 2007 požiadali o predĺženie mesačnej lehoty na odpoveď do 15. augusta 2007. Komisia listom z 12. júla 2007 s predĺžením lehoty súhlasila.

| 7. | Slovenské orgány listom zo 17. augusta 2007, ktorý Komisia zaevidovala 21. augusta 2007, potvrdili svoje odmietnutie poskytnúť požadované informácie na základe toho, že Ryanair nesúhlasí so sprístupnením obsahu zmluvy. Slovenské orgány zároveň informovali, že ‚vyvíjajú ďalšie úsilie o bezodkladné zabezpečenie ... informácií‘. Komisia dosiaľ žiadne informácie nedostala. |
| --- | --- |

7.

Slovenské orgány listom zo 17. augusta 2007, ktorý Komisia zaevidovala 21. augusta 2007, potvrdili svoje odmietnutie poskytnúť požadované informácie na základe toho, že Ryanair nesúhlasí so sprístupnením obsahu zmluvy. Slovenské orgány zároveň informovali, že ‚vyvíjajú ďalšie úsilie o bezodkladné zabezpečenie ... informácií‘. Komisia dosiaľ žiadne informácie nedostala.

2.   OPIS OPATRENIA

2.1.   Úvod

| 8. | Na základe informácií, ktoré predložil sťažovateľ a ktoré uviedli médiá (10), bratislavské letisko poskytlo spoločnosti Ryanair na základe uvedenej zmluvy zníženie letiskových poplatkov na nové plánované a existujúce destinácie. Zmluva bola uzatvorená v decembri 2005 a platí do roku 2016. |
| --- | --- |

8.

Na základe informácií, ktoré predložil sťažovateľ a ktoré uviedli médiá (10), bratislavské letisko poskytlo spoločnosti Ryanair na základe uvedenej zmluvy zníženie letiskových poplatkov na nové plánované a existujúce destinácie. Zmluva bola uzatvorená v decembri 2005 a platí do roku 2016.

2.2.   Informácie o bratislavskom letisku

| 9. | Bratislavské letisko je hlavným medzinárodným letiskom Slovenskej republiky. V roku 2006 letisko vybavilo 1 937 642 cestujúcich. |
| --- | --- |

9.

Bratislavské letisko je hlavným medzinárodným letiskom Slovenskej republiky. V roku 2006 letisko vybavilo 1 937 642 cestujúcich.

| 10. | Prevádzkuje ho akciová spoločnosť Letisko M. R. Štefánika – Airport Bratislava, a.s. (ďalej len ‚BTS‘ alebo ‚letisko‘). Akcionármi BTS sú:






  — | Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky (34 %), |
| --- | --- | --- |

10.

Prevádzkuje ho akciová spoločnosť Letisko M. R. Štefánika – Airport Bratislava, a.s. (ďalej len ‚BTS‘ alebo ‚letisko‘). Akcionármi BTS sú:

—

Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky (34 %),

| — | Fond národného majetku Slovenskej republiky (ďalej len ‚Fond národného majetku‘) (66 %). |
| --- | --- |

—

Fond národného majetku Slovenskej republiky (ďalej len ‚Fond národného majetku‘) (66 %).

| 11. | Fond národného majetku je právnickou osobou a bol zriadený v roku 1991 zákonom Slovenskej národnej rady č. 253/1991 Zb. o pôsobnosti orgánov Slovenskej republiky vo veciach prevodov majetku štátu na iné osoby a o Fonde národného majetku Slovenskej republiky (11). Účelom jeho existencie a jeho hlavnou činnosťou je prevod štátneho majetku určeného na privatizáciu na neštátne subjekty. |
| --- | --- |

11.

Fond národného majetku je právnickou osobou a bol zriadený v roku 1991 zákonom Slovenskej národnej rady č. 253/1991 Zb. o pôsobnosti orgánov Slovenskej republiky vo veciach prevodov majetku štátu na iné osoby a o Fonde národného majetku Slovenskej republiky (11). Účelom jeho existencie a jeho hlavnou činnosťou je prevod štátneho majetku určeného na privatizáciu na neštátne subjekty.

| 12. | Fond je pod priamym dohľadom Národnej rady Slovenskej republiky, ktorej sa predkladá na schválenie rozpočet Fondu spolu s návrhmi na použitie majetku Fondu v zmysle par. 28 ods. 3 písm. b) zákona, ročná účtovná závierka a výročná správa o činnosti Fondu (12). |
| --- | --- |

12.

Fond je pod priamym dohľadom Národnej rady Slovenskej republiky, ktorej sa predkladá na schválenie rozpočet Fondu spolu s návrhmi na použitie majetku Fondu v zmysle par. 28 ods. 3 písm. b) zákona, ročná účtovná závierka a výročná správa o činnosti Fondu (12).

| 13. | Proces plánovanej privatizácie letiska sa neukončil. Konzorcium TwoOne pozostávajúce zo subjektov Flughafen Wien AG (prevádzkovateľ viedenského letiska Schwechat), Austrian Raiffeisen Zentralbank a slovenskej skupiny Penta Investments podnikajúcej v oblasti private equity zvíťazilo vo februári 2006 vo výberovom ponukovom konaní na 66-percentný podiel prevádzkovateľa letiska. Transakcia však v polovici augusta 2006 nezískala súhlas Protimonopolného úradu Slovenskej republiky s odôvodnením, že by sa tým vytvoril regionálny monopol a negatívne by to ovplyvnilo ceny a kvalitu služieb na letisku. |
| --- | --- |

13.

Proces plánovanej privatizácie letiska sa neukončil. Konzorcium TwoOne pozostávajúce zo subjektov Flughafen Wien AG (prevádzkovateľ viedenského letiska Schwechat), Austrian Raiffeisen Zentralbank a slovenskej skupiny Penta Investments podnikajúcej v oblasti private equity zvíťazilo vo februári 2006 vo výberovom ponukovom konaní na 66-percentný podiel prevádzkovateľa letiska. Transakcia však v polovici augusta 2006 nezískala súhlas Protimonopolného úradu Slovenskej republiky s odôvodnením, že by sa tým vytvoril regionálny monopol a negatívne by to ovplyvnilo ceny a kvalitu služieb na letisku.

| 14. | Za posledné tri roky sa objem cestujúcich na letisku zvýšil o 400 %. Očakáva sa, že za rok 2007 tento počet vzrastie o 20 %. Z týchto dôvodov letisko plánuje rozvoj svojej infraštruktúry s cieľom reagovať na zvýšenie prepravy. |
| --- | --- |

14.

Za posledné tri roky sa objem cestujúcich na letisku zvýšil o 400 %. Očakáva sa, že za rok 2007 tento počet vzrastie o 20 %. Z týchto dôvodov letisko plánuje rozvoj svojej infraštruktúry s cieľom reagovať na zvýšenie prepravy.

| 15. | Kým projektová štúdia o ‚rozšírení kapacity bratislavského letiska s prihliadnutím na zákony a iné právne predpisy Európskej únie, ako aj na zvýšené bezpečnostné požiadavky Európskej únie‘ bola spolufinancovaná z grantu TEN-T (13), v súčasnosti nie je jasné, z akých zdrojov sa táto plánovaná investícia do infraštruktúry bude financovať. |
| --- | --- |

15.

Kým projektová štúdia o ‚rozšírení kapacity bratislavského letiska s prihliadnutím na zákony a iné právne predpisy Európskej únie, ako aj na zvýšené bezpečnostné požiadavky Európskej únie‘ bola spolufinancovaná z grantu TEN-T (13), v súčasnosti nie je jasné, z akých zdrojov sa táto plánovaná investícia do infraštruktúry bude financovať.

2.3.   Podmienky zmluvy medzi letiskom a spoločnosťou Ryanair

2.3.1.   Informácie, ktoré poskytli sťažovateľ a médiá

| 16. | Na základe informácií, ktoré poskytol sťažovateľ a ktoré uverejnili médiá (14), letisko poskytuje spoločnosti Ryanair všetky letiskové služby za cenu v jednom ‚balíku‘. Táto cena údajne zahŕňa vybavenie lietadla (handling) a súvisiace služby, použitie letiska cestujúcimi, služby na vybavovacej ploche, riadenie uloženia nákladu, komunikáciu a letové činnosti, podporné služby, terminálové a infraštruktúrne služby, za ktoré musí Ryanair platiť ‚odplatu za služby‘. |
| --- | --- |

16.

Na základe informácií, ktoré poskytol sťažovateľ a ktoré uverejnili médiá (14), letisko poskytuje spoločnosti Ryanair všetky letiskové služby za cenu v jednom ‚balíku‘. Táto cena údajne zahŕňa vybavenie lietadla (handling) a súvisiace služby, použitie letiska cestujúcimi, služby na vybavovacej ploche, riadenie uloženia nákladu, komunikáciu a letové činnosti, podporné služby, terminálové a infraštruktúrne služby, za ktoré musí Ryanair platiť ‚odplatu za služby‘.

| 17. | Výška odplaty za služby sa údajne líši v závislosti od toho, či letecká spoločnosť prevádzkuje novú plánovanú destináciu alebo existujúcu destináciu. Na základe informácií, ktoré má Komisia, sa zmluva vo vymedzení pojmu nová plánovaná destinácia odvoláva na letisko, a nie na mesto (t. j. let na letisko, na ktoré predtým nelietal iný dopravca, sa bude posudzovať ako nová plánovaná destinácia, a to aj v prípade, ak iný dopravca už prevádzkuje lety do toho istého mesta, ale na iné letisko). |
| --- | --- |

17.

Výška odplaty za služby sa údajne líši v závislosti od toho, či letecká spoločnosť prevádzkuje novú plánovanú destináciu alebo existujúcu destináciu. Na základe informácií, ktoré má Komisia, sa zmluva vo vymedzení pojmu nová plánovaná destinácia odvoláva na letisko, a nie na mesto (t. j. let na letisko, na ktoré predtým nelietal iný dopravca, sa bude posudzovať ako nová plánovaná destinácia, a to aj v prípade, ak iný dopravca už prevádzkuje lety do toho istého mesta, ale na iné letisko).

| 18. | Uplatňované odplaty sú údajne výrazne nižšie ako v sadzobníku odplát uverejnenom v leteckej informačnej príručke (ďalej len ‚AIP‘). Sťažovateľ poskytol Komisii sadzobník odplát uverejnený v AIP a platný od decembra 2005 (15):






  — | odplata za pristátie: 425 SKK (približne 11,20 EUR) na tonu (maximálna vzletová hmotnosť – MTOM), |
| --- | --- | --- |

18.

Uplatňované odplaty sú údajne výrazne nižšie ako v sadzobníku odplát uverejnenom v leteckej informačnej príručke (ďalej len ‚AIP‘). Sťažovateľ poskytol Komisii sadzobník odplát uverejnený v AIP a platný od decembra 2005 (15):

—

odplata za pristátie: 425 SKK (približne 11,20 EUR) na tonu (maximálna vzletová hmotnosť – MTOM),

| — | odplata za parkovanie lietadiel: 9 SKK (približne 0,237 EUR) na tonu na hodinu, |
| --- | --- |

—

odplata za parkovanie lietadiel: 9 SKK (približne 0,237 EUR) na tonu na hodinu,

| — | odplata za použitie letiska cestujúcimi: 490 SKK (približne 12,90 EUR) na cestujúceho, |
| --- | --- |

—

odplata za použitie letiska cestujúcimi: 490 SKK (približne 12,90 EUR) na cestujúceho,

| — | odplata za približovacie riadenie a riadenie letovej prevádzky: 230 SKK (približne 6,07 EUR) na tonu. |
| --- | --- |

—

odplata za približovacie riadenie a riadenie letovej prevádzky: 230 SKK (približne 6,07 EUR) na tonu.

| 19. | Ak by sa spoločnosti Ryanair vyrubili odplaty podľa AIP, musela by letisku platiť tieto odplaty (16) na jednu obrátku lietadla:






  — | odplata za pristátie: 780 EUR, |
| --- | --- | --- |

19.

Ak by sa spoločnosti Ryanair vyrubili odplaty podľa AIP, musela by letisku platiť tieto odplaty (16) na jednu obrátku lietadla:

—

odplata za pristátie: 780 EUR,

| — | odplata za použitie letiska cestujúcimi: 2 030 EUR, |
| --- | --- |

—

odplata za použitie letiska cestujúcimi: 2 030 EUR,

| — | odplaty za pozemnú obsluhu sa riadia samostatnou zmluvou medzi letiskom a leteckou spoločnosťou. Veľmi konkurencieschopný poplatok za handling predstavuje podľa sťažovateľa sumu približne 250 EUR za jedno lietadlo. |
| --- | --- |

—

odplaty za pozemnú obsluhu sa riadia samostatnou zmluvou medzi letiskom a leteckou spoločnosťou. Veľmi konkurencieschopný poplatok za handling predstavuje podľa sťažovateľa sumu približne 250 EUR za jedno lietadlo.

| 20. | Celková suma odplát, ktoré by Ryanair musel zaplatiť, by predstavovala približne 3 060 EUR na jednu obrátku lietadla. |
| --- | --- |

20.

Celková suma odplát, ktoré by Ryanair musel zaplatiť, by predstavovala približne 3 060 EUR na jednu obrátku lietadla.

| 21. | Podľa sťažovateľa však zmluva údajne poskytuje výrazné zníženie odplát – s daným percentuálnym využitím kapacity lietadla (157 cestujúcich) Ryanair platí letisku celkový poplatok [...] (17) EUR na jedného cestujúceho ([...] EUR/157) (odlet + prílet) (18) na novej plánovanej destinácii. |
| --- | --- |

21.

Podľa sťažovateľa však zmluva údajne poskytuje výrazné zníženie odplát – s daným percentuálnym využitím kapacity lietadla (157 cestujúcich) Ryanair platí letisku celkový poplatok [...] (17) EUR na jedného cestujúceho ([...] EUR/157) (odlet + prílet) (18) na novej plánovanej destinácii.

| 22. | Podľa sťažovateľa sa bude táto odplata za služby uplatňovať počas prvých 12 mesiacov trvania zmluvy. Za každý nasledujúci rok sa odplata za služby pre nové plánované destinácie zvýši o [...] EUR. Po prvých šiestich rokoch trvania zmluvy sa odplata za služby platná pre nové plánované destinácie bude rovnať odplate za služby platnej pre existujúce destinácie. Odplata za služby pre existujúce destinácie predstavuje údajne [...] EUR/na jeden Boeing 737-800 (odlet + prílet). |
| --- | --- |

22.

Podľa sťažovateľa sa bude táto odplata za služby uplatňovať počas prvých 12 mesiacov trvania zmluvy. Za každý nasledujúci rok sa odplata za služby pre nové plánované destinácie zvýši o [...] EUR. Po prvých šiestich rokoch trvania zmluvy sa odplata za služby platná pre nové plánované destinácie bude rovnať odplate za služby platnej pre existujúce destinácie. Odplata za služby pre existujúce destinácie predstavuje údajne [...] EUR/na jeden Boeing 737-800 (odlet + prílet).

| 23. | Celkové zľavy poskytnuté spoločnosti Ryanair v porovnaní s odplatami podľa AIP počas prvého roku platnosti zmluvy potom predstavujú:






  — | [...] EUR na jeden let (t. j. zľava 48 %) pre nové plánované destinácie, a |
| --- | --- | --- |

23.

Celkové zľavy poskytnuté spoločnosti Ryanair v porovnaní s odplatami podľa AIP počas prvého roku platnosti zmluvy potom predstavujú:

—

[...] EUR na jeden let (t. j. zľava 48 %) pre nové plánované destinácie, a

| — | [...] EUR na jeden let (t. j. zľava 31 %) pre existujúce destinácie. |
| --- | --- |

—

[...] EUR na jeden let (t. j. zľava 31 %) pre existujúce destinácie.

| 24. | Táto zľava nezahŕňa výhody vyplývajúce z toho, že odplata za parkovanie lietadla je zahrnutá v dohodnutej odplate za služby. Prípadné zavedenie nových odplát v budúcnosti, ktoré by Ryanair nemusel platiť, by ešte viac zväčšili rozdiel medzi zľavnenou sadzbou a sadzbou podľa AIP. |
| --- | --- |

24.

Táto zľava nezahŕňa výhody vyplývajúce z toho, že odplata za parkovanie lietadla je zahrnutá v dohodnutej odplate za služby. Prípadné zavedenie nových odplát v budúcnosti, ktoré by Ryanair nemusel platiť, by ešte viac zväčšili rozdiel medzi zľavnenou sadzbou a sadzbou podľa AIP.

2.3.2.   Informácie uverejnené na internetovej stránke spoločnosti Ryanair

| 25. | Na základe informácií uverejnených na internetovej stránke (www.ryanair.com) sa ukazuje, že Ryanair vyberá od všetkých cestujúcich s odletom z Bratislavy tieto poplatky:






  — | 13,74 EUR letiskové poplatky, |
| --- | --- | --- |

25.

Na základe informácií uverejnených na internetovej stránke (www.ryanair.com) sa ukazuje, že Ryanair vyberá od všetkých cestujúcich s odletom z Bratislavy tieto poplatky:

—

13,74 EUR letiskové poplatky,

| — | 5 EUR poplatok za použitie letiska cestujúcimi, |
| --- | --- |

—

5 EUR poplatok za použitie letiska cestujúcimi,

| — | 5,79 EUR poistenie a poplatok za invalidný vozík. |
| --- | --- |

—

5,79 EUR poistenie a poplatok za invalidný vozík.

| 26. | Poplatky sú totožné pre všetkých deväť destinácií, ktoré Ryanair v súčasnosti prevádzkuje do/z Bratislavy – Štokholm (Skavsta), Miláno, Londýn (Stansted), Gerona, Hahn, East Midlands, Dublin, Bristol a Brémy. |
| --- | --- |

26.

Poplatky sú totožné pre všetkých deväť destinácií, ktoré Ryanair v súčasnosti prevádzkuje do/z Bratislavy – Štokholm (Skavsta), Miláno, Londýn (Stansted), Gerona, Hahn, East Midlands, Dublin, Bristol a Brémy.

2.3.3.   Pripomienky slovenských orgánov

| 27. | Slovenské orgány pripúšťajú, že zmluva medzi letiskom a spoločnosťou Ryanair existuje. Odmietajú však poskytnúť Komisii podmienky zmluvy. |
| --- | --- |

27.

Slovenské orgány pripúšťajú, že zmluva medzi letiskom a spoločnosťou Ryanair existuje. Odmietajú však poskytnúť Komisii podmienky zmluvy.

| 28. | Po prvé, slovenské orgány argumentujú, že väčšinový akcionár, Fond, nie je orgánom štátnej správy. Po druhé, argumentujú, že ‚zmluva obsahuje dojednania zmluvných strán, podľa ktorých celý obsah zmluvy je prísne dôverný‘ a nemôžu ‚bez súhlasu spoločností BTS a Ryanair detailne odpovedať na otázku týkajúcu sa konkretizácie poplatkov‘ (19). Vo svojom liste zo 17. augusta 2007 objasnili, že podmienky zmluvy nemožno poskytnúť ‚vzhľadom na stanovisko spoločnosti Ryanair, ktorá nesúhlasí so sprístupnením obsahu zmluvy vzhľadom na jej dôvernosť‘. |
| --- | --- |

28.

Po prvé, slovenské orgány argumentujú, že väčšinový akcionár, Fond, nie je orgánom štátnej správy. Po druhé, argumentujú, že ‚zmluva obsahuje dojednania zmluvných strán, podľa ktorých celý obsah zmluvy je prísne dôverný‘ a nemôžu ‚bez súhlasu spoločností BTS a Ryanair detailne odpovedať na otázku týkajúcu sa konkretizácie poplatkov‘ (19). Vo svojom liste zo 17. augusta 2007 objasnili, že podmienky zmluvy nemožno poskytnúť ‚vzhľadom na stanovisko spoločnosti Ryanair, ktorá nesúhlasí so sprístupnením obsahu zmluvy vzhľadom na jej dôvernosť‘.

| 29. | Z týchto dôvodov slovenské orgány odmietli sprístupniť podmienky zmluvy a uvádzajú, že ministerstvu ako akcionárovi spoločnosti BTS ‚nie je známe, že by leteckej spoločnosti Ryanair bola v porovnaní s jej konkurentmi poskytnutá značná zľava pri letiskových poplatkoch na nové plánované a existujúce destinácie pre spoje na bratislavské letisko a z bratislavského letiska‘ (20). |
| --- | --- |

29.

Z týchto dôvodov slovenské orgány odmietli sprístupniť podmienky zmluvy a uvádzajú, že ministerstvu ako akcionárovi spoločnosti BTS ‚nie je známe, že by leteckej spoločnosti Ryanair bola v porovnaní s jej konkurentmi poskytnutá značná zľava pri letiskových poplatkoch na nové plánované a existujúce destinácie pre spoje na bratislavské letisko a z bratislavského letiska‘ (20).

| 30. | Slovenské orgány argumentujú, že BTS sa ako prevádzkovateľ letiska správa ako každý iný podnikateľ na trhu, t. j. odplaty za služby poskytované leteckým prepravcom na letisku určuje vo vzťahu ku každému leteckému prepravcovi individuálne na základe negociácie, t. j. dohodou strán a v súlade so svojou obchodnou politikou. V súvislosti s týmito odplatami nevykonáva ministerstvo, ako menšinový akcionár prevádzkovateľa letiska, voči prevádzkovateľovi letiska žiadnu priamu ani nepriamu regulačnú kompetenciu z pozície verejnej autority. Domnievajú sa, že poskytovanie zliav vo všeobecnosti je vo vzťahu k všetkým leteckým spoločnostiam bežnou praktikou, keďže zľavy ‚motivujú leteckých prepravcov na letisko privádzať vyšší objem pasažierov, čím umožňujú prevádzkovateľovi letiska – BTS, generovať vyššie príjmy, a to jednak z odplát za služby poskytované leteckým prepravcom a jednak z iných komerčných činností BTS na letisku nesúvisiacich s leteckou prepravou a smerujúcich k zatraktívneniu letiska pre cestujúcich, t. j. podpora činností leteckých prepravcov prináša priamo podporu pre rozvoj samotného letiska‘. |
| --- | --- |

30.

Slovenské orgány argumentujú, že BTS sa ako prevádzkovateľ letiska správa ako každý iný podnikateľ na trhu, t. j. odplaty za služby poskytované leteckým prepravcom na letisku určuje vo vzťahu ku každému leteckému prepravcovi individuálne na základe negociácie, t. j. dohodou strán a v súlade so svojou obchodnou politikou. V súvislosti s týmito odplatami nevykonáva ministerstvo, ako menšinový akcionár prevádzkovateľa letiska, voči prevádzkovateľovi letiska žiadnu priamu ani nepriamu regulačnú kompetenciu z pozície verejnej autority. Domnievajú sa, že poskytovanie zliav vo všeobecnosti je vo vzťahu k všetkým leteckým spoločnostiam bežnou praktikou, keďže zľavy ‚motivujú leteckých prepravcov na letisko privádzať vyšší objem pasažierov, čím umožňujú prevádzkovateľovi letiska – BTS, generovať vyššie príjmy, a to jednak z odplát za služby poskytované leteckým prepravcom a jednak z iných komerčných činností BTS na letisku nesúvisiacich s leteckou prepravou a smerujúcich k zatraktívneniu letiska pre cestujúcich, t. j. podpora činností leteckých prepravcov prináša priamo podporu pre rozvoj samotného letiska‘.

| 31. | Slovenské orgány argumentujú, že letecká informačná príručka AIP, ktorú vydávajú Letové prevádzkové služby Slovenskej republiky, nemá v tejto súvislosti povahu všeobecne záväzného právneho predpisu, a preto nie je pre BTS záväzná a môže mať len odporúčajúci charakter. |
| --- | --- |

31.

Slovenské orgány argumentujú, že letecká informačná príručka AIP, ktorú vydávajú Letové prevádzkové služby Slovenskej republiky, nemá v tejto súvislosti povahu všeobecne záväzného právneho predpisu, a preto nie je pre BTS záväzná a môže mať len odporúčajúci charakter.

| 32. | Avšak slovenské orgány tiež uvádzajú, že ministerstvo ako akcionár BTS očakáva prínos zo zmluvy v nasledovnom:






  — | ‚časovou obmedzenou podporou otvorenia poskytovaniu služieb na nových trasách alebo nových termínov odletov sa umožní zvýšenie počtu cestujúcich prepravených z letiska, zvýšenie počtu cestujúcich na letisku bude mať pozitívny dopad na ziskovosť BTS a tým na celkový ekonomický rozvoj letiska, |
| --- | --- | --- |

32.

Avšak slovenské orgány tiež uvádzajú, že ministerstvo ako akcionár BTS očakáva prínos zo zmluvy v nasledovnom:

—

‚časovou obmedzenou podporou otvorenia poskytovaniu služieb na nových trasách alebo nových termínov odletov sa umožní zvýšenie počtu cestujúcich prepravených z letiska, zvýšenie počtu cestujúcich na letisku bude mať pozitívny dopad na ziskovosť BTS a tým na celkový ekonomický rozvoj letiska,

| — | podpora rozvoja konkurencieschopnej a kvalitnej leteckej dopravy na nových destináciách, ktoré pri ich zavedení nie sú ziskové, avšak sú kľúčové z hľadiska ich dôležitosti dostupnosti pre verejnosť. Tieto je potrebné zabezpečiť dostatočnou mierou stability, kontinuity a pravidelnosti, čo zmluva umožňuje. Tieto letecké spojenia sú podľa akcionára – ministerstva dôležité z hľadiska ekonomického rozvoja regiónu a možného prílevu investícií a iných sekundárnych a terciárnych ekonomických efektov, v čom vidí ďalší prínos zmluvy‘ (20). |
| --- | --- |

—

podpora rozvoja konkurencieschopnej a kvalitnej leteckej dopravy na nových destináciách, ktoré pri ich zavedení nie sú ziskové, avšak sú kľúčové z hľadiska ich dôležitosti dostupnosti pre verejnosť. Tieto je potrebné zabezpečiť dostatočnou mierou stability, kontinuity a pravidelnosti, čo zmluva umožňuje. Tieto letecké spojenia sú podľa akcionára – ministerstva dôležité z hľadiska ekonomického rozvoja regiónu a možného prílevu investícií a iných sekundárnych a terciárnych ekonomických efektov, v čom vidí ďalší prínos zmluvy‘ (20).

| 33. | Ministerstvo neočakáva, že by zmluva mala akýkoľvek dosah na prevádzku iných leteckých prepravcov na letisku. |
| --- | --- |

33.

Ministerstvo neočakáva, že by zmluva mala akýkoľvek dosah na prevádzku iných leteckých prepravcov na letisku.

3.   POSÚDENIE

3.1.   Existencia pomoci

| 34. | V zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES ‚pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi‘. |
| --- | --- |

34.

V zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES ‚pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi‘.

| 35. | Kritériá ustanovené v článku 87 ods. 1 sú kumulatívne. Preto na určenie toho, či oznámené opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, musia byť splnené všetky nasledujúce podmienky. Konkrétne, finančná podpora:






  — | je udeľovaná štátom alebo prostredníctvom štátnych zdrojov, |
| --- | --- | --- |

35.

Kritériá ustanovené v článku 87 ods. 1 sú kumulatívne. Preto na určenie toho, či oznámené opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, musia byť splnené všetky nasledujúce podmienky. Konkrétne, finančná podpora:

—

je udeľovaná štátom alebo prostredníctvom štátnych zdrojov,

| — | uprednostňuje určité podniky alebo výrobu určitých tovarov, |
| --- | --- |

—

uprednostňuje určité podniky alebo výrobu určitých tovarov,

| — | narúša alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže, a |
| --- | --- |

—

narúša alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže, a

| — | ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

—

ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

3.1.1.   Štátne zdroje

| 36. | Pojem štátna pomoc sa vzťahuje na každú výhodu, ktorá sa udeľuje priamo či nepriamo, je financovaná zo štátnych zdrojov, udeľuje ju samotný štát alebo akýkoľvek sprostredkovateľský subjekt konajúci na základe právomocí, ktoré mu boli zverené. |
| --- | --- |

36.

Pojem štátna pomoc sa vzťahuje na každú výhodu, ktorá sa udeľuje priamo či nepriamo, je financovaná zo štátnych zdrojov, udeľuje ju samotný štát alebo akýkoľvek sprostredkovateľský subjekt konajúci na základe právomocí, ktoré mu boli zverené.

| 37. | Po prvé, slovenské orgány argumentujú, že FNM nie je orgánom štátnej správy a že Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií je iba menšinovým akcionárom BTS. Zastávajú preto názor, že ‚orgány štátnej správy nie sú priamo zainteresované na zmluvách uzavieraných medzi BTS a leteckými prepravcami‘ (19). |
| --- | --- |

37.

Po prvé, slovenské orgány argumentujú, že FNM nie je orgánom štátnej správy a že Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií je iba menšinovým akcionárom BTS. Zastávajú preto názor, že ‚orgány štátnej správy nie sú priamo zainteresované na zmluvách uzavieraných medzi BTS a leteckými prepravcami‘ (19).

| 38. | Súdny dvor však uviedol, že ‚existencia pravidiel zabezpečujúcich, že verejný orgán zostáva nezávislý od iných orgánov, nespochybňuje samotnú zásadu verejného charakteru tohto orgánu. Právne predpisy Spoločenstva nepripúšťajú, aby samotný fakt vytvorenia samostatných inštitúcií poverených prideľovaním pomoci umožňoval obchádzanie pravidiel štátnej pomoci‘ (21). |
| --- | --- |

38.

Súdny dvor však uviedol, že ‚existencia pravidiel zabezpečujúcich, že verejný orgán zostáva nezávislý od iných orgánov, nespochybňuje samotnú zásadu verejného charakteru tohto orgánu. Právne predpisy Spoločenstva nepripúšťajú, aby samotný fakt vytvorenia samostatných inštitúcií poverených prideľovaním pomoci umožňoval obchádzanie pravidiel štátnej pomoci‘ (21).

| 39. | V súvislosti s charakterom činností Fondu (ktorý vlastní 66 % podiel v BTS) Komisia podotýka, že:






  — | Fond, ktorý je väčšinovým akcionárom BTS, bol zriadený zákonom Národnej rady Slovenskej republiky, |
| --- | --- | --- |

39.

V súvislosti s charakterom činností Fondu (ktorý vlastní 66 % podiel v BTS) Komisia podotýka, že:

—

Fond, ktorý je väčšinovým akcionárom BTS, bol zriadený zákonom Národnej rady Slovenskej republiky,

| — | Národná rada Slovenskej republiky schvaľuje rozpočet Fondu, |
| --- | --- |

—

Národná rada Slovenskej republiky schvaľuje rozpočet Fondu,

| — | prezident, viceprezident a ďalší siedmi členovia prezídia (hlavný orgán Fondu) sú menovaní, na návrh vlády Slovenskej republiky alebo výboru Národnej rady Slovenskej republiky, Národnou radou Slovenskej republiky, |
| --- | --- |

—

prezident, viceprezident a ďalší siedmi členovia prezídia (hlavný orgán Fondu) sú menovaní, na návrh vlády Slovenskej republiky alebo výboru Národnej rady Slovenskej republiky, Národnou radou Slovenskej republiky,

| — | členov dozornej rady Fondu taktiež vymenúva Národná rada Slovenskej republiky (22), |
| --- | --- |

—

členov dozornej rady Fondu taktiež vymenúva Národná rada Slovenskej republiky (22),

| — | ako sa uvádza v jeho štatúte, existuje ‚vzájomná súčinnosť Fondu, ministerstva, zakladateľov a vlády pri výkone jeho funkcie zakladateľa obchodných spoločností založených podľa rozhodnutí o privatizácii a pri výkone jeho ďalších činností‘ (23). |
| --- | --- |

—

ako sa uvádza v jeho štatúte, existuje ‚vzájomná súčinnosť Fondu, ministerstva, zakladateľov a vlády pri výkone jeho funkcie zakladateľa obchodných spoločností založených podľa rozhodnutí o privatizácii a pri výkone jeho ďalších činností‘ (23).

| 40. | Dá sa preto vyvodiť, že Fond má verejnú povahu a jeho zdroje je možné považovať za verejné zdroje. |
| --- | --- |

40.

Dá sa preto vyvodiť, že Fond má verejnú povahu a jeho zdroje je možné považovať za verejné zdroje.

| 41. | Po druhé, slovenské orgány argumentujú, že letisko nie je prevádzkované orgánom štátnej správy, ale akciovou spoločnosťou BTS a.s. konajúcou podľa obchodného zákonníka. |
| --- | --- |

41.

Po druhé, slovenské orgány argumentujú, že letisko nie je prevádzkované orgánom štátnej správy, ale akciovou spoločnosťou BTS a.s. konajúcou podľa obchodného zákonníka.

| 42. | V rozsudku v prípade Stardust Marine Súdny dvor uviedol, že: ‚samotný fakt, že verejný podnik bol zriadený vo forme kapitálovej spoločnosti v zmysle súkromného práva, sa nemôže, so zreteľom na autonómiu, ktorú by mu táto právna forma mohla zverovať, považovať za dostatočný na to, aby sa vylúčila možnosť, že opatrenie pomoci, ktoré takáto spoločnosť prijme, by bolo pripísateľné štátu‘ (24). |
| --- | --- |

42.

V rozsudku v prípade Stardust Marine Súdny dvor uviedol, že: ‚samotný fakt, že verejný podnik bol zriadený vo forme kapitálovej spoločnosti v zmysle súkromného práva, sa nemôže, so zreteľom na autonómiu, ktorú by mu táto právna forma mohla zverovať, považovať za dostatočný na to, aby sa vylúčila možnosť, že opatrenie pomoci, ktoré takáto spoločnosť prijme, by bolo pripísateľné štátu‘ (24).

| 43. | Avšak ‚... samotný fakt, že verejný podnik je pod kontrolou štátu, nepostačuje na to, aby sa opatrenia, ktoré tento podnik prijíma, ako napríklad predmetné opatrenia finančnej pomoci, pripisovali štátu. Je tiež potrebné preskúmať, či sa verejné orgány majú považovať za zaangažované akýmkoľvek spôsobom do schvaľovania týchto opatrení ...‘ (25). |
| --- | --- |

43.

Avšak ‚... samotný fakt, že verejný podnik je pod kontrolou štátu, nepostačuje na to, aby sa opatrenia, ktoré tento podnik prijíma, ako napríklad predmetné opatrenia finančnej pomoci, pripisovali štátu. Je tiež potrebné preskúmať, či sa verejné orgány majú považovať za zaangažované akýmkoľvek spôsobom do schvaľovania týchto opatrení ...‘ (25).

| 44. | Súdny dvor uviedol, že: ‚pripísateľnosť opatrenia pomoci, ktoré prijal verejný podnik, štátu, možno dedukovať zo súboru ukazovateľov vyplývajúcich z okolností prípadu a z kontextu, v ktorom sa dané opatrenie prijalo‘, ako napríklad:
  ‚jeho začlenenie do štruktúr verejnej správy, charakter jeho činností a ich vykonávanie na trhu v bežných podmienkach hospodárskej súťaže so súkromnými prevádzkovateľmi, právny štatút podniku (v zmysle jeho podliehania verejnému právu alebo súkromnému právu obchodných spoločností), intenzita dohľadu verejných orgánov nad riadením podniku, alebo akýkoľvek iný ukazovateľ, ktorý by v konkrétnom prípade poukazoval na zaangažovanie verejných orgánov alebo nepravdepodobnosť ich nezaangažovania do prijímania opatrenia, aj so zreteľom na jeho rozsah, obsah alebo podmienky, ktoré obsahuje‘ (26). |
| --- | --- |

44.

Súdny dvor uviedol, že: ‚pripísateľnosť opatrenia pomoci, ktoré prijal verejný podnik, štátu, možno dedukovať zo súboru ukazovateľov vyplývajúcich z okolností prípadu a z kontextu, v ktorom sa dané opatrenie prijalo‘, ako napríklad:

‚jeho začlenenie do štruktúr verejnej správy, charakter jeho činností a ich vykonávanie na trhu v bežných podmienkach hospodárskej súťaže so súkromnými prevádzkovateľmi, právny štatút podniku (v zmysle jeho podliehania verejnému právu alebo súkromnému právu obchodných spoločností), intenzita dohľadu verejných orgánov nad riadením podniku, alebo akýkoľvek iný ukazovateľ, ktorý by v konkrétnom prípade poukazoval na zaangažovanie verejných orgánov alebo nepravdepodobnosť ich nezaangažovania do prijímania opatrenia, aj so zreteľom na jeho rozsah, obsah alebo podmienky, ktoré obsahuje‘ (26).

| 45. | Pokiaľ ide o činnosť samotnej BTS, Komisia podotýka, že 22. októbra 2007 akcionári BTS vymenovali na návrh Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky nového predsedu predstavenstva BTS. V tlačovej správe uverejnenej na internetovej stránke letiska sa uvádza, že (27):
  ‚Cieľom týchto zmien je najmä zvýšiť priechodnosť kľúčových rozhodnutí akcionárov – Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR (MDPT) a Fondu národného majetku SR (FNM) – ako i oddeliť riadenie bežnej prevádzky letiska od riadenia rozvojových procesov‘. |
| --- | --- |

45.

Pokiaľ ide o činnosť samotnej BTS, Komisia podotýka, že 22. októbra 2007 akcionári BTS vymenovali na návrh Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky nového predsedu predstavenstva BTS. V tlačovej správe uverejnenej na internetovej stránke letiska sa uvádza, že (27):

‚Cieľom týchto zmien je najmä zvýšiť priechodnosť kľúčových rozhodnutí akcionárov – Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR (MDPT) a Fondu národného majetku SR (FNM) – ako i oddeliť riadenie bežnej prevádzky letiska od riadenia rozvojových procesov‘.

| 46. | Pokiaľ ide vo všeobecnosti o prevádzku letiska, sú to činnosti, ktoré zohrávajú základnú úlohu vo viacerých politikách: v dopravnej politike, politike regionálneho alebo celoštátneho hospodárskeho rozvoja či politike územného plánovania. Verejné orgány vo všeobecnosti ‚nechýbajú‘, keď manažér letiska prijíma rozhodnutia, ktoré určujú dlhodobý rozvoj takejto infraštruktúry. |
| --- | --- |

46.

Pokiaľ ide vo všeobecnosti o prevádzku letiska, sú to činnosti, ktoré zohrávajú základnú úlohu vo viacerých politikách: v dopravnej politike, politike regionálneho alebo celoštátneho hospodárskeho rozvoja či politike územného plánovania. Verejné orgány vo všeobecnosti ‚nechýbajú‘, keď manažér letiska prijíma rozhodnutia, ktoré určujú dlhodobý rozvoj takejto infraštruktúry.

| 47. | Na základe týchto skutočností sa zdá, že štát je schopný kontrolovať činnosť BTS. V tomto štádiu preto Komisia nemôže vylúčiť, že rozhodnutie týkajúce sa uzavretia uvedenej zmluvy je pripísateľné verejným orgánom a predstavuje štátne zdroje. |
| --- | --- |

47.

Na základe týchto skutočností sa zdá, že štát je schopný kontrolovať činnosť BTS. V tomto štádiu preto Komisia nemôže vylúčiť, že rozhodnutie týkajúce sa uzavretia uvedenej zmluvy je pripísateľné verejným orgánom a predstavuje štátne zdroje.

3.1.2.   Selektívna ekonomická výhoda

| 48. | V tomto prípade nie je verejné financovanie všeobecným opatrením, keďže je nasmerované jedinému podniku – leteckej spoločnosti Ryanair. Iné letecké spoločnosti prevádzkujúce lety z bratislavského letiska a na bratislavské letisko podľa všetkého nemajú tie isté podmienky. |
| --- | --- |

48.

V tomto prípade nie je verejné financovanie všeobecným opatrením, keďže je nasmerované jedinému podniku – leteckej spoločnosti Ryanair. Iné letecké spoločnosti prevádzkujúce lety z bratislavského letiska a na bratislavské letisko podľa všetkého nemajú tie isté podmienky.

| 49. | Slovenské orgány argumentujú, že BTS ‚sa správa ako každý iný podnikateľ na trhu, t. j. odplaty za služby poskytované leteckým prepravcom na letisku určuje vo vzťahu ku každému leteckému prepravcovi individuálne na základe negociácie, t. j. dohodou strán a v súlade so svojou obchodnou politikou‘ (28). |
| --- | --- |

49.

Slovenské orgány argumentujú, že BTS ‚sa správa ako každý iný podnikateľ na trhu, t. j. odplaty za služby poskytované leteckým prepravcom na letisku určuje vo vzťahu ku každému leteckému prepravcovi individuálne na základe negociácie, t. j. dohodou strán a v súlade so svojou obchodnou politikou‘ (28).

| 50. | Komisia preto musí preskúmať, či v tomto konkrétnom prípade bolo správanie BTS a.s. správaním subjektu verejného sektora, alebo správaním investora v trhovej ekonomike. |
| --- | --- |

50.

Komisia preto musí preskúmať, či v tomto konkrétnom prípade bolo správanie BTS a.s. správaním subjektu verejného sektora, alebo správaním investora v trhovej ekonomike.

Zásada investora v trhovom hospodárstve

| 51. | Súdny dvor uviedol vo svojom rozsudku, že: ‚V tejto súvislosti by sa malo zdôrazniť, že podľa ustálenej judikatúry môžu investície verejných orgánov do kapitálu podnikov, nech majú akúkoľvek podobu, predstavovať štátnu pomoc, pokiaľ sú splnené podmienky stanovené v článku 87 (predtým článok 92)‘ (29). |
| --- | --- |

51.

Súdny dvor uviedol vo svojom rozsudku, že: ‚V tejto súvislosti by sa malo zdôrazniť, že podľa ustálenej judikatúry môžu investície verejných orgánov do kapitálu podnikov, nech majú akúkoľvek podobu, predstavovať štátnu pomoc, pokiaľ sú splnené podmienky stanovené v článku 87 (predtým článok 92)‘ (29).

| 52. | V tom istom rozsudku Súdny dvor uviedol, že ‚S cieľom určiť, či majú takéto opatrenia povahu štátnej pomoci, je potrebné posúdiť, či by za podobných okolností súkromný investor, ktorý má veľkosť porovnateľnú s veľkosťou orgánov spravujúcich verejný sektor, mohol poskytnúť kapitál v tejto výške‘. Súdny dvor dodal, že: ‚Je potrebné dodať, že hoci správanie súkromného investora, s ktorým treba porovnať intervenciu verejného investora sledujúceho ciele hospodárskej politiky, nemusí zodpovedať správaniu bežného investora, ktorý umiestňuje svoj kapitál s cieľom realizácie zisku v pomerne krátkom čase, musí zodpovedať aspoň správaniu súkromnej holdingovej spoločnosti alebo súkromnej skupiny podnikov, ktorá sleduje štrukturálnu politiku, či už všeobecnú alebo sektorovú, a riadi sa perspektívou rentability z dlhodobého hľadiska‘ (30). |
| --- | --- |

52.

V tom istom rozsudku Súdny dvor uviedol, že ‚S cieľom určiť, či majú takéto opatrenia povahu štátnej pomoci, je potrebné posúdiť, či by za podobných okolností súkromný investor, ktorý má veľkosť porovnateľnú s veľkosťou orgánov spravujúcich verejný sektor, mohol poskytnúť kapitál v tejto výške‘. Súdny dvor dodal, že: ‚Je potrebné dodať, že hoci správanie súkromného investora, s ktorým treba porovnať intervenciu verejného investora sledujúceho ciele hospodárskej politiky, nemusí zodpovedať správaniu bežného investora, ktorý umiestňuje svoj kapitál s cieľom realizácie zisku v pomerne krátkom čase, musí zodpovedať aspoň správaniu súkromnej holdingovej spoločnosti alebo súkromnej skupiny podnikov, ktorá sleduje štrukturálnu politiku, či už všeobecnú alebo sektorovú, a riadi sa perspektívou rentability z dlhodobého hľadiska‘ (30).

| 53. | Komisia preto musí preskúmať, či sa v tomto danom prípade správanie bratislavského letiska riadilo perspektívou rentability a či výhoda, ktorú údajne spoločnosť Ryanair využíva, predstavuje výhodu, ktorú by za normálnych trhových podmienok nemohla využívať. |
| --- | --- |

53.

Komisia preto musí preskúmať, či sa v tomto danom prípade správanie bratislavského letiska riadilo perspektívou rentability a či výhoda, ktorú údajne spoločnosť Ryanair využíva, predstavuje výhodu, ktorú by za normálnych trhových podmienok nemohla využívať.

| 54. | Zdá sa, že zmluva bola uzavretá v čase privatizácie letiska, a to údajne v posledný deň lehoty na predkladanie ponúk. Úspešní uchádzači informovali médiá, že neboli o zmluve informovaní (31). Z uvedeného dôvodu počas prípravy svojich ponúk na privatizáciu nezohľadnili vo svojich podnikateľských plánoch záväzky vyplývajúce zo zmluvy. |
| --- | --- |

54.

Zdá sa, že zmluva bola uzavretá v čase privatizácie letiska, a to údajne v posledný deň lehoty na predkladanie ponúk. Úspešní uchádzači informovali médiá, že neboli o zmluve informovaní (31). Z uvedeného dôvodu počas prípravy svojich ponúk na privatizáciu nezohľadnili vo svojich podnikateľských plánoch záväzky vyplývajúce zo zmluvy.

| 55. | V ročnej správe z roku 2006 uverejnenej na internetovej stránke letiska sa okrem toho uvádza, že:
  ‚Manažment spoločnosti v období pred ukončením zmluvy o predaji akcií dlhodobo neriešil závažné dopady vyplývajúce zo zmlúv s leteckými spoločnosťami (SkyEurope) a uzatváral nové zmluvy (Ryanair) bez náležitého rozboru služieb, alebo posúdenia ich postavenia z hľadiska súťaže‘ (32). |
| --- | --- |

55.

V ročnej správe z roku 2006 uverejnenej na internetovej stránke letiska sa okrem toho uvádza, že:

‚Manažment spoločnosti v období pred ukončením zmluvy o predaji akcií dlhodobo neriešil závažné dopady vyplývajúce zo zmlúv s leteckými spoločnosťami (SkyEurope) a uzatváral nové zmluvy (Ryanair) bez náležitého rozboru služieb, alebo posúdenia ich postavenia z hľadiska súťaže‘ (32).

| 56. | Slovenské médiá okrem toho informovali, že Ryanair zaujal veľmi negatívny postoj k privatizácii letiska (33). Niektoré médiá údajne spájali tento negatívny postoj spoločnosti Ryanair k privatizácii s jeho zmluvou s letiskom. Existujú náznaky, že uzavretie zmluvy bolo možné iba s letiskom v štátnom vlastníctve a nebolo by možné, keby bolo letisko v súkromnom vlastníctve. |
| --- | --- |

56.

Slovenské médiá okrem toho informovali, že Ryanair zaujal veľmi negatívny postoj k privatizácii letiska (33). Niektoré médiá údajne spájali tento negatívny postoj spoločnosti Ryanair k privatizácii s jeho zmluvou s letiskom. Existujú náznaky, že uzavretie zmluvy bolo možné iba s letiskom v štátnom vlastníctve a nebolo by možné, keby bolo letisko v súkromnom vlastníctve.

| 57. | Samotné slovenské orgány uvádzajú hľadisko ‚ekonomického rozvoja regiónu a možného prílevu investícií‘ a ‚iných sekundárnych a terciárnych ekonomických efektov‘ ako jednu z výhod plynúcich zo zmluvy (pozri odsek 32 rozhodnutia). |
| --- | --- |

57.

Samotné slovenské orgány uvádzajú hľadisko ‚ekonomického rozvoja regiónu a možného prílevu investícií‘ a ‚iných sekundárnych a terciárnych ekonomických efektov‘ ako jednu z výhod plynúcich zo zmluvy (pozri odsek 32 rozhodnutia).

| 58. | Komisia preto pochybuje o tom, či sa správanie BTS riadilo perspektívami rentability. Nemožno tak vylúčiť, že uzavretím zmluvy bola spoločnosti Ryanair poskytnutá výhoda, ktorú by za normálnych trhových podmienok nemohla využívať. |
| --- | --- |

58.

Komisia preto pochybuje o tom, či sa správanie BTS riadilo perspektívami rentability. Nemožno tak vylúčiť, že uzavretím zmluvy bola spoločnosti Ryanair poskytnutá výhoda, ktorú by za normálnych trhových podmienok nemohla využívať.

3.1.3.   Vplyv na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi

| 59. | Ak pomoc, ktorú poskytne členský štát podniku, posilní jeho postavenie v porovnaní s ostatnými podnikmi konkurujúcimi si v obchodovaní v rámci Spoločenstva, takéto podniky sa musia považovať za podniky ovplyvnené touto pomocou. Podľa ustálenej judikatúry (34) na to, aby opatrenie narušilo hospodársku súťaž, stačí, aby príjemca pomoci súťažil s inými podnikmi na trhoch, ktoré sú otvorené hospodárskej súťaži (35). |
| --- | --- |

59.

Ak pomoc, ktorú poskytne členský štát podniku, posilní jeho postavenie v porovnaní s ostatnými podnikmi konkurujúcimi si v obchodovaní v rámci Spoločenstva, takéto podniky sa musia považovať za podniky ovplyvnené touto pomocou. Podľa ustálenej judikatúry (34) na to, aby opatrenie narušilo hospodársku súťaž, stačí, aby príjemca pomoci súťažil s inými podnikmi na trhoch, ktoré sú otvorené hospodárskej súťaži (35).

| 60. | Súbor liberalizačných opatrení známy ako ‚tretí balík‘, ktorý je v platnosti od roku 1993, umožnil všetkým leteckým dopravcom s licenciou Spoločenstva, aby mali od apríla 1997 prístup na vnútorný trh Spoločenstva bez akýchkoľvek obmedzení vrátane tarifných (36). |
| --- | --- |

60.

Súbor liberalizačných opatrení známy ako ‚tretí balík‘, ktorý je v platnosti od roku 1993, umožnil všetkým leteckým dopravcom s licenciou Spoločenstva, aby mali od apríla 1997 prístup na vnútorný trh Spoločenstva bez akýchkoľvek obmedzení vrátane tarifných (36).

| 61. | Komisia uviedla v usmerneniach z roku 2005, že ‚Finančná pomoc vyplatená na začatie činnosti poskytuje ... leteckej spoločnosti výhody, a môže mať teda za následok porušenie rovnováhy medzi spoločnosťami, pretože príjemcovi pomoci umožňuje znížiť jeho prevádzkové náklady. Pomoc rovnako môže nepriamo narušiť hospodársku súťaž medzi letiskami tým, že podporuje rozvoj určitých letísk a prípadne tým, že nabáda určitú spoločnosť »premiestniť sa« z jedného letiska na druhé letisko a premiestniť linku z letiska Spoločenstva na regionálne letisko. V takomto prípade predstavuje daná pomoc obvykle štátnu pomoc a musí byť oznámená Komisii‘ (odseky 77 a 78). |
| --- | --- |

61.

Komisia uviedla v usmerneniach z roku 2005, že ‚Finančná pomoc vyplatená na začatie činnosti poskytuje ... leteckej spoločnosti výhody, a môže mať teda za následok porušenie rovnováhy medzi spoločnosťami, pretože príjemcovi pomoci umožňuje znížiť jeho prevádzkové náklady. Pomoc rovnako môže nepriamo narušiť hospodársku súťaž medzi letiskami tým, že podporuje rozvoj určitých letísk a prípadne tým, že nabáda určitú spoločnosť »premiestniť sa« z jedného letiska na druhé letisko a premiestniť linku z letiska Spoločenstva na regionálne letisko. V takomto prípade predstavuje daná pomoc obvykle štátnu pomoc a musí byť oznámená Komisii‘ (odseky 77 a 78).

| 62. | Je preto pravdepodobné, že dané opatrenie má vplyv na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

62.

Je preto pravdepodobné, že dané opatrenie má vplyv na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi.

3.1.4.   Záver

| 63. | Komisia vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti a vzhľadom na to, že jej slovenské orgány neposkytli podmienky zmluvy, ani podrobné informácie o okolnostiach, za ktorých sa obchod uzatvoril, usúdila na základe informácií, ktoré má k dispozícii, že spoločnosť Ryanair bola zvýhodnená štátnou pomocou v podobe zliav na letiskových poplatkoch, ktoré by jej za normálnych trhových podmienok neboli poskytnuté. |
| --- | --- |

63.

Komisia vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti a vzhľadom na to, že jej slovenské orgány neposkytli podmienky zmluvy, ani podrobné informácie o okolnostiach, za ktorých sa obchod uzatvoril, usúdila na základe informácií, ktoré má k dispozícii, že spoločnosť Ryanair bola zvýhodnená štátnou pomocou v podobe zliav na letiskových poplatkoch, ktoré by jej za normálnych trhových podmienok neboli poskytnuté.

| 64. | Pokiaľ slovenské orgány neposkytnú ekonomické zdôvodnenie zmluvy alebo akékoľvek iné informácie, ktoré by vylučovali poskytnutie takejto pomoci spoločnosti Ryanair, Komisia musí posúdiť opatrenie s cieľom určiť, či je zlučiteľné so spoločným trhom. |
| --- | --- |

64.

Pokiaľ slovenské orgány neposkytnú ekonomické zdôvodnenie zmluvy alebo akékoľvek iné informácie, ktoré by vylučovali poskytnutie takejto pomoci spoločnosti Ryanair, Komisia musí posúdiť opatrenie s cieľom určiť, či je zlučiteľné so spoločným trhom.

3.2.   Právny základ hodnotenia

| 65. | Komisia usudzuje, že článok 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES a Oznámenie Komisie týkajúce sa financovania letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk (ďalej len ‚usmernenia z roku 2005‘) (37) tvoria právny základ pre posúdenie zlučiteľnosti daného opatrenia. |
| --- | --- |

65.

Komisia usudzuje, že článok 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES a Oznámenie Komisie týkajúce sa financovania letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk (ďalej len ‚usmernenia z roku 2005‘) (37) tvoria právny základ pre posúdenie zlučiteľnosti daného opatrenia.

3.3.   Zlučiteľnosť pomoci

3.3.1.   Ciele pomoci na začatie činnosti

| 66. | Malé letiská obvykle nemajú taký počet cestujúcich, ktorý je nutný na dosiahnutie kritického objemu a prahu ziskovosti. |
| --- | --- |

66.

Malé letiská obvykle nemajú taký počet cestujúcich, ktorý je nutný na dosiahnutie kritického objemu a prahu ziskovosti.

| 67. | Aj keď sa určitým regionálnym letiskám môže dariť celkom dobre, pokiaľ im letecké spoločnosti, ktoré plnia záväzok služby vo verejnom záujme, zabezpečujú dostatočný počet cestujúcich, alebo ak štátne orgány uplatňujú programy pomoci sociálnej povahy, letecké spoločnosti uprednostňujú overené a vhodne situované centrálne letiská, ktoré umožňujú rýchle spojenia, majú ustálenú základňu cestujúcich a na ktorých letecké spoločnosti disponujú prevádzkovými intervalmi, ktoré nechcú stratiť. Okrem toho letiskové a letové politiky a investície sústreďovali po dlhé roky dopravu do významných národných metropol. |
| --- | --- |

67.

Aj keď sa určitým regionálnym letiskám môže dariť celkom dobre, pokiaľ im letecké spoločnosti, ktoré plnia záväzok služby vo verejnom záujme, zabezpečujú dostatočný počet cestujúcich, alebo ak štátne orgány uplatňujú programy pomoci sociálnej povahy, letecké spoločnosti uprednostňujú overené a vhodne situované centrálne letiská, ktoré umožňujú rýchle spojenia, majú ustálenú základňu cestujúcich a na ktorých letecké spoločnosti disponujú prevádzkovými intervalmi, ktoré nechcú stratiť. Okrem toho letiskové a letové politiky a investície sústreďovali po dlhé roky dopravu do významných národných metropol.

| 68. | Letecké spoločnosti preto často nie sú pripravené, aby bez náležitých stimulov riskovali otvorenie nových leteckých trás s odletom z neznámych a nevyskúšaných letísk. Z tohto dôvodu Komisia môže akceptovať, aby sa leteckým spoločnostiam za istých podmienok dočasne vyplácala verejná pomoc, ak ich táto pomoc motivuje otvoriť nové dopravné trasy alebo zaviesť nové termíny odletov z regionálnych letísk a prilákať väčší počet cestujúcich, čo by malo v stanovenom časovom horizonte umožniť dosiahnuť prah rentability. Komisia zabezpečí, aby takáto pomoc nezvýhodňovala veľké letiská, ktoré sú už z veľkej časti otvorené medzinárodnej doprave a hospodárskej súťaži (odseky 71 a 74 usmernení z roku 2005). |
| --- | --- |

68.

Letecké spoločnosti preto často nie sú pripravené, aby bez náležitých stimulov riskovali otvorenie nových leteckých trás s odletom z neznámych a nevyskúšaných letísk. Z tohto dôvodu Komisia môže akceptovať, aby sa leteckým spoločnostiam za istých podmienok dočasne vyplácala verejná pomoc, ak ich táto pomoc motivuje otvoriť nové dopravné trasy alebo zaviesť nové termíny odletov z regionálnych letísk a prilákať väčší počet cestujúcich, čo by malo v stanovenom časovom horizonte umožniť dosiahnuť prah rentability. Komisia zabezpečí, aby takáto pomoc nezvýhodňovala veľké letiská, ktoré sú už z veľkej časti otvorené medzinárodnej doprave a hospodárskej súťaži (odseky 71 a 74 usmernení z roku 2005).

| 69. | V usmerneniach o letectve z roku 2005 sa stanuje súbor podmienok (v odseku 79), ktoré treba splniť, aby bola pomoc na začatie činnosti považovaná za zlučiteľnú so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c). |
| --- | --- |

69.

V usmerneniach o letectve z roku 2005 sa stanuje súbor podmienok (v odseku 79), ktoré treba splniť, aby bola pomoc na začatie činnosti považovaná za zlučiteľnú so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c).

3.3.2.   Podmienky posúdenia zlučiteľnosti

| 70. | Vzhľadom na podmienky stanovené v odseku 79 usmernení z roku 2005 Komisia podotýka, že:






  a) | príjemca pomoci je držiteľom platnej prevádzkovej licencie vydanej členským štátom v zmysle nariadenia Rady (EHS) č. 2407/92 o licenciách leteckých dopravcov (38).
  V danom prípade sa pomoc udelí leteckému prepravcovi (Ryanair), ktorý je držiteľom prevádzkovej licencie v súlade s vyššie uvedeným nariadením; |
| --- | --- | --- |

70.

Vzhľadom na podmienky stanovené v odseku 79 usmernení z roku 2005 Komisia podotýka, že:

a)

príjemca pomoci je držiteľom platnej prevádzkovej licencie vydanej členským štátom v zmysle nariadenia Rady (EHS) č. 2407/92 o licenciách leteckých dopravcov (38).

V danom prípade sa pomoc udelí leteckému prepravcovi (Ryanair), ktorý je držiteľom prevádzkovej licencie v súlade s vyššie uvedeným nariadením;

| b) | pomoc sa vypláca na trasy spájajúce regionálne letisko kategórie C a D s iným letiskom Únie.
  Podľa informácií, ktoré poskytli slovenské orgány, bolo v roku 2006 na letisku odbavených celkovo 1 937 642 cestujúcich. To by znamenalo, že letisko patrí do kategórie C na účely usmernení z roku 2005. Spojenia s inými letiskami EÚ ako také v zásade spĺňajú toto kritérium.
  Komisia však nemá žiadne informácie o tom, či sa ostatné letiská na príslušných trasách nachádzajú v EÚ alebo mimo nej. Komisia preto vyzýva slovenské orgány, aby jej poskytli informácie o súčasných a plánovaných trasách z Bratislavy a do Bratislavy, ktoré prevádzkuje Ryanair; |
| --- | --- |

b)

pomoc sa vypláca na trasy spájajúce regionálne letisko kategórie C a D s iným letiskom Únie.

Podľa informácií, ktoré poskytli slovenské orgány, bolo v roku 2006 na letisku odbavených celkovo 1 937 642 cestujúcich. To by znamenalo, že letisko patrí do kategórie C na účely usmernení z roku 2005. Spojenia s inými letiskami EÚ ako také v zásade spĺňajú toto kritérium.

Komisia však nemá žiadne informácie o tom, či sa ostatné letiská na príslušných trasách nachádzajú v EÚ alebo mimo nej. Komisia preto vyzýva slovenské orgány, aby jej poskytli informácie o súčasných a plánovaných trasách z Bratislavy a do Bratislavy, ktoré prevádzkuje Ryanair;

| c) | pomoc vyplatená leteckým spoločnostiam sa uplatňuje iba na spustenie nových dopravných ciest alebo nových termínov odletov. Pomoc nesmie mať za následok iba premiestnenie premávky cestujúcich z jednej linky na druhú alebo od jednej spoločnosti k druhej. Pomoc najmä nesmie spôsobiť presmerovanie premávky cestujúcich, ktoré nie je odôvodnené vzhľadom na frekvenciu a životaschopnosť existujúcich služieb s odletom z iného letiska v rovnakom meste, v rovnakej mestskej aglomerácii (39) alebo v rovnakom letiskovom systéme (40), ktorý zabezpečuje dopravu do rovnakej alebo porovnateľnej destinácie za rovnakých podmienok.
  V danom prípade sa ukazuje, že preferenčné letiskové poplatky sa údajne vzťahujú skôr na nové letisko ako na novú destináciu (pozri časť 2.3.1 tohto rozhodnutia Informácie, ktoré poskytli sťažovateľ a médiá).
  Od slovenských orgánov sa požaduje, aby poskytli informácie o všetkých trasách prevádzkovaných spoločnosťou Ryanair spolu s podrobnými údajmi o tom, ktoré sa považujú sa ‚nové destinácie‘ a ktoré sa považujú za ‚existujúce destinácie‘ na účely zmluvy s BTS. Taktiež sa od nich požaduje, aby poskytli zoznam trás prevádzkovaných inými leteckými spoločnosťami z Bratislavy a do Bratislavy; |
| --- | --- |

c)

pomoc vyplatená leteckým spoločnostiam sa uplatňuje iba na spustenie nových dopravných ciest alebo nových termínov odletov. Pomoc nesmie mať za následok iba premiestnenie premávky cestujúcich z jednej linky na druhú alebo od jednej spoločnosti k druhej. Pomoc najmä nesmie spôsobiť presmerovanie premávky cestujúcich, ktoré nie je odôvodnené vzhľadom na frekvenciu a životaschopnosť existujúcich služieb s odletom z iného letiska v rovnakom meste, v rovnakej mestskej aglomerácii (39) alebo v rovnakom letiskovom systéme (40), ktorý zabezpečuje dopravu do rovnakej alebo porovnateľnej destinácie za rovnakých podmienok.

V danom prípade sa ukazuje, že preferenčné letiskové poplatky sa údajne vzťahujú skôr na nové letisko ako na novú destináciu (pozri časť 2.3.1 tohto rozhodnutia Informácie, ktoré poskytli sťažovateľ a médiá).

Od slovenských orgánov sa požaduje, aby poskytli informácie o všetkých trasách prevádzkovaných spoločnosťou Ryanair spolu s podrobnými údajmi o tom, ktoré sa považujú sa ‚nové destinácie‘ a ktoré sa považujú za ‚existujúce destinácie‘ na účely zmluvy s BTS. Taktiež sa od nich požaduje, aby poskytli zoznam trás prevádzkovaných inými leteckými spoločnosťami z Bratislavy a do Bratislavy;

| d) | trasa, na ktorú sa poskytne pomoc, sa musí ukázať byť v dlhodobom horizonte životaschopná, teda musí pokryť minimálne svoje náklady a to bez verejného financovania. Pomoc na začatie činnosti preto musí byť zostupná a časovo obmedzená.
  Zdá sa, že zľavy poskytnuté spoločnosti Ryanair na existujúce destinácie zostanú v platnosti po dobu desiatich rokov (čo zodpovedá trvaniu zmluvy). V prípade nových plánovaných destinácií sa plánuje každoročné zvyšovanie letiskových poplatkov s cieľom dosiahnuť úroveň letiskových poplatkov pre existujúce destinácie o šesť rokov (pozri časť 2.3.1 tohto rozhodnutia Informácie, ktoré poskytli sťažovateľ a médiá). Zľavy sú preto degresívne a majú obmedzené trvanie.
  Slovenské orgány však neposkytli informácie o rentabilite trás.
  Na základe uvedených skutočností Komisia pochybuje o tom, či je toto kritérium splnené; |
| --- | --- |

d)

trasa, na ktorú sa poskytne pomoc, sa musí ukázať byť v dlhodobom horizonte životaschopná, teda musí pokryť minimálne svoje náklady a to bez verejného financovania. Pomoc na začatie činnosti preto musí byť zostupná a časovo obmedzená.

Zdá sa, že zľavy poskytnuté spoločnosti Ryanair na existujúce destinácie zostanú v platnosti po dobu desiatich rokov (čo zodpovedá trvaniu zmluvy). V prípade nových plánovaných destinácií sa plánuje každoročné zvyšovanie letiskových poplatkov s cieľom dosiahnuť úroveň letiskových poplatkov pre existujúce destinácie o šesť rokov (pozri časť 2.3.1 tohto rozhodnutia Informácie, ktoré poskytli sťažovateľ a médiá). Zľavy sú preto degresívne a majú obmedzené trvanie.

Slovenské orgány však neposkytli informácie o rentabilite trás.

Na základe uvedených skutočností Komisia pochybuje o tom, či je toto kritérium splnené;

| e) | výška pomoci musí byť striktne spojená s dodatočnými nákladmi na začatie činnosti súvisiacimi s otvorením novej dopravnej cesty alebo nového termínu odletu, ktoré by prevádzkovateľ nemusel niesť za bežných prevádzkových podmienok.
  Nezdá sa, že by údajné zľavy na letiskových poplatkoch súviseli s kompenzáciou dodatočných nákladov spojených s otvorením nových trás. Navyše sa ukazuje, že tieto zľavy sa uplatňujú aj na existujúce destinácie. Keďže Komisia nemá k dispozícii podmienky zmluvy, nemôže posúdiť, či je toto kritérium splnené; |
| --- | --- |

e)

výška pomoci musí byť striktne spojená s dodatočnými nákladmi na začatie činnosti súvisiacimi s otvorením novej dopravnej cesty alebo nového termínu odletu, ktoré by prevádzkovateľ nemusel niesť za bežných prevádzkových podmienok.

Nezdá sa, že by údajné zľavy na letiskových poplatkoch súviseli s kompenzáciou dodatočných nákladov spojených s otvorením nových trás. Navyše sa ukazuje, že tieto zľavy sa uplatňujú aj na existujúce destinácie. Keďže Komisia nemá k dispozícii podmienky zmluvy, nemôže posúdiť, či je toto kritérium splnené;

| f) | výška a trvanie pomoci: zostupná pomoc sa môže poskytovať najviac tri roky. Výška pomoci nesmie v žiadnom roku prekročiť 50 % celkových oprávnených nákladov v danom roku a za celé obdobie trvania pomoci nesmie v priemere prekročiť 30 % oprávnených nákladov. Výška pomoci nesmie v žiadnom roku prekročiť 50 % celkových oprávnených nákladov v danom roku a za celé obdobie trvania pomoci nesmie v priemere prekročiť 40 % oprávnených nákladov. Ak je pomoc skutočne poskytnutá na obdobie 5 rokov, môže sa počas prvých troch rokov udržať na úrovni 50 % celkových oprávnených nákladov.
  V danom prípade bola zmluva údajne uzavretá na desať rokov. V prípade nových plánovaných destinácií sa zľavy budú údajne znižovať s cieľom dosiahnuť úroveň poplatku pre existujúce destinácie v lehote šiestich rokov.
  Keďže Komisia nemá k dispozícii podmienky zmluvy, nemôže posúdiť, či je kritérium maximálneho percentuálneho podielu a maximálneho trvania pomoci splnené.
  ‚V každom prípade však obdobie poskytovania pomoci na začatie činnosti leteckej spoločnosti musí byť podstatne kratšie ako obdobie, pre ktoré sa táto spoločnosť zaväzuje vykonávať svoje aktivity s odletom z daného letiska‘.
  Zdá sa, že údajné zníženie letiskových poplatkov, ktoré je predmetom zmluvy, sa zhoduje s obdobím, na ktoré spoločnosť Ryanair uzavrela zmluvu. Ak sa to potvrdí, tak táto podmienka nebude splnená; |
| --- | --- |

f)

výška a trvanie pomoci: zostupná pomoc sa môže poskytovať najviac tri roky. Výška pomoci nesmie v žiadnom roku prekročiť 50 % celkových oprávnených nákladov v danom roku a za celé obdobie trvania pomoci nesmie v priemere prekročiť 30 % oprávnených nákladov. Výška pomoci nesmie v žiadnom roku prekročiť 50 % celkových oprávnených nákladov v danom roku a za celé obdobie trvania pomoci nesmie v priemere prekročiť 40 % oprávnených nákladov. Ak je pomoc skutočne poskytnutá na obdobie 5 rokov, môže sa počas prvých troch rokov udržať na úrovni 50 % celkových oprávnených nákladov.

V danom prípade bola zmluva údajne uzavretá na desať rokov. V prípade nových plánovaných destinácií sa zľavy budú údajne znižovať s cieľom dosiahnuť úroveň poplatku pre existujúce destinácie v lehote šiestich rokov.

Keďže Komisia nemá k dispozícii podmienky zmluvy, nemôže posúdiť, či je kritérium maximálneho percentuálneho podielu a maximálneho trvania pomoci splnené.

‚V každom prípade však obdobie poskytovania pomoci na začatie činnosti leteckej spoločnosti musí byť podstatne kratšie ako obdobie, pre ktoré sa táto spoločnosť zaväzuje vykonávať svoje aktivity s odletom z daného letiska‘.

Zdá sa, že údajné zníženie letiskových poplatkov, ktoré je predmetom zmluvy, sa zhoduje s obdobím, na ktoré spoločnosť Ryanair uzavrela zmluvu. Ak sa to potvrdí, tak táto podmienka nebude splnená;

| g) | vyplatenie pomoci musí byť spojené so skutočným rastom počtu prepravených cestujúcich. V snahe zachovať stimulačný charakter pomoci a zabrániť zmene limitov by napr. jednotková suma na cestujúceho mala klesať so skutočným rastom počtu prepravených cestujúcich.
  V danom prípade sa ukazuje, že existuje prepojenie medzi zľavami poskytnutými spoločnosti Ryanair a počtom prepravených cestujúcich; |
| --- | --- |

g)

vyplatenie pomoci musí byť spojené so skutočným rastom počtu prepravených cestujúcich. V snahe zachovať stimulačný charakter pomoci a zabrániť zmene limitov by napr. jednotková suma na cestujúceho mala klesať so skutočným rastom počtu prepravených cestujúcich.

V danom prípade sa ukazuje, že existuje prepojenie medzi zľavami poskytnutými spoločnosti Ryanair a počtom prepravených cestujúcich;

| h) | nediskriminačné prideľovanie pomoci: každý verejný orgán, ktorý zvažuje poskytnúť podniku, prostredníctvom letiska alebo inak, pomoc na spustenie novej dopravnej cesty, musí svoj úmysel zverejniť s dostatočným časovým predstihom a s dostatočnou reklamou, aby sa všetkým zainteresovaným leteckým spoločnostiam umožnilo ponúknuť ich služby.
  Nezdá sa, že by sa ktorémukoľvek inému leteckému prepravcovi ponúkli rovnaké poplatky alebo poskytli informácie o prebiehajúcom uzatváraní zmluvy; |
| --- | --- |

h)

nediskriminačné prideľovanie pomoci: každý verejný orgán, ktorý zvažuje poskytnúť podniku, prostredníctvom letiska alebo inak, pomoc na spustenie novej dopravnej cesty, musí svoj úmysel zverejniť s dostatočným časovým predstihom a s dostatočnou reklamou, aby sa všetkým zainteresovaným leteckým spoločnostiam umožnilo ponúknuť ich služby.

Nezdá sa, že by sa ktorémukoľvek inému leteckému prepravcovi ponúkli rovnaké poplatky alebo poskytli informácie o prebiehajúcom uzatváraní zmluvy;

| i) | obchodný plán, ktorý dokazuje dlhodobú životaschopnosť trasy aj po ukončení pomoci, a analýza dosahu novej trasy na konkurenčné trasy pred udelením pomoci na začatie činnosti.
  Slovenské orgány neposkytli Komisii podnikateľský plán, ktorý by preukazoval životaschopnosť predmetných trás. Slovenské orgány nepredložili žiadnu analýzu vykazujúcu dosah nových trás na konkurenčné trasy. Komisia preto musí skonštatovať, že toto kritérium nie je splnené; |
| --- | --- |

i)

obchodný plán, ktorý dokazuje dlhodobú životaschopnosť trasy aj po ukončení pomoci, a analýza dosahu novej trasy na konkurenčné trasy pred udelením pomoci na začatie činnosti.

Slovenské orgány neposkytli Komisii podnikateľský plán, ktorý by preukazoval životaschopnosť predmetných trás. Slovenské orgány nepredložili žiadnu analýzu vykazujúcu dosah nových trás na konkurenčné trasy. Komisia preto musí skonštatovať, že toto kritérium nie je splnené;

| j) | štáty dohliadajú na uverejnenie zoznamu dotovaných trás každý rok a pre každé letisko, pričom pre každú pomoc musí byť spresnený zdroj verejného financovania, príjemca pomoci, výška vyplatenej pomoci a počet cestujúcich, ktorých sa to týka.
  Komisia nepreukázala, že informácie o údajnej štátnej pomoci plánovanej pre trasy z bratislavského letiska a na bratislavské letisko sú verejne dostupné; |
| --- | --- |

j)

štáty dohliadajú na uverejnenie zoznamu dotovaných trás každý rok a pre každé letisko, pričom pre každú pomoc musí byť spresnený zdroj verejného financovania, príjemca pomoci, výška vyplatenej pomoci a počet cestujúcich, ktorých sa to týka.

Komisia nepreukázala, že informácie o údajnej štátnej pomoci plánovanej pre trasy z bratislavského letiska a na bratislavské letisko sú verejne dostupné;

| k) | odvolania: okrem odvolaní ustanovených smernicami nazývanými ‚verejné obstarávanie‘ 89/665/EHS a 92/13/EHS (41), v prípadoch, keď sa tieto smernice uplatňujú, je potrebné stanoviť mechanizmy odvolania sa na úrovni členských štátov na účely odstránenia akejkoľvek diskriminácie pri poskytovaní pomoci.
  Týmto si dovoľujeme vyzvať slovenské orgány, aby poskytli Komisii informácie o odvolávacích postupoch platných v slovenskom právnom systéme, ktoré by mohli využiť tretie strany (iní leteckí prepravcovia), ktoré by chceli napadnúť zmluvu uzavretú medzi bratislavským letiskom a spoločnosťou Ryanair; |
| --- | --- |

k)

odvolania: okrem odvolaní ustanovených smernicami nazývanými ‚verejné obstarávanie‘ 89/665/EHS a 92/13/EHS (41), v prípadoch, keď sa tieto smernice uplatňujú, je potrebné stanoviť mechanizmy odvolania sa na úrovni členských štátov na účely odstránenia akejkoľvek diskriminácie pri poskytovaní pomoci.

Týmto si dovoľujeme vyzvať slovenské orgány, aby poskytli Komisii informácie o odvolávacích postupoch platných v slovenskom právnom systéme, ktoré by mohli využiť tretie strany (iní leteckí prepravcovia), ktoré by chceli napadnúť zmluvu uzavretú medzi bratislavským letiskom a spoločnosťou Ryanair;

| l) | sankčné mechanizmy sa musia uplatňovať v prípadoch, keď dopravca nedodržiava záväzky, ktoré prijal voči letisku pri vyplácaní pomoci.
  Komisii nie sú známe žiadne sankčné mechanizmy. |
| --- | --- |

l)

sankčné mechanizmy sa musia uplatňovať v prípadoch, keď dopravca nedodržiava záväzky, ktoré prijal voči letisku pri vyplácaní pomoci.

Komisii nie sú známe žiadne sankčné mechanizmy.

| 71. | Komisia preto pochybuje o tom, či podmienky zlučiteľnosti stanovené v usmerneniach z roku 2005 boli v danom prípade splnené. |
| --- | --- |

71.

Komisia preto pochybuje o tom, či podmienky zlučiteľnosti stanovené v usmerneniach z roku 2005 boli v danom prípade splnené.

3.3.3.   Záver

| 72. | Na základe vyššie uvedeného posúdenia zlučiteľnosti Komisia pochybuje o tom, či možno opatrenie štátnej pomoci vyhlásiť za zlučiteľné so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

72.

Na základe vyššie uvedeného posúdenia zlučiteľnosti Komisia pochybuje o tom, či možno opatrenie štátnej pomoci vyhlásiť za zlučiteľné so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES.

4.   ROZHODNUTIE

Na základe uvedených skutočností sa Komisia rozhodla začať konanie ustanovené v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES v súlade s článkom 6 nariadenia (ES) č. 659/1999.

V súlade s článkom 10 nariadenia (ES) č. 659/1999, Komisia nariaďuje Slovenskej republike, aby do jedného mesiaca od prijatia tohto listu predložila všetky dokumenty, informácie a údaje potrebné na posúdenie pomoci/opatrenia a najmä:

| — | podmienky zmluvy, ktorú bratislavské letisko uzavrelo s leteckým prepravcom Ryanair, |
| --- | --- |

—

podmienky zmluvy, ktorú bratislavské letisko uzavrelo s leteckým prepravcom Ryanair,

| — | štúdie, interné dokumenty alebo iné písomnosti, na základe ktorých sa dojednala zmluva so spoločnosťou Ryanair, |
| --- | --- |

—

štúdie, interné dokumenty alebo iné písomnosti, na základe ktorých sa dojednala zmluva so spoločnosťou Ryanair,

| — | podnikateľský plán letiska a všetky ostatné strategické dokumenty spolu s podnikateľskou stratégiou voči spoločnosti Ryanair, |
| --- | --- |

—

podnikateľský plán letiska a všetky ostatné strategické dokumenty spolu s podnikateľskou stratégiou voči spoločnosti Ryanair,

| — | pravidlá/okolnosti, na základe ktorých sú/boli dojednané poplatky s inými leteckými spoločnosťami a politika, na základe ktorej sa uplatňovali poplatky na iné spoločnosti prevádzkujúce lety na bratislavské letisko a z bratislavského letiska (Air Slovakia, ČSA, Lufthansa, SkyEurope), |
| --- | --- |

—

pravidlá/okolnosti, na základe ktorých sú/boli dojednané poplatky s inými leteckými spoločnosťami a politika, na základe ktorej sa uplatňovali poplatky na iné spoločnosti prevádzkujúce lety na bratislavské letisko a z bratislavského letiska (Air Slovakia, ČSA, Lufthansa, SkyEurope),

| — | akékoľvek existujúce zmluvy akcionárov medzi Fondom národného majetku a Slovenskou republikou týkajúce sa bratislavského letiska, |
| --- | --- |

—

akékoľvek existujúce zmluvy akcionárov medzi Fondom národného majetku a Slovenskou republikou týkajúce sa bratislavského letiska,

| — | informácie požadované v odseku 70 tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

—

informácie požadované v odseku 70 tohto rozhodnutia.

V opačnom prípade Komisia prijme rozhodnutie na základe informácií, ktoré má k dispozícii. Komisia vyzýva slovenské orgány, aby bezodkladne predložili kópiu tohto listu potenciálnemu príjemcovi pomoci.

Komisia si dovoľuje pripomenúť Slovenskej republike, že článok 88 ods. 3 Zmluvy o ES má odkladný účinok, a upozorňuje na článok 14 nariadenia (ES) č. 659/1999, ktorý stanovuje, že akúkoľvek neoprávnenú pomoc možno od príjemcu vymáhať.

Komisia upozorňuje Slovenskú republiku, že bude informovať zainteresované strany prostredníctvom uverejnenia tohto listu a jeho zmysluplného zhrnutia v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia bude tiež informovať zainteresované strany v krajinách EZVO, ktoré sú signatármi dohody o EHP, uverejnením oznamu v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, ako aj Dozorný orgán EZVO zaslaním kópie tohto listu. Všetky tieto zainteresované strany Komisia vyzve, aby predložili svoje pripomienky do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia uvedených informácií.”

---

(1)  ETREND, 31.3.2006,

1

http://relax.etrend.sk/65787/cestovanie/ryanair-si-poistil-bratislavu; Pravda.sk

(2)  http://relax.etrend.sk/65787/cestovanie/ryanair-si-poistil-bratislavu

2

(3)  http://www.minocw.nl/english/index.html

3

(4)  Punkt 27.4 i lag 92/1991.

4

(5)  http://www.airportbratislava.sk/flashContent/default3.html

5

(6)  http://relax.etrend.sk/65787/cestovanie/ryanair-si-poistil-bratislavu

6

(7)  http://www.tvojepeniaze.sk/urad-neodsuhlasi-predaj-letisk-dmm-/sk_pludia.asp?c=A060813_194625_sk_pludia_p04

7

(8)  EUT C 312, 9.12.2005, s. 1.

8

(9)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1).

9

(10)  ETREND, 31. marec 2006,

10

http://relax.etrend.sk/65787/cestovanie/ryanair-si-poistil-bratislavu; Pravda.sk.

(11)  Podrobné informácie o FNM sa nachádzajú na stránke:

11

http://www.natfund.gov.sk/

(12)  Výročná správa za rok 2006 je uverejnená na stránke:

12

http://www.natfund.gov.sk/index.html

(13)  Projekt 2004-SK-92801. Celkové náklady 2,2 milióna EUR, grant TEN-T 1,1 milióna EUR.

13

(14)  http://relax.etrend.sk/65787/cestovanie/ryanair-si-poistil-bratislavu

14

(15)  Odplata za pristátie, odplata za parkovanie lietadiel a odplata za použitie letiska cestujúcimi sa platí letisku. Odplaty za približovacie a letiskové riadenie vyberajú Letové prevádzkové služby Slovenskej republiky.

15

(16)  Dôverné obchodné tajomstvo. Pri výpočtoch sa použil príklad lietadla Boeing 737-800 so 189 sedadlami, MTOM – 69,9 s percentuálnym využitím kapacity lietadla 83 %.

16

(17)  Dôverné informácie.

17

(18)  Odlet + prílet.

18

(19)  List z 9. marca 2007.

19

(20)  Tamtiež.

20

(21)  Rozsudok súdu z 12. decembra 1996, T-358/94, Air France/Komisia, Zb. s. II-2109, ods. 62.

21

(22)  http://www.natfund.gov.sk/

22

(23)  Zákon č. 92/1991, par. 27 ods. 4.

23

(24)  Rozsudok súdu zo 16. mája 2002, C-482/99, Francúzsko/Komisia, Zb. 2002, s. I-04397, ods. 57.

24

(25)  Tamtiež, ods. 52.

25

(26)  Tamtiež, ods. 55 a 56.

26

(27)  http://www.airportbratislava.sk/63/44.html

27

(28)  List zo 7. marca 2007.

28

(29)  Rozsudok Súdu prvého stupňa zo 6. marca 2003 v spojených veciach T-228/99 a T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale a Land Nordrhein-Westfalen/Komisia Európskych spoločenstiev, C-305/89, ods. 18.

29

(30)  Tamtiež, ods. 19 – 20.

30

(31)  http://relax.etrend.sk/65787/cestovanie/ryanair-si-poistil-bratislavu

31

(32)  http://www.airportbratislava.sk/files/docs/VS %20BTS %202006.pdf

32

(33)  http://www.tvojepeniaze.sk/urad-neodsuhlasi-predaj-letisk-dmm-/sk_pludia.asp?c=A060813_194625_sk_pludia_p04

33

(34)  Rozsudok Súdu prvého stupňa z 30. apríla 1998 vo veci T-214/95 Het Vlaamse Gewest/Komisia, Zb. 1998, s. II-717.

34

(35)  V usmerneniach z roku 2005 Komisia uznala, že verejné financie poskytnuté letisku sa môžu použiť na udržanie letiskových poplatkov na umelo nízkej úrovni s cieľom zatraktívniť dopravu a môžu výrazne narušiť hospodársku súťaž (odsek 38).

35

(36)  Nariadenie Rady (EHS) č. 2407/92 z 23. júla 1992 o licenciách leteckých dopravcov (Ú. v. ES L 240, 24.8.1992, s. 1), nariadenie Rady (EHS) č. 2408/92 z 23. júla 1992 o prístupe leteckých dopravcov Spoločenstva k letovým trasám v rámci Spoločenstva (Ú. v. ES L 240, 24.8.1992, s. 8) a nariadenie Rady (EHS) č. 2409/92 z 23. júla 1992 o cestovnom a sadzbách v leteckých dopravných službách (Ú. v. ES L 240, 24.8.1992, s. 15).

36

(37)  Ú. v. EÚ C 312, 9.12.2005, s. 1.

37

(38)  Nariadenie Rady (EHS) č. 2407/92 z 23. júla 1992 o licenciách leteckých dopravcov (Ú. v. ES L 240, 24.8.1992).

38

(39)  Nariadenie Rady (EHS) č. 2408/92 o prístupe leteckých dopravcov Spoločenstva k letovým trasám v rámci Spoločenstva (Ú. v. ES L 240, 24.8.1992, s. 8).

39

(40)  V zmysle článku 2 písm. m) nariadenia Rady (EHS) č. 2408/92 o prístupe leteckých dopravcov Spoločenstva k letovým trasám v rámci Spoločenstva (Ú. v. ES L 240, 24.8.1992, s. 8).

40

(41)  Smernica Rady 89/665/EHS z 21. decembra 1989 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa uplatňovania postupov preskúmavania v rámci verejného obstarávania tovarov a prác (Ú. v. ES L 395, 30.12.1989, s. 33). Smernica Rady 92/13/EHS z 25. februára 1992, ktorou sa koordinujú zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia o uplatňovaní právnych predpisov Spoločenstva, o postupoch verejného obstarávania subjektov pôsobiacich vo vodnom, energetickom, dopravnom a telekomunikačnom sektore (Ú. v. ES L 76, 23.3.1992, s. 14).

41

---

| 8.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 173/20 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 173/20

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5246 – Goldman Sachs/Leg och Westphalian Companies)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 173/08)

| 1. | Kommissionen mottog den 1 juli 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget The Goldman Sachs Group Inc. (Goldman Sachs, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning förvärvar fullständig kontroll över företaget Landesentwicklungsgesellschaft Nordrhein-Westfalen GmbH (LEG, Tyskland) och företagen Ravensberger Heimstättengesellschaft mit beschränkter Haftung (Ravensberger, Tyskland), Ruhr-Lippe Wohnungsgesellschaft mit beschränkter Haftung (Ruhr-Lippe, Tyskland) samt Wohnungsgesellschaft Münsterland mit beschränkter Haftung (Münsterland, Tyskland) (tillsammans Westphalian Companies) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 1 juli 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget The Goldman Sachs Group Inc. (Goldman Sachs, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning förvärvar fullständig kontroll över företaget Landesentwicklungsgesellschaft Nordrhein-Westfalen GmbH (LEG, Tyskland) och företagen Ravensberger Heimstättengesellschaft mit beschränkter Haftung (Ravensberger, Tyskland), Ruhr-Lippe Wohnungsgesellschaft mit beschränkter Haftung (Ruhr-Lippe, Tyskland) samt Wohnungsgesellschaft Münsterland mit beschränkter Haftung (Münsterland, Tyskland) (tillsammans Westphalian Companies) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Goldman Sachs: Investmentbank, särskilt fastighetsinvesteringar, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Goldman Sachs: Investmentbank, särskilt fastighetsinvesteringar,

| — | LEG: Uthyrning av bostadsfastigheter, förvaltning och utveckling av kommersiella fastigheter och bostadsfastigheter, |
| --- | --- |

—

LEG: Uthyrning av bostadsfastigheter, förvaltning och utveckling av kommersiella fastigheter och bostadsfastigheter,

| — | Westphalian Companies: Uthyrning av bostadsfastigheter. |
| --- | --- |

—

Westphalian Companies: Uthyrning av bostadsfastigheter.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5246 – Goldman Sachs/Leg och Westphalian Companies, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5246 – Goldman Sachs/Leg och Westphalian Companies, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32.

---