# Eiropas Savienības C 161/2008

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 161 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 51. sējums2008. gada 25. jūnijs |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 161

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

51. sējums2008. gada 25. jūnijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2008/C 161/01 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5032 — Roxel/Protac) (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 161/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5094 — Nokia/Trolltech) (
  1
  ) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

2008/C 161/01

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5032 — Roxel/Protac) (
  1
  )

1

1

2008/C 161/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5094 — Nokia/Trolltech) (
  1
  )

1

1

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Padome |
| 2008/C 161/03 | Rumānijas paziņojums par vīzu savstarpējību | 2 |
| 2008/C 161/04 | Rumānijas paziņojums par vīzu savstarpējību | 3 |
| | Komisija |
| 2008/C 161/05 | Euro maiņas kurss | 4 |
| 2008/C 161/06 | Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums lietā COMP/M.4781 — Norddeutsche Affinerie/Cumerio (saskaņā ar 15. un 16. pantu Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā 2001/462/EK, EOTK par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci — OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.) | 5 |
| 2008/C 161/07 | Atzinums, ko sniegusi padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos savā 2008. gada 9. janvāra sanāksmē par lēmuma projektu lietā COMP/M.4781 — Norddeutsche Affinerie/Cumerio — Ziņotājs: Čehija | 6 |
| 2008/C 161/08 | Komisijas lēmuma kopsavilkums (2008. gada 23. janvāris), ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību (Lieta COMP/M.4781 — Norddeutsche Affinerie/Cumerio) (
  1
  ) | 7 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2008/C 161/09 | Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001 | 13 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Padome

2008/C 161/03

Rumānijas paziņojums par vīzu savstarpējību

2

2008/C 161/04

Rumānijas paziņojums par vīzu savstarpējību

3

Komisija

2008/C 161/05

Euro maiņas kurss

4

2008/C 161/06

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums lietā COMP/M.4781 — Norddeutsche Affinerie/Cumerio (saskaņā ar 15. un 16. pantu Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā 2001/462/EK, EOTK par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci — OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.)

(saskaņā ar 15. un 16. pantu Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā 2001/462/EK, EOTK par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci — OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.)

5

2008/C 161/07

Atzinums, ko sniegusi padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos savā 2008. gada 9. janvāra sanāksmē par lēmuma projektu lietā COMP/M.4781 — Norddeutsche Affinerie/Cumerio — Ziņotājs: Čehija

6

2008/C 161/08

Komisijas lēmuma kopsavilkums (2008. gada 23. janvāris), ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību (Lieta COMP/M.4781 — Norddeutsche Affinerie/Cumerio) (
  1
  )

1

7

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2008/C 161/09

Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001

13

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Tiesa |
| 2008/C 161/10 | Uzaicinājums pieteikt kandidatūras — Eiropas Kopienu Tiesas Bibliotēkas, pētniecības un dokumentācijas direkcijas ģenerāldirektors (AD15-AD16) | 16 |
| | Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO) |
| 2008/C 161/11 | Paziņojums par vispārēju konkursu EPSO/AST/66/08 | 18 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2008/C 161/12 | Valsts atbalsts — Francija — Valsts atbalsts C 24/08 (ex NN 38/07) — Fonds zvejniecības risku novēršanai: fiskālie pasākumi — Aicinājums iesniegt apsvērumus saistībā ar EK līguma 88. panta 2. punkta piemērošanu (
  1
  ) | 19 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Tiesa

2008/C 161/10

Uzaicinājums pieteikt kandidatūras — Eiropas Kopienu Tiesas Bibliotēkas, pētniecības un dokumentācijas direkcijas ģenerāldirektors (AD15-AD16)

16

Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO)

2008/C 161/11

Paziņojums par vispārēju konkursu EPSO/AST/66/08

18

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2008/C 161/12

Valsts atbalsts — Francija — Valsts atbalsts C 24/08 (ex NN 38/07) — Fonds zvejniecības risku novēršanai: fiskālie pasākumi — Aicinājums iesniegt apsvērumus saistībā ar EK līguma 88. panta 2. punkta piemērošanu (
  1
  )

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

| 25.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 161/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5032 — Roxel/Protac)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 161/01)

2008. gada 21. aprīlī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32008M5032. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32008M5032. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 25.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 161/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5094 — Nokia/Trolltech)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 161/02)

2008. gada 4. jūnijā Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32008M5094. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32008M5094. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Padome

| 25.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 161/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 161/2

---

Rumānijas paziņojums par vīzu savstarpējību (1)

(2008/C 161/03)

Briselē, 2008. gada 22. aprīlī

Nr. 3668

Rumānijas Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā apliecina cieņu Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam un saistībā ar Pastāvīgās pārstāvniecības 2007. gada 21. februāra verbālnotu Nr. 1629 un pamatojoties uz 2. pantu Padomes 2005. gada 2. jūnija Regulā (EK) Nr. 851/2005, ar kuru attiecībā uz savstarpējības mehānismu groza Padomes 2001. gada 15. marta Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar gandarījumu paziņo, ka, stājoties spēkā Rumānijas valdības un Brazīlijas Federatīvās Republikas nolīgumam par vīzu sistēmas atcelšanu, no 2008. gada 1. februāra Rumānijas pilsoņiem nepiemēro vīzu režīmu tranzīta un īslaicīgu ceļojumu gadījumā uz 30 dienu ilgu laika periodu.

Šāds paziņojums ir nosūtīts Eiropas Komisijai.

Rumānijas Pastāvīgā pārstāvniecība izmanto šo iespēju, lai Eiropas Savienības Padomei atkārtoti paustu visdziļākos cieņas apliecinājumus.

---

(1)  Šis paziņojums ir publicēts saskaņā ar 2. pantu Padomes 2005. gada 2. jūnija Regulā (EK) Nr. 851/2005 (OV L 141, 4.6.2005., 3. lpp.), ar ko groza 2001. gada 15. marta Regulu (EK) Nr. 539/2001 (OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.).

---

| 25.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 161/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 161/3

---

Rumānijas paziņojums par vīzu savstarpējību (1)

(2008/C 161/04)

Briselē, 2008. gada 9. maijā

Nr. 4185

Rumānijas pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā apliecina cieņu Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretariātam un saistībā ar Pastāvīgās pārstāvniecības 2007. gada 21. februāra verbālo notu Nr. 1629 un pamatojoties uz 2. pantu Padomes 2005. gada 2. jūnija Regulā (EK) Nr. 851/2005, ar kuru attiecībā uz savstarpības mehānismu groza Padomes 2001. gada 15. marta Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar gandarījumu paziņo, ka sākot ar 2008. gada 19. martu Singapūras Republika ir nolēmusi pagarināt uzturēšanās ilgumu bez vīzas no 30 līdz 90 dienām attiecībā uz tiem Rumānijas pilsoņiem, kas ceļo uz šo valsti. Iebraucot Singapūras Republikā, Rumānijas pilsoņiem būs atļauts iebraukt valsts teritorijā bez vīzas uz 30 dienu ilgu laika periodu, ko pēc tam Singapūras Republikas imigrācijas iestādes var pagarināt līdz 90 dienām.

Šāds paziņojums ir nosūtīts Eiropas Komisijai.

Rumānijas Pastāvīgā pārstāvniecība izmanto šo iespēju, lai Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretariātam atkārtoti paustu visdziļākos cieņas apliecinājumus.

---

(1)  Šis paziņojums ir publicēts saskaņā ar 2. pantu Padomes 2005. gada 2. jūnija Regulā (EK) Nr. 851/2005 (OV L 141, 4.6.2005., 3. lpp.), ar ko groza 2001. gada 15. marta Regulu (EK) Nr. 539/2001 (OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.).

---

Komisija

| 25.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 161/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 161/4

---

Euro maiņas kurss (1)

2008. gada 24. jūnijs

(2008/C 161/05)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,5568 |
| JPY | Japānas jēna | 168,00 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4589 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,79095 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,4026 |
| CHF | Šveices franks | 1,6185 |
| ISK | Islandes krona | 131,35 |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,9745 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,075 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 239,16 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7025 |
| PLN | Polijas zlots | 3,3663 |
| RON | Rumānijas leja | 3,6793 |
| SKK | Slovākijas krona | 30,344 |
| TRY | Turcijas lira | 1,9173 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6326 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5823 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 12,1544 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,0576 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,1305 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 609,73 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 12,5556 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 10,6951 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,2473 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 420,64 |
| MYR | Malaizijas ringits | 5,0666 |
| PHP | Filipīnu peso | 69,200 |
| RUB | Krievijas rublis | 36,7520 |
| THB | Taizemes bats | 52,200 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,5089 |
| MXN | Meksikas peso | 16,1096 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,5568

JPY

Japānas jēna

168,00

DKK

Dānijas krona

7,4589

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,79095

SEK

Zviedrijas krona

9,4026

CHF

Šveices franks

1,6185

ISK

Islandes krona

131,35

NOK

Norvēģijas krona

7,9745

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,075

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

239,16

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7025

PLN

Polijas zlots

3,3663

RON

Rumānijas leja

3,6793

SKK

Slovākijas krona

30,344

TRY

Turcijas lira

1,9173

AUD

Austrālijas dolārs

1,6326

CAD

Kanādas dolārs

1,5823

HKD

Hongkongas dolārs

12,1544

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,0576

SGD

Singapūras dolārs

2,1305

KRW

Dienvidkorejas vons

1 609,73

ZAR

Dienvidāfrikas rands

12,5556

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

10,6951

HRK

Horvātijas kuna

7,2473

IDR

Indonēzijas rūpija

14 420,64

MYR

Malaizijas ringits

5,0666

PHP

Filipīnu peso

69,200

RUB

Krievijas rublis

36,7520

THB

Taizemes bats

52,200

BRL

Brazīlijas reāls

2,5089

MXN

Meksikas peso

16,1096

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 25.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 161/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 161/5

---

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums lietā COMP/M.4781 — Norddeutsche Affinerie/Cumerio

(saskaņā ar 15. un 16. pantu Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā 2001/462/EK, EOTK par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci — OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.)

(2008/C 161/06)

Komisija 2007. gada 30. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (“EK Apvienošanās regula”), saskaņā ar kuru uzņēmums Norddeutsche Affinerie AG (“Norddeutsche Affinerie”, Vācija) EK Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūtu kontroli pār visu uzņēmumu Cumerio S.A. (“Cumerio”, Beļģija) publiskā izsolē, kas izziņota 2007. gada 27. jūnijā.

Pēc paziņojuma iepriekšējas izskatīšanas Komisija konstatēja, ka ierosinātā darījuma rezultātā Norddeutsche Affinerie iegūs vienpersonisku kontroli pār Cumerio, izsakot neapmaksatu akciju, iespēju līgumu un garantiju pārņemšanas piedāvājumu, un tādēļ darījums ir uzskatāms par koncentrāciju EK Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē.

Lai Komisija varētu novērst jebkādas nopietnas šaubas I fāzē, puses 2007. gada 28. augustā iesniedza atlīdzināšanas priekšlikumu.

Komisija secināja, ka pēc paziņojuma pārbaudes un atlīdzināšanas priekšlikuma tirgus pārbaudes, balstoties uz I fāzē pieejamo informāciju, Komisijas šaubas netika kliedētas un 2007. gada 18. septembrī nolēma sākt procedūras saskaņā ar EK Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

Norddeutsche Affinerie nelūdza piekļuvi lietas galvenajiem dokumentiem saskaņā ar paraugprakses noteikumiem apvienošanās gadījumos.

Ņemot vērā padziļināto tirgus pētījumu, Komisija dienesti secināja, ka ierosinātais darījums nevarētu būtiski kaitēt efektīvai konkurencei kopējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā un tādēļ tas ir saderīgs ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību. Tāpēc paziņojumu sniedzošai pusei netika nosūtīts nekāds paziņojums par iebildumiem.

Puses vai trešās personas man nav iesniegušas nekādus jautājumus vai apsvērumus. Saistībā ar šo lietu nav nepieciešams izteikt īpašas piezīmes par tiesībām tikt uzklausītam.

Briselē, 2008. gada 8. janvārī

Karen WILLIAMS

---

| 25.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 161/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 161/6

---

Atzinums, ko sniegusi padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos savā 2008. gada 9. janvāra sanāksmē par lēmuma projektu lietā COMP/M.4781 — Norddeutsche Affinerie/Cumerio

Ziņotājs: Čehija

(2008/C 161/07)

| 1. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka paziņotais darījums uzskatāms par koncentrāciju Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 nozīmē. |
| --- | --- |

1.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka paziņotais darījums uzskatāms par koncentrāciju Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 nozīmē.

| 2. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas definīcijām par konkrētajiem tirgiem:






  a) | pasaules vara lūžņu tirgus, |
| --- | --- | --- |

2.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas definīcijām par konkrētajiem tirgiem:

a)

pasaules vara lūžņu tirgus,

| b) | pasaules vara katodu tirgus, |
| --- | --- |

b)

pasaules vara katodu tirgus,

| c) | EEZ vara stieņu tirgus, |
| --- | --- |

c)

EEZ vara stieņu tirgus,

| d) | EEZ vara veidņu tirgus, iespējamu turpmāku sadalīšanu segmentos — veidnes no vara, kas nesatur skābekli, un citas vara veidnes — var atstāt atklātu šajā lietā. |
| --- | --- |

d)

EEZ vara veidņu tirgus, iespējamu turpmāku sadalīšanu segmentos — veidnes no vara, kas nesatur skābekli, un citas vara veidnes — var atstāt atklātu šajā lietā.

| 3. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka konkrēto produktu tirgus definīcijas dažādiem pusfabrikātu vara izstrādājumiem un to ģeogrāfiskai izplatībai var atstāt atklātas šajā lietā. |
| --- | --- |

3.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka konkrēto produktu tirgus definīcijas dažādiem pusfabrikātu vara izstrādājumiem un to ģeogrāfiskai izplatībai var atstāt atklātas šajā lietā.

| 4. | Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija vara lūžņu pasaules tirgū neizraisīs neparedzētas sekas, kas varētu būtiski traucēt efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai ievērojamā tā daļā. |
| --- | --- |

4.

Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija vara lūžņu pasaules tirgū neizraisīs neparedzētas sekas, kas varētu būtiski traucēt efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai ievērojamā tā daļā.

| 5. | Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija vara stieņu EEZ tirgū neizraisīs neparedzētas sekas, kas varētu būtiski traucēt efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai ievērojamā tā daļā. |
| --- | --- |

5.

Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija vara stieņu EEZ tirgū neizraisīs neparedzētas sekas, kas varētu būtiski traucēt efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai ievērojamā tā daļā.

| 6. | Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija vara veidņu EEZ tirgū neizraisīs neparedzētas sekas, kas varētu būtiski traucēt efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai ievērojamā tā daļā.
  Viena dalībvalsts nepiekrīt. |
| --- | --- |

6.

Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija vara veidņu EEZ tirgū neizraisīs neparedzētas sekas, kas varētu būtiski traucēt efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai ievērojamā tā daļā.

Viena dalībvalsts nepiekrīt.

| 7. | Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija vara katodu pakārtotos tirgos neizraisīs vertikālās sekas, kas varētu būtiski traucēt efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai ievērojamā tā daļā. |
| --- | --- |

7.

Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija vara katodu pakārtotos tirgos neizraisīs vertikālās sekas, kas varētu būtiski traucēt efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai ievērojamā tā daļā.

| 8. | Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija vara veidņu pakārtotos tirgos neizraisīs vertikālās sekas, kas varētu būtiski traucēt efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai ievērojamā tā daļā.
  Viena dalībvalsts nepiekrīt. |
| --- | --- |

8.

Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija vara veidņu pakārtotos tirgos neizraisīs vertikālās sekas, kas varētu būtiski traucēt efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai ievērojamā tā daļā.

Viena dalībvalsts nepiekrīt.

| 9. | Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija vara veidņu EEZ tirgū neizraisīs paredzētas sekas, kas varētu būtiski traucēt efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai ievērojamā tā daļā.
  Viena dalībvalsts nepiekrīt. Viena dalībvalsts atturas. |
| --- | --- |

9.

Padomdevējas komitejas locekļi piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija vara veidņu EEZ tirgū neizraisīs paredzētas sekas, kas varētu būtiski traucēt efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai ievērojamā tā daļā.

Viena dalībvalsts nepiekrīt. Viena dalībvalsts atturas.

| 10. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija ir jāatzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ nolīgumu.
  Viena dalībvalsts nepiekrīt. Viena dalībvalsts atturas. |
| --- | --- |

10.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija ir jāatzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ nolīgumu.

Viena dalībvalsts nepiekrīt. Viena dalībvalsts atturas.

---

| 25.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 161/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 161/7

---

Komisijas lēmuma kopsavilkums

(2008. gada 23. janvāris),

ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību

(Lieta COMP/M.4781 — Norddeutsche Affinerie/Cumerio)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 161/08)

Komisija 2008. gada 23. janvārī pieņēma lēmumu apvienošanās lietā saskaņā ar Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju un jo īpaši tās 8. panta 1. punktu
   (1). Pilns lēmuma teksts bez konfidenciālas informācijas lietas autentiskā valodā un Komisijas darba valodās atrodams Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē šādā adresē:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   KOPSAVILKUMS

| 1. | Komisija 2007. gada 30. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (“EK Apvienošanās regula”), saskaņā ar kuru uzņēmums Norddeutsche Affinerie AG (“NA”, Vācija) EK Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Cumerio S.A. (“Cumerio”, Beļģija) publiskā izsolē, kas izziņota 2007. gada 27. jūnijā. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2007. gada 30. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (“EK Apvienošanās regula”), saskaņā ar kuru uzņēmums Norddeutsche Affinerie AG (“NA”, Vācija) EK Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Cumerio S.A. (“Cumerio”, Beļģija) publiskā izsolē, kas izziņota 2007. gada 27. jūnijā.

| 2. | NA ir Vācijas akciju sabiedrība, kurai ir ražotnes Hamburgā, Emmerihā un Līnenā (Vācijā). NA ražo vara katodus (Hamburgā un Līnenā). Vara katodus vēlāk pārstrādā vara stieņos (Hamburgā un Emmerihā) un vara veidnēs (sakausējumus cilindra formā un plakanbluķus Hamburgā). Nākamā ražošanas daļa pēc vara veidnēm ir meitas uzņēmumā Prymetall GmbH & Co. KG (“Prymetall”) Stolbergā (Vācijā), NA arī darbojas ar vara pusfabrikātu ražošanu un pārdošanu. Bez vara stieņu ražošanas Prymetall ražo arī savītas stieples. Turklāt NA pieder (netieši, ar Prymetall starpniecību) 50 % daļu uzņēmumā Schwermetall Halbzeugwerk GmbH & Co. KG (“Schwermetall”, Vācija), kas ražo vara veidnes un satītas vara sloksnes. Otrs partneris Wieland Werke AG (“Wieland”, Vācija) uzņēmumā JV Schwermetall pats ražo vara veidnes (tikai paša iekšējai apstrādei), kā arī vara pusfabrikātus un vara gala izstrādājumus. Uzņēmumi Wieland un Prymetall pērk vara veidnes un satītas sloksnes no uzņēmuma Schwermetall. Visbeidzot, NA pieder 60 % daļu uzņēmumā Deutsche Giessdraht GmbH (“Deutsche Giessdraht”, Vācija), kas ražo vara stieņus un kuru kopīgi kontrolē ar Corporacion Nacional del Cobre de Chile (“Codelco”, Čīle), kam pieder atlikušie 40 % daļu. |
| --- | --- |

2.

NA ir Vācijas akciju sabiedrība, kurai ir ražotnes Hamburgā, Emmerihā un Līnenā (Vācijā). NA ražo vara katodus (Hamburgā un Līnenā). Vara katodus vēlāk pārstrādā vara stieņos (Hamburgā un Emmerihā) un vara veidnēs (sakausējumus cilindra formā un plakanbluķus Hamburgā). Nākamā ražošanas daļa pēc vara veidnēm ir meitas uzņēmumā Prymetall GmbH & Co. KG (“Prymetall”) Stolbergā (Vācijā), NA arī darbojas ar vara pusfabrikātu ražošanu un pārdošanu. Bez vara stieņu ražošanas Prymetall ražo arī savītas stieples. Turklāt NA pieder (netieši, ar Prymetall starpniecību) 50 % daļu uzņēmumā Schwermetall Halbzeugwerk GmbH & Co. KG (“Schwermetall”, Vācija), kas ražo vara veidnes un satītas vara sloksnes. Otrs partneris Wieland Werke AG (“Wieland”, Vācija) uzņēmumā JV Schwermetall pats ražo vara veidnes (tikai paša iekšējai apstrādei), kā arī vara pusfabrikātus un vara gala izstrādājumus. Uzņēmumi Wieland un Prymetall pērk vara veidnes un satītas sloksnes no uzņēmuma Schwermetall. Visbeidzot, NA pieder 60 % daļu uzņēmumā Deutsche Giessdraht GmbH (“Deutsche Giessdraht”, Vācija), kas ražo vara stieņus un kuru kopīgi kontrolē ar Corporacion Nacional del Cobre de Chile (“Codelco”, Čīle), kam pieder atlikušie 40 % daļu.

| 3. | Cumerio ir Beļģijas akciju sabiedrība, kurai ir ražotnes Olenā (Beļģijā), Pirdopā (Bulgārijā), Avelino (Itālijā) un ar savu meitasuzņēmumu Swiss Advanced Materials AG, Yverdons-les-Bains pilsētā (Šveicē). Cumerio nodarbojas ar vara katodu ražošanu (Olenā, Pirdopā), vara stieņus ražo (Olenā, Avelino) un vara veidnes (gan sakausējumus cilindra formā, gan vara plakanbluķus Olenā), mazākā apjomā vara stieņus, vara stieples (Avelino) un profilus (Yverdons-les-Bains). Atšķirībā no NA, kas tālāk pārstrādā veidnes un satītas vara sloksnes, Cumerio neražo vara pusfabrikātus. |
| --- | --- |

3.

Cumerio ir Beļģijas akciju sabiedrība, kurai ir ražotnes Olenā (Beļģijā), Pirdopā (Bulgārijā), Avelino (Itālijā) un ar savu meitasuzņēmumu Swiss Advanced Materials AG, Yverdons-les-Bains pilsētā (Šveicē). Cumerio nodarbojas ar vara katodu ražošanu (Olenā, Pirdopā), vara stieņus ražo (Olenā, Avelino) un vara veidnes (gan sakausējumus cilindra formā, gan vara plakanbluķus Olenā), mazākā apjomā vara stieņus, vara stieples (Avelino) un profilus (Yverdons-les-Bains). Atšķirībā no NA, kas tālāk pārstrādā veidnes un satītas vara sloksnes, Cumerio neražo vara pusfabrikātus.

| 4. | Austrijas kontrolakciju sabiedrība A-TEC Industries AG (“A-TEC”) ir starptautiska rūpniecības grupa, kas darbojas piedziņas sistēmu, ražošanas inženiertehnisko iekārtu, darbarīku ražošanas un metalurģijas jomā, tās daļa NA ir 13,75 %, tās daļa Cumirio ir 25 % plus 1 akcija. A-TEC pieder 100 % daļas uzņēmumā Montanwerke Brixlegg AG (“Brixlegg”), kas ir galvenais NA un Cumerio konkurents vara veidņu ražošanā. |
| --- | --- |

4.

Austrijas kontrolakciju sabiedrība A-TEC Industries AG (“A-TEC”) ir starptautiska rūpniecības grupa, kas darbojas piedziņas sistēmu, ražošanas inženiertehnisko iekārtu, darbarīku ražošanas un metalurģijas jomā, tās daļa NA ir 13,75 %, tās daļa Cumirio ir 25 % plus 1 akcija. A-TEC pieder 100 % daļas uzņēmumā Montanwerke Brixlegg AG (“Brixlegg”), kas ir galvenais NA un Cumerio konkurents vara veidņu ražošanā.

| 5. | Piedāvātā darījuma rezultātā NA iegūst vienpersonisku kontroli pār Cumerio, pārņemot visas neapmaksātas akcijas, iespēju līgumus un garantijas. |
| --- | --- |

5.

Piedāvātā darījuma rezultātā NA iegūst vienpersonisku kontroli pār Cumerio, pārņemot visas neapmaksātas akcijas, iespēju līgumus un garantijas.

| 6. | Lai Komisija varētu novērst jebkādas nopietnas šaubas I fāzē, puses 2007. gada 28. augustā iesniedza atlīdzināšanas priekšlikumu, piedāvājot pārdot visu uzņēmuma Cumerio vara veidņu ražošanas darbības veidu. |
| --- | --- |

6.

Lai Komisija varētu novērst jebkādas nopietnas šaubas I fāzē, puses 2007. gada 28. augustā iesniedza atlīdzināšanas priekšlikumu, piedāvājot pārdot visu uzņēmuma Cumerio vara veidņu ražošanas darbības veidu.

| 7. | Atlīdzināšanas priekšlikuma tirgus pārbaudes rezultāts bija samērā negatīvs. Komisija secināja, ņemot vērā I fāzē pieejamo informāciju, ka šaubas par potenciālu vienpusēju ietekmi vara veidņu tirgos nevar tikt kliedētas. Tādēļ Komisija 2007. gada 18. septembrī nolēma sākt izmeklēšanas II fāzi. |
| --- | --- |

7.

Atlīdzināšanas priekšlikuma tirgus pārbaudes rezultāts bija samērā negatīvs. Komisija secināja, ņemot vērā I fāzē pieejamo informāciju, ka šaubas par potenciālu vienpusēju ietekmi vara veidņu tirgos nevar tikt kliedētas. Tādēļ Komisija 2007. gada 18. septembrī nolēma sākt izmeklēšanas II fāzi.

| 8. | II fāzes tirgus izmeklēšanā atklājās, ka uz jauno uzņēmumu EEZ vara veidņu tirdzniecības tirgū, uz to saglabāsies konkurences spiediens gan no vara veidņu vietējiem ražotājiem, gan no vara veidņu pircējiem, kas var iesaistīties iepriekšējā posma tirgū. Turklāt, ņemot vērā vara veidņu tirgus īpašības, tā struktūru, ierobežojumus, ko izraisījis jaudas pārpalikums un konkurences spiediens, ko savukārt izraisījuši vara pusfabrikātu pakārtotie tirgi, tiek secināts, ka darījums neparedz būtiski traucēt efektīvu konkurenci EEZ vara veidņu tirgū. Ņemot minēto vērā, jaunais uzņēmums nespēs īstenot veiksmīgu ierobežošanas stratēģiju vara izejvielu pusfabrikātu pakārtotajos tirgos. |
| --- | --- |

8.

II fāzes tirgus izmeklēšanā atklājās, ka uz jauno uzņēmumu EEZ vara veidņu tirdzniecības tirgū, uz to saglabāsies konkurences spiediens gan no vara veidņu vietējiem ražotājiem, gan no vara veidņu pircējiem, kas var iesaistīties iepriekšējā posma tirgū. Turklāt, ņemot vērā vara veidņu tirgus īpašības, tā struktūru, ierobežojumus, ko izraisījis jaudas pārpalikums un konkurences spiediens, ko savukārt izraisījuši vara pusfabrikātu pakārtotie tirgi, tiek secināts, ka darījums neparedz būtiski traucēt efektīvu konkurenci EEZ vara veidņu tirgū. Ņemot minēto vērā, jaunais uzņēmums nespēs īstenot veiksmīgu ierobežošanas stratēģiju vara izejvielu pusfabrikātu pakārtotajos tirgos.

| 9. | Tādēļ tiek ierosināts pieņemt apstiprināšanas lēmumu saskaņā ar Apvienošanās regulas 8. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

9.

Tādēļ tiek ierosināts pieņemt apstiprināšanas lēmumu saskaņā ar Apvienošanās regulas 8. panta 1. punktu.

II.   PASKAIDROJUMA RAKSTS

A.   KONKRĒTIE PRODUKTU TIRGI

| 10. | Ierosinātais darījums attiecas uz vara nozari. |
| --- | --- |

10.

Ierosinātais darījums attiecas uz vara nozari.

1.   Vara nozare

| 11. | Varš ir dabisks produkts, ko iegūst no vara rūdas. Pēc vara rūdas iegūšanas vara raktuvē pārstrādes uzņēmumos to bagātina un iegūst vara koncentrātu. Gan vara koncentrātu, gan vara lūžņus izmanto vara katodu ražošanā. Lai sasniegtu Londonas Metālu biržas (LMB) vara katodu “A klases” standartu, kas ir starptautiskajā tirdzniecībā visplašāk izmantotais standarts, katodos vara saturam jābūt vismaz 99,9935 %, kā arī jābūt noteiktam dažādu piejaukumu, piemēram, sudraba, svina, fosfora u.c. maksimālajam līmenim, kas veido ne vairāk kā 0,0065 %. Katodus, ko LMB nav sertificējusi, sauc par zemākas kvalitātes katodiem. LMB ir pasaules vadošais vara tirdzniecības tirgus. “LMB cena” tiek uzskatīta par “pasaules vara cenu”. |
| --- | --- |

11.

Varš ir dabisks produkts, ko iegūst no vara rūdas. Pēc vara rūdas iegūšanas vara raktuvē pārstrādes uzņēmumos to bagātina un iegūst vara koncentrātu. Gan vara koncentrātu, gan vara lūžņus izmanto vara katodu ražošanā. Lai sasniegtu Londonas Metālu biržas (LMB) vara katodu “A klases” standartu, kas ir starptautiskajā tirdzniecībā visplašāk izmantotais standarts, katodos vara saturam jābūt vismaz 99,9935 %, kā arī jābūt noteiktam dažādu piejaukumu, piemēram, sudraba, svina, fosfora u.c. maksimālajam līmenim, kas veido ne vairāk kā 0,0065 %. Katodus, ko LMB nav sertificējusi, sauc par zemākas kvalitātes katodiem. LMB ir pasaules vadošais vara tirdzniecības tirgus. “LMB cena” tiek uzskatīta par “pasaules vara cenu”.

| 12. | Vara katodi ir galvenais materiāls, no kura ražo vara stieņus un vara veidnes. |
| --- | --- |

12.

Vara katodi ir galvenais materiāls, no kura ražo vara stieņus un vara veidnes.

| 13. | Vara stienis ir tievs, garš, apaļš vara gabals, ko parasti ražo ar 8 mm diametru. Vara stienis ir galvenā izejviela elektrības kabeļu, instalācijas kabeļu, komunikāciju kabeļu un stiepļu ražošanā. Vara stieni var tālāk pārstrādāt, piemēram, stieptā un savītā stieplē, profilos un kniedēs. |
| --- | --- |

13.

Vara stienis ir tievs, garš, apaļš vara gabals, ko parasti ražo ar 8 mm diametru. Vara stienis ir galvenā izejviela elektrības kabeļu, instalācijas kabeļu, komunikāciju kabeļu un stiepļu ražošanā. Vara stieni var tālāk pārstrādāt, piemēram, stieptā un savītā stieplē, profilos un kniedēs.

| 14. | Ir divu veidu vara veidnes: sakausējumi cilindra formā (billets) un plakanbluķi (cakes). Sakausējumi cilindra formā ir vara veidnes ar apaļu griezumu, kura diametrs ir 100–800 mm un garums aptuveni 600 mm. Plakanbluķi ir vara veidnes četrstūra formā, viens plakanbluķis sver līdz 25 tonnām. Sakausējumus cilindra formā pēc tam pārstrādā caurulēs, serdeņos un profilos, bet vara plakanbluķi ir izejmateriāls satītām vara sloksnēm un citiem satītiem vara materiāliem. |
| --- | --- |

14.

Ir divu veidu vara veidnes: sakausējumi cilindra formā (billets) un plakanbluķi (cakes). Sakausējumi cilindra formā ir vara veidnes ar apaļu griezumu, kura diametrs ir 100–800 mm un garums aptuveni 600 mm. Plakanbluķi ir vara veidnes četrstūra formā, viens plakanbluķis sver līdz 25 tonnām. Sakausējumus cilindra formā pēc tam pārstrādā caurulēs, serdeņos un profilos, bet vara plakanbluķi ir izejmateriāls satītām vara sloksnēm un citiem satītiem vara materiāliem.

| 15. | Pušu darbība pārklājas vara lūžņu, vara katodu, blakusproduktu, kas rodas vara kausēšanas un elektrolīzes rezultātā, vara stieņu un vara veidņu ražošanā. Lai gan Cumerio nedarbojas kā vara izstrādājumu, kas izgatavoti no vara veidnēm, ražotājs pakārtotajos tirgos, šie tirgi tiks analizēti attiecībā uz vienpusēju un vertikālu ietekmi vara veidņu tirgū. |
| --- | --- |

15.

Pušu darbība pārklājas vara lūžņu, vara katodu, blakusproduktu, kas rodas vara kausēšanas un elektrolīzes rezultātā, vara stieņu un vara veidņu ražošanā. Lai gan Cumerio nedarbojas kā vara izstrādājumu, kas izgatavoti no vara veidnēm, ražotājs pakārtotajos tirgos, šie tirgi tiks analizēti attiecībā uz vienpusēju un vertikālu ietekmi vara veidņu tirgū.

2.   Vara lūžņi

Produktu tirgus definīcija

| 16. | Savos iepriekšējos lēmumos Komisija ir norādījusi, ka vara lūžņiem ir atšķirīgs produktu tirgus. Atšķirīga vara lūžņu tirgus esību apstiprināja tirgus izmeklēšana. |
| --- | --- |

16.

Savos iepriekšējos lēmumos Komisija ir norādījusi, ka vara lūžņiem ir atšķirīgs produktu tirgus. Atšķirīga vara lūžņu tirgus esību apstiprināja tirgus izmeklēšana.

| 17. | Viens no respondentiem, kas piedalījās tirgus izpētē, apstiprināja, ka vara lūžņu pārstrāde saskaņā ar tā saucamo vienošanos par vara lūžņu pārstrādi (tolling arrangement) var veidot produktu tirgu, kas ir atšķirīgs no vara lūžņu tirgus. |
| --- | --- |

17.

Viens no respondentiem, kas piedalījās tirgus izpētē, apstiprināja, ka vara lūžņu pārstrāde saskaņā ar tā saucamo vienošanos par vara lūžņu pārstrādi (tolling arrangement) var veidot produktu tirgu, kas ir atšķirīgs no vara lūžņu tirgus.

| 18. | Tirgus izmeklēšanas rezultātā noskaidrojās, ka ne tikai vara veidņu ražotāji, bet visi vara pārstrādātāji EEZ un ārpus tās izmanto vara lūžņus kā izejmateriālu. Notiek plaša vara lūžņu tirdzniecība. Tirgus izpētē apstiprinājās, ka vara lūžņu pārstrāde ir viens no daudziem veidiem, kā tos izmantot, gūstot peļņu. Tādēļ Komisija secina, ka, raugoties no pieprasījuma puses, vara lūžņu pārstrāde (scrap tolling) ir iespējams aizstāt ar lūžņu pārdošanu pārstrādātājiem un, iespējams, lūžņu tirgotājiem. |
| --- | --- |

18.

Tirgus izmeklēšanas rezultātā noskaidrojās, ka ne tikai vara veidņu ražotāji, bet visi vara pārstrādātāji EEZ un ārpus tās izmanto vara lūžņus kā izejmateriālu. Notiek plaša vara lūžņu tirdzniecība. Tirgus izpētē apstiprinājās, ka vara lūžņu pārstrāde ir viens no daudziem veidiem, kā tos izmantot, gūstot peļņu. Tādēļ Komisija secina, ka, raugoties no pieprasījuma puses, vara lūžņu pārstrāde (scrap tolling) ir iespējams aizstāt ar lūžņu pārdošanu pārstrādātājiem un, iespējams, lūžņu tirgotājiem.

Ģeogrāfiskā tirgus definīcija

| 19. | Tirgus izpētē apstiprinājās, ka vara lūžņu piegādātāji un tirgotāji piedāvā savus lūžņus visā pasaulē un daudzi lūžņu pircēji EEZ iepērk no avotiem, kas atrodas ārpus EEZ. |
| --- | --- |

19.

Tirgus izpētē apstiprinājās, ka vara lūžņu piegādātāji un tirgotāji piedāvā savus lūžņus visā pasaulē un daudzi lūžņu pircēji EEZ iepērk no avotiem, kas atrodas ārpus EEZ.

3.   Vara katodi

Produktu tirgus definīcija

| 20. | Tā kā šis darījums nerada bažas par konkurenci vara katodu tirgū, jautājums par to, vai LMB kvalitātes standartam atbilstoši un tam neatbilstoši katodi veido vienu produktu tirgu vai tomēr ir atšķirīgi tirgi, var — saskaņā ar iepriekšējiem Komisijas lēmumiem — palikt atklāts. |
| --- | --- |

20.

Tā kā šis darījums nerada bažas par konkurenci vara katodu tirgū, jautājums par to, vai LMB kvalitātes standartam atbilstoši un tam neatbilstoši katodi veido vienu produktu tirgu vai tomēr ir atšķirīgi tirgi, var — saskaņā ar iepriekšējiem Komisijas lēmumiem — palikt atklāts.

Ģeogrāfiskā tirgus definīcija

| 21. | Ņemot vērā ģeogrāfiskā tirgus definīciju, respondenti, kas piedalījās Komisijas tirgus izmeklēšanā, apstiprināja saskaņā ar iepriekšējiem Komisijas lēmumiem, ka vara katodu tirdzniecība norit visā pasaulē. |
| --- | --- |

21.

Ņemot vērā ģeogrāfiskā tirgus definīciju, respondenti, kas piedalījās Komisijas tirgus izmeklēšanā, apstiprināja saskaņā ar iepriekšējiem Komisijas lēmumiem, ka vara katodu tirdzniecība norit visā pasaulē.

4.   Vara stieņi

Produktu tirgus definīcija

| 22. | Vara stieņus var ražot divos dažādos procesos: (i) nepārtraukti lejot un velmējot, vai (ii) tieši lejot (direct casting). Lai gan vara stieņus ražo ar dažādiem diametriem no 8 mm līdz 25 mm, 95 % no visiem Eiropā ražotiem vara stieņiem diametrs ir 8 mm, tas ir pieņemtais standarts. |
| --- | --- |

22.

Vara stieņus var ražot divos dažādos procesos: (i) nepārtraukti lejot un velmējot, vai (ii) tieši lejot (direct casting). Lai gan vara stieņus ražo ar dažādiem diametriem no 8 mm līdz 25 mm, 95 % no visiem Eiropā ražotiem vara stieņiem diametrs ir 8 mm, tas ir pieņemtais standarts.

| 23. | Ziņotāja puse uzskata, ka vara stieņu ražošanas un piegādes tirgus veido vienu konkrēto produktu tirgu un nav vajadzības atdalīt minētos divus ražošanas procesus vai stieņu diametrus. Tas atbilst iepriekšējiem Komisijas lēmumiem. |
| --- | --- |

23.

Ziņotāja puse uzskata, ka vara stieņu ražošanas un piegādes tirgus veido vienu konkrēto produktu tirgu un nav vajadzības atdalīt minētos divus ražošanas procesus vai stieņu diametrus. Tas atbilst iepriekšējiem Komisijas lēmumiem.

| 24. | Tirgus izmeklēšanā norādīts, ka vara stieņa (i), kas ražots nepārtraukti lejot un velmējot, un vara stieņa (ii), kas ražots, tieši lejot, aizvietojamība no pieprasījuma viedokļa ir galvenokārt vienpusēja. |
| --- | --- |

24.

Tirgus izmeklēšanā norādīts, ka vara stieņa (i), kas ražots nepārtraukti lejot un velmējot, un vara stieņa (ii), kas ražots, tieši lejot, aizvietojamība no pieprasījuma viedokļa ir galvenokārt vienpusēja.

| 25. | Attiecībā uz iespējamu turpmāku iedalījumu saskaņā ar vara stieņu dažādiem diametriem (no 8 mm līdz 25 mm) tirgus izmeklēšanā noskaidrots, ka dažādus diametrus izmanto dažādi un vairums pircēju pērk dažādu diametru vara stieņus. Tirgus izmeklēšanā apstiprinājās augsta līmeņa piedāvājuma puses aizvietojamība. |
| --- | --- |

25.

Attiecībā uz iespējamu turpmāku iedalījumu saskaņā ar vara stieņu dažādiem diametriem (no 8 mm līdz 25 mm) tirgus izmeklēšanā noskaidrots, ka dažādus diametrus izmanto dažādi un vairums pircēju pērk dažādu diametru vara stieņus. Tirgus izmeklēšanā apstiprinājās augsta līmeņa piedāvājuma puses aizvietojamība.

Ģeogrāfiskā tirgus definīcija

| 26. | Saskaņā ar iepriekšējiem Komisijas lēmumiem un ņemot vērā vara stieņu piegādātāju izplatību Eiropā, tirgus izmeklēšanā noskaidrojās, ka ģeogrāfiskie loki ap ražotnēm, kas savstarpēji ietekmē konkurences situāciju, pārklājas. Tādēļ ģeogrāfiskais tirgus ir EEZ. |
| --- | --- |

26.

Saskaņā ar iepriekšējiem Komisijas lēmumiem un ņemot vērā vara stieņu piegādātāju izplatību Eiropā, tirgus izmeklēšanā noskaidrojās, ka ģeogrāfiskie loki ap ražotnēm, kas savstarpēji ietekmē konkurences situāciju, pārklājas. Tādēļ ģeogrāfiskais tirgus ir EEZ.

5.   Vara veidnes

Produktu tirgus definīcija

| 27. | Vara veidnes ir vara izstrādājumi, kas daļēji pārtrauktā vai nepārtrauktā procesā izlieti sakausēta cilindra vai plakanbluķa formā. Atkarībā no vara un piejaukumu satura ziņotāja puse izšķir vara veidnes pēc dažādām īpašībām, piemēram, veidnes, kas nesatur skābekli (OF-Cu), speciāli elektrolītiskas (SE-Cu), elektrolītiskas (E-Cu) un fosforu saturošas (Cu saturoši Ph) vara veidnes. |
| --- | --- |

27.

Vara veidnes ir vara izstrādājumi, kas daļēji pārtrauktā vai nepārtrauktā procesā izlieti sakausēta cilindra vai plakanbluķa formā. Atkarībā no vara un piejaukumu satura ziņotāja puse izšķir vara veidnes pēc dažādām īpašībām, piemēram, veidnes, kas nesatur skābekli (OF-Cu), speciāli elektrolītiskas (SE-Cu), elektrolītiskas (E-Cu) un fosforu saturošas (Cu saturoši Ph) vara veidnes.

| 28. | Attiecībā uz pieprasījuma puses cilindra sakausējumu un plakanbluķu savstarpēju aizvietojamību tirgus izpētē norādīts, ka cilindra sakausējumi un plakanbluķi nav aizvietojami un no respondentu viedokļa veido atšķirīgus tirgus. |
| --- | --- |

28.

Attiecībā uz pieprasījuma puses cilindra sakausējumu un plakanbluķu savstarpēju aizvietojamību tirgus izpētē norādīts, ka cilindra sakausējumi un plakanbluķi nav aizvietojami un no respondentu viedokļa veido atšķirīgus tirgus.

| 29. | Attiecībā uz piedāvātāju puses vara veidņu aizvietojamību, ziņotāja puse ir paziņojusi, ka veidņu piegādātāji var viegli pāriet no cilindra sakausējumu uz plakanbluķu ražošanu un otrādi īsā laikposmā un bez īpašiem ieguldījumiem. Tas pats tiek apgalvots par iespēju ražot dažādas kvalitātes vara veidnes. |
| --- | --- |

29.

Attiecībā uz piedāvātāju puses vara veidņu aizvietojamību, ziņotāja puse ir paziņojusi, ka veidņu piegādātāji var viegli pāriet no cilindra sakausējumu uz plakanbluķu ražošanu un otrādi īsā laikposmā un bez īpašiem ieguldījumiem. Tas pats tiek apgalvots par iespēju ražot dažādas kvalitātes vara veidnes.

| 30. | Lai gan ne visi vara ražotāji/pārstrādātāji varētu viegli pārslēgties starp cilindra sakausējumu un plakanbluķu ražošanu uz tās pašas ražošanas līnijas, tirgus izmeklēšanā apstiprinājās, ka, raugoties no piedāvājuma aizvietojamības viedokļa, cilindra sakausējumi un plakanbluķi ir savstarpēji aizvietojami. |
| --- | --- |

30.

Lai gan ne visi vara ražotāji/pārstrādātāji varētu viegli pārslēgties starp cilindra sakausējumu un plakanbluķu ražošanu uz tās pašas ražošanas līnijas, tirgus izmeklēšanā apstiprinājās, ka, raugoties no piedāvājuma aizvietojamības viedokļa, cilindra sakausējumi un plakanbluķi ir savstarpēji aizvietojami.

| 31. | Attiecībā uz dažādas kvalitātes varu tirgus izpētē noradīts, ka dažādas kvalitātes varu parasti var ražot uz tām pašām ražošanas līnijām ar nelielām papildu izmaksām vai bez tām. Apstiprinājās, ka no piedāvājuma aizvietojamības viedokļa dažādas kvalitātes vara veidnes neveido atšķirīgus produktu tirgus, iespējams, izņemot OF-Cu veidnes. |
| --- | --- |

31.

Attiecībā uz dažādas kvalitātes varu tirgus izpētē noradīts, ka dažādas kvalitātes varu parasti var ražot uz tām pašām ražošanas līnijām ar nelielām papildu izmaksām vai bez tām. Apstiprinājās, ka no piedāvājuma aizvietojamības viedokļa dažādas kvalitātes vara veidnes neveido atšķirīgus produktu tirgus, iespējams, izņemot OF-Cu veidnes.

| 32. | Tomēr, tā kā Cumerio neražo OF-Cu veidnes, jautājums ir atklāts, vai OF-Cu veidnes veido atšķirīgu konkrētu produktu tirgu, jo tas neietekmē darījuma novērtējumu konkurences jomā. |
| --- | --- |

32.

Tomēr, tā kā Cumerio neražo OF-Cu veidnes, jautājums ir atklāts, vai OF-Cu veidnes veido atšķirīgu konkrētu produktu tirgu, jo tas neietekmē darījuma novērtējumu konkurences jomā.

Ģeogrāfiskā tirgus definīcija

| 33. | Ziņotāja puse apgalvo, ka konkrētais veidņu ģeogrāfiskais tirgus ir vismaz EEZ. Tirgus izpētē apstiprināts, ka transporta izmaksas ir salīdzinoši nelielas, salīdzinot ar vara veidņu vērtību. Vēl svarīgāk, tirgus izmeklēšanā tika apstiprināts, ka piegādātāji no EEZ valstīm vara veidņu tirdzniecības tirgū pārdod visā EEZ un zināmā mērā ārpus EEZ, Āzijā un Ziemeļamerikā. |
| --- | --- |

33.

Ziņotāja puse apgalvo, ka konkrētais veidņu ģeogrāfiskais tirgus ir vismaz EEZ. Tirgus izpētē apstiprināts, ka transporta izmaksas ir salīdzinoši nelielas, salīdzinot ar vara veidņu vērtību. Vēl svarīgāk, tirgus izmeklēšanā tika apstiprināts, ka piegādātāji no EEZ valstīm vara veidņu tirdzniecības tirgū pārdod visā EEZ un zināmā mērā ārpus EEZ, Āzijā un Ziemeļamerikā.

6.   Vara veidņu pakārtotie tirgi

Produktu un ģeogrāfiskā tirgus definīcija

| 34. | Vara veidnes pēc tam pārstrādā vara pusfabrikātos. Tirgus izpēte apstiprina, ka pastāv dažādi vara izstrādājumu pielietojumi pēc veidņu ražošanas, svarīgākie no tiem ir elektrotehnikas un elektronikas nozare; būvniecības nozare; telekomunikācijas; automobiļu rūpniecība; mašīnbūve. |
| --- | --- |

34.

Vara veidnes pēc tam pārstrādā vara pusfabrikātos. Tirgus izpēte apstiprina, ka pastāv dažādi vara izstrādājumu pielietojumi pēc veidņu ražošanas, svarīgākie no tiem ir elektrotehnikas un elektronikas nozare; būvniecības nozare; telekomunikācijas; automobiļu rūpniecība; mašīnbūve.

| 35. | Zinot, ka Cumerio nedarbojas vara pusfabrikātu pakārtotajos tirgos, novērtējumā nav svarīgi precīzi definēt robežas starp dažādu vara pusfabrikātu dažādiem tirgiem un lemt par to precīzu ģeogrāfisko izplatību EEZ vai pasaulē. |
| --- | --- |

35.

Zinot, ka Cumerio nedarbojas vara pusfabrikātu pakārtotajos tirgos, novērtējumā nav svarīgi precīzi definēt robežas starp dažādu vara pusfabrikātu dažādiem tirgiem un lemt par to precīzu ģeogrāfisko izplatību EEZ vai pasaulē.

B.   IETEKMES UZ KONKURENCI NOVĒRTĒJUMS

1.   Vienpusēja ietekme

Nekoordinēta ietekme uz vara lūžņu tirgu

| 36. | Veicot tirgus izpēti, vairāki pircēji pauda bažas, ka darījums var radīt paaugstinātu pirktspēju, kad jaunais uzņēmums kā viens no ierobežota skaita vara lūžņu pircējiem var izmantot savu stāvokli, lai samazinātu lūžņu cenu. |
| --- | --- |

36.

Veicot tirgus izpēti, vairāki pircēji pauda bažas, ka darījums var radīt paaugstinātu pirktspēju, kad jaunais uzņēmums kā viens no ierobežota skaita vara lūžņu pircējiem var izmantot savu stāvokli, lai samazinātu lūžņu cenu.

| 37. | Kā noteikts Pamatnostādnēs par horizontālo apvienošanos novērtēšanu saskaņā ar Padomes Regulu par uzņēmumu koncentrāciju kontroli (“Horizontālās apvienošanās pamatnostādnes”) paaugstināta pirktspēja (ja apstiprināsies tās esība) nav pietiekama, lai apgalvotu, ka tiek būtiski traucēta konkurence. |
| --- | --- |

37.

Kā noteikts Pamatnostādnēs par horizontālo apvienošanos novērtēšanu saskaņā ar Padomes Regulu par uzņēmumu koncentrāciju kontroli (“Horizontālās apvienošanās pamatnostādnes”) paaugstināta pirktspēja (ja apstiprināsies tās esība) nav pietiekama, lai apgalvotu, ka tiek būtiski traucēta konkurence.

| 38. | Maz ticams, ka minētā darījuma dēļ ievērojami pieaugtu pirktspēja. Jaunā uzņēmuma daļa kopējā vara lūžņu pieprasījumā būs aptuveni [10–15] %. Jaunais uzņēmums saskarsies ar konkurences spiedienu no daudziem konkurentiem un šajā tirgū nevarēs uzsākt pret konkurenci vērstu darbību. |
| --- | --- |

38.

Maz ticams, ka minētā darījuma dēļ ievērojami pieaugtu pirktspēja. Jaunā uzņēmuma daļa kopējā vara lūžņu pieprasījumā būs aptuveni [10–15] %. Jaunais uzņēmums saskarsies ar konkurences spiedienu no daudziem konkurentiem un šajā tirgū nevarēs uzsākt pret konkurenci vērstu darbību.

| 39. | Ņemot vērā minēto, var secināt, ka piedāvātais darījums nebūs par cēloni vienpusējai ietekmei, kuras rezultātā tiks būtiski traucēta efektīva konkurence pasaules vara lūžņu tirgū. |
| --- | --- |

39.

Ņemot vērā minēto, var secināt, ka piedāvātais darījums nebūs par cēloni vienpusējai ietekmei, kuras rezultātā tiks būtiski traucēta efektīva konkurence pasaules vara lūžņu tirgū.

Nekoordinēta ietekme uz vara stieņu tirgu

| 40. | Pēc darījuma jaunais uzņēmums kļūs par lielāko vara stieņu piegādātāju EEZ. Trešām personām tika pārdoti [80–90] % produkcijas, atlikušo daļu vara stieņu piegādātāji izmanto savai iekšējai stiepļu, kabeļu un profilu ražošanai. Vara stieņu tirdzniecības tirgū jaunajam uzņēmumam būs kopēja tirgus daļa aptuveni [30–40] % apmērā. Attiecībā uz kopējo vara stieņu ražošanu, ieskaitot ražošanu iekšējām vajadzībām, jaunā uzņēmuma kopējā tirgus daļa būtu aptuveni [20–30] %. |
| --- | --- |

40.

Pēc darījuma jaunais uzņēmums kļūs par lielāko vara stieņu piegādātāju EEZ. Trešām personām tika pārdoti [80–90] % produkcijas, atlikušo daļu vara stieņu piegādātāji izmanto savai iekšējai stiepļu, kabeļu un profilu ražošanai. Vara stieņu tirdzniecības tirgū jaunajam uzņēmumam būs kopēja tirgus daļa aptuveni [30–40] % apmērā. Attiecībā uz kopējo vara stieņu ražošanu, ieskaitot ražošanu iekšējām vajadzībām, jaunā uzņēmuma kopējā tirgus daļa būtu aptuveni [20–30] %.

| 41. | Lai gan daži respondenti, kas iesaistīti tirgus izpētē un kas pērk vara stieņus, pauda bažas, ka lielāka apvienotā uzņēmuma tirgus daļa var paaugstināt cenas un samazināt izvēli, šādas bažas var kliedēt. Pirmkārt, jaunais uzņēmums saskarsies ar vairākiem lieliem konkurentiem, kas darbojas visā EEZ. Otrkārt, vairums pircēju saņem vara stieņus no diviem vai trijiem dažādiem piegādātājiem un vairākus citus piegādātājus apsver kā alternatīvu. Treškārt, vairumam vara stieņu piegādātāju ir neizmantotā jauda, un tie var palielināt pārdošanas apjomu tirdzniecības tirgū vai palielināt to kopējo ražošanu vara stieņu cenas paaugstināšanās gadījumā. |
| --- | --- |

41.

Lai gan daži respondenti, kas iesaistīti tirgus izpētē un kas pērk vara stieņus, pauda bažas, ka lielāka apvienotā uzņēmuma tirgus daļa var paaugstināt cenas un samazināt izvēli, šādas bažas var kliedēt. Pirmkārt, jaunais uzņēmums saskarsies ar vairākiem lieliem konkurentiem, kas darbojas visā EEZ. Otrkārt, vairums pircēju saņem vara stieņus no diviem vai trijiem dažādiem piegādātājiem un vairākus citus piegādātājus apsver kā alternatīvu. Treškārt, vairumam vara stieņu piegādātāju ir neizmantotā jauda, un tie var palielināt pārdošanas apjomu tirdzniecības tirgū vai palielināt to kopējo ražošanu vara stieņu cenas paaugstināšanās gadījumā.

| 42. | Pastāvot citiem spēcīgiem konkurentiem, pašreizējā situācijā, kad ir vara stieņu ražošanas jaudas pārpalikums EEZ, kā arī potenciāla konkurentu esošo ražošanas apjomu paplašināšanās turpinās veicināt saspringtu konkurenci un ierobežos jaunā uzņēmuma spēju un stimulu pacelt cenas pēc apvienošanās. |
| --- | --- |

42.

Pastāvot citiem spēcīgiem konkurentiem, pašreizējā situācijā, kad ir vara stieņu ražošanas jaudas pārpalikums EEZ, kā arī potenciāla konkurentu esošo ražošanas apjomu paplašināšanās turpinās veicināt saspringtu konkurenci un ierobežos jaunā uzņēmuma spēju un stimulu pacelt cenas pēc apvienošanās.

Nekoordinēta ietekme uz vara veidņu tirgu

| 43. | EEZ galvenais vara veidņu patēriņa raksturojums ir augsta iekšējā patēriņa proporcija: vara veidņu iekšējais patēriņš ir gandrīz piecas reizes lielāks nekā noiets tirdzniecības tirgū. |
| --- | --- |

43.

EEZ galvenais vara veidņu patēriņa raksturojums ir augsta iekšējā patēriņa proporcija: vara veidņu iekšējais patēriņš ir gandrīz piecas reizes lielāks nekā noiets tirdzniecības tirgū.

| 44. | Tirdzniecības tirgū puses ir galvenie vara veidņu piegādātāji EEZ. To kopējā tirgus daļa vara veidņu EEZ tirdzniecības tirgū ir aptuveni [50–60] %. Vara veidņu tirgū, neskaitot OF-Cu kvalitātes varu, abu uzņēmumu kopējā tirgus daļa EEZ būs aptuveni [50–60] %. Montanwerke Brixlegg, kas pieder A-TEC, ir galvenais konkurents, kura tirgus daļa ir aptuveni [20–30] %. |
| --- | --- |

44.

Tirdzniecības tirgū puses ir galvenie vara veidņu piegādātāji EEZ. To kopējā tirgus daļa vara veidņu EEZ tirdzniecības tirgū ir aptuveni [50–60] %. Vara veidņu tirgū, neskaitot OF-Cu kvalitātes varu, abu uzņēmumu kopējā tirgus daļa EEZ būs aptuveni [50–60] %. Montanwerke Brixlegg, kas pieder A-TEC, ir galvenais konkurents, kura tirgus daļa ir aptuveni [20–30] %.

| 45. | Kopumā tirgus izpēte liecina, ka vara veidņu ražošanu un izmantošanu EEZ iekšējai ražošanai vai tirdzniecības tirgū veicina dinamika vara veidņu ražošanas iepriekšējā posma tirgū un nākamā posma tirgū. |
| --- | --- |

45.

Kopumā tirgus izpēte liecina, ka vara veidņu ražošanu un izmantošanu EEZ iekšējai ražošanai vai tirdzniecības tirgū veicina dinamika vara veidņu ražošanas iepriekšējā posma tirgū un nākamā posma tirgū.

| 46. | Pirmkārt, vara cena ietekmē vara ražošanas vērtības pilnu ķēdi, jo tā veido aptuveni 95 % no vara veidņu vērtības (iekšējais patēriņš) vai pārdošanas cenas (pirkumi tirdzniecības tirgū). Tikai mazāk par 5 % no vara veidņu vērtības vai pārdošanas cenas veido vara veidņu ražotāju pievienoto vērtību (“pārstrādes nodeva”). |
| --- | --- |

46.

Pirmkārt, vara cena ietekmē vara ražošanas vērtības pilnu ķēdi, jo tā veido aptuveni 95 % no vara veidņu vērtības (iekšējais patēriņš) vai pārdošanas cenas (pirkumi tirdzniecības tirgū). Tikai mazāk par 5 % no vara veidņu vērtības vai pārdošanas cenas veido vara veidņu ražotāju pievienoto vērtību (“pārstrādes nodeva”).

| 47. | Otrkārt, konkurences dinamiku būtiski ietekmē dažādu pakāpju dažādu dalībnieku vertikāla integrācija un/ vai to atrašanās vērtību ķēdē. Tā kā lielākie ziņotāja puses pircēji vara veidņu tirdzniecības tirgū vienlaicīgi ir nozīmīgi ražotāji iekšējām vajadzībām, tie ierobežo savu atkarību no ziņojošās puses. Citi svarīgi vara veidņu ražotāji izmanto visu savu vara veidņu ražošanu, lai ražotu vara pusfabrikātus. |
| --- | --- |

47.

Otrkārt, konkurences dinamiku būtiski ietekmē dažādu pakāpju dažādu dalībnieku vertikāla integrācija un/ vai to atrašanās vērtību ķēdē. Tā kā lielākie ziņotāja puses pircēji vara veidņu tirdzniecības tirgū vienlaicīgi ir nozīmīgi ražotāji iekšējām vajadzībām, tie ierobežo savu atkarību no ziņojošās puses. Citi svarīgi vara veidņu ražotāji izmanto visu savu vara veidņu ražošanu, lai ražotu vara pusfabrikātus.

| 48. | Komisija izmeklēja, cik lielā mērā cenu pieaugums EEZ vara veidņu tirdzniecības tirgū var būt ilgtspējīgs. Tirgus izpēte apstiprināja, ka pieejamā ievērojama apjoma neizmantotā jauda veidņu ražošanai turpinās izdarīt konkurences spiedienu uz jauno uzņēmumu un neļaus tam paaugstināt cenu vara veidnēm. |
| --- | --- |

48.

Komisija izmeklēja, cik lielā mērā cenu pieaugums EEZ vara veidņu tirdzniecības tirgū var būt ilgtspējīgs. Tirgus izpēte apstiprināja, ka pieejamā ievērojama apjoma neizmantotā jauda veidņu ražošanai turpinās izdarīt konkurences spiedienu uz jauno uzņēmumu un neļaus tam paaugstināt cenu vara veidnēm.

| 49. | Turklāt, ja cenas tirdzniecības tirgū vara veidnēm pieaugs, pastāv iespēja, ka vara veidņu neintegrēti lietotāji integrējas iepriekšējā posma tirgū un tādējādi kļūs aktīvi vara veidņu ražotāji. |
| --- | --- |

49.

Turklāt, ja cenas tirdzniecības tirgū vara veidnēm pieaugs, pastāv iespēja, ka vara veidņu neintegrēti lietotāji integrējas iepriekšējā posma tirgū un tādējādi kļūs aktīvi vara veidņu ražotāji.

| 50. | Turklāt tirgus izpēte apstiprināja, ka pusfabrikātu nākamā posma tirgi vara izstrādājumu izdara konkurences spiedienu uz vara veidņu iepriekšējā posma tirgu. Tā tas ir šajā gadījumā, pirmkārt, jo ir vairāk pārdevēju (dalībnieku tirdzniecības tirgū) vara pusfabrikātu nākamā posma tirgos nekā vara veidņu iepriekšējā posma tirgū; otrkārt, jo integrētiem pārdevējiem ir (līdzīgi kā tas būtu jaunā uzņēmuma gadījumā) lieka ražošanas jauda; treškārt, jo pārdevēji vara pusfabrikātu nākamā posma tirgos saskaras ar ne vara izstrādājumu konkurenci; un ceturtkārt, tie saskaras ar spēcīgu konkurenci ārpus Eiropas attiecībā uz vara izstrādājumu pusfabrikātiem, ko izmanto elektriskās un elektroniskās iekārtās. |
| --- | --- |

50.

Turklāt tirgus izpēte apstiprināja, ka pusfabrikātu nākamā posma tirgi vara izstrādājumu izdara konkurences spiedienu uz vara veidņu iepriekšējā posma tirgu. Tā tas ir šajā gadījumā, pirmkārt, jo ir vairāk pārdevēju (dalībnieku tirdzniecības tirgū) vara pusfabrikātu nākamā posma tirgos nekā vara veidņu iepriekšējā posma tirgū; otrkārt, jo integrētiem pārdevējiem ir (līdzīgi kā tas būtu jaunā uzņēmuma gadījumā) lieka ražošanas jauda; treškārt, jo pārdevēji vara pusfabrikātu nākamā posma tirgos saskaras ar ne vara izstrādājumu konkurenci; un ceturtkārt, tie saskaras ar spēcīgu konkurenci ārpus Eiropas attiecībā uz vara izstrādājumu pusfabrikātiem, ko izmanto elektriskās un elektroniskās iekārtās.

| 51. | Ņemot vērā vara veidņu tirgus īpašības, tā struktūru, ierobežojumus, ko izraisījis jaudas pārpalikums un konkurences spiediens, ko savukārt izraisījuši vara pusfabrikātu pakārtotie tirgi, tiek secināts, ka darījums neparedz būtiski traucēt efektīvu konkurenci EEZ vara veidņu tirgū. |
| --- | --- |

51.

Ņemot vērā vara veidņu tirgus īpašības, tā struktūru, ierobežojumus, ko izraisījis jaudas pārpalikums un konkurences spiediens, ko savukārt izraisījuši vara pusfabrikātu pakārtotie tirgi, tiek secināts, ka darījums neparedz būtiski traucēt efektīvu konkurenci EEZ vara veidņu tirgū.

2.   Vertikālā ietekme

| 52. | Komisijai ir sniegta informācija, ka jaunajam uzņēmumam būs spējas un nodoms lietot ierobežošanas stratēģiju tirgos attiecībā uz vara pusfabrikātiem, kas ražoti, pamatojoties uz uzņēmuma stāvokli vara veidņu tirgū. Šādas bažas norāda uz iespējamu diskrimināciju, kas dod priekšroku jaunā uzņēmuma meitasuzņēmumiem (t.i., Schwermetall un Prymetall), kas ir pārstāvēti vara pusfabrikātu nākamā posma tirgos. |
| --- | --- |

52.

Komisijai ir sniegta informācija, ka jaunajam uzņēmumam būs spējas un nodoms lietot ierobežošanas stratēģiju tirgos attiecībā uz vara pusfabrikātiem, kas ražoti, pamatojoties uz uzņēmuma stāvokli vara veidņu tirgū. Šādas bažas norāda uz iespējamu diskrimināciju, kas dod priekšroku jaunā uzņēmuma meitasuzņēmumiem (t.i., Schwermetall un Prymetall), kas ir pārstāvēti vara pusfabrikātu nākamā posma tirgos.

| 53. | Kā norādīts Nehorizontālās apvienošanās pamatnostādnēs “Nehorizontālā apvienošanās nerada draudus efektīvai konkurencei, izņemot gadījumus, kad apvienotajai struktūrai ir ievērojama ietekme (kas ne vienmēr nozīmē dominējošo stāvokli) vismaz vienā no attiecīgajiem tirgiem”. |
| --- | --- |

53.

Kā norādīts Nehorizontālās apvienošanās pamatnostādnēs “Nehorizontālā apvienošanās nerada draudus efektīvai konkurencei, izņemot gadījumus, kad apvienotajai struktūrai ir ievērojama ietekme (kas ne vienmēr nozīmē dominējošo stāvokli) vismaz vienā no attiecīgajiem tirgiem”.

| 54. | Kā iepriekš norādīts, jaunais uzņēmums EEZ vara veidņu tirdzniecības tirgū saskarsies ar konkurences spiedienu gan no vara veidņu vietējiem ražotājiem, gan no vara veidņu pircējiem, kas var iesaistīties iepriekšējā tirgus posmā. Ņemot vērā minēto, jaunais uzņēmums nespēs īstenot veiksmīgu ierobežošanas stratēģiju vara pusfabrikātu nākamā posma tirgos. |
| --- | --- |

54.

Kā iepriekš norādīts, jaunais uzņēmums EEZ vara veidņu tirdzniecības tirgū saskarsies ar konkurences spiedienu gan no vara veidņu vietējiem ražotājiem, gan no vara veidņu pircējiem, kas var iesaistīties iepriekšējā tirgus posmā. Ņemot vērā minēto, jaunais uzņēmums nespēs īstenot veiksmīgu ierobežošanas stratēģiju vara pusfabrikātu nākamā posma tirgos.

| 55. | Turklāt, pat ja jaunais uzņēmums nolemj īstenot šādu stratēģiju, un daži vara veidņu pircēji tā rezultātā saskaras ar pārejošām vara veidņu, kas vajadzīgas kā izejmateriāls, iegādes grūtībām, vara pusfabrikātu tirgi, kā iepriekš minēts, ir konkurētspējīgi un aptver vismaz EEZ. Attiecīgi bažas par patērētāju labklājības pazemināšanos var tikt kliedētas. |
| --- | --- |

55.

Turklāt, pat ja jaunais uzņēmums nolemj īstenot šādu stratēģiju, un daži vara veidņu pircēji tā rezultātā saskaras ar pārejošām vara veidņu, kas vajadzīgas kā izejmateriāls, iegādes grūtībām, vara pusfabrikātu tirgi, kā iepriekš minēts, ir konkurētspējīgi un aptver vismaz EEZ. Attiecīgi bažas par patērētāju labklājības pazemināšanos var tikt kliedētas.

| 56. | Rezultātā nav paredzams, ka darījums būtiski traucētu efektīvu konkurenci vara pusfabrikātu tirgū. |
| --- | --- |

56.

Rezultātā nav paredzams, ka darījums būtiski traucētu efektīvu konkurenci vara pusfabrikātu tirgū.

3.   Koordinēta ietekme

| 57. | Komisija ir tālāk izmeklējusi, vai fakts, ka A-TEC, kas ir galvenais pušu konkurents vara veidņu EEZ tirgū un arī svarīgs mazākuma akcionārs NA un Cumerio, var koordinējoši ietekmēt šo tirgu. Jaunā uzņēmuma un A-TEC meitasuzņēmuma Brixlegg kopējā tirgus daļa būs aptuveni [70–80] % no EEZ vara veidņu tirdzniecības tirgus. Neskaitot OF-Cu veidnes, jaunā uzņēmuma un Brixlegg kopējā tirgus daļa būtu aptuveni [70–80] %. |
| --- | --- |

57.

Komisija ir tālāk izmeklējusi, vai fakts, ka A-TEC, kas ir galvenais pušu konkurents vara veidņu EEZ tirgū un arī svarīgs mazākuma akcionārs NA un Cumerio, var koordinējoši ietekmēt šo tirgu. Jaunā uzņēmuma un A-TEC meitasuzņēmuma Brixlegg kopējā tirgus daļa būs aptuveni [70–80] % no EEZ vara veidņu tirdzniecības tirgus. Neskaitot OF-Cu veidnes, jaunā uzņēmuma un Brixlegg kopējā tirgus daļa būtu aptuveni [70–80] %.

| 58. | Komisijas rīcībā pašlaik nav liecību, ka A-TEC un jaunajam uzņēmumam būtu nodoms koordinēt savu izturēšanos vara veidņu tirgū. |
| --- | --- |

58.

Komisijas rīcībā pašlaik nav liecību, ka A-TEC un jaunajam uzņēmumam būtu nodoms koordinēt savu izturēšanos vara veidņu tirgū.

| 59. | Lai koordinēšana būtu ilgtspējīga, jāievēro trīs nosacījumi, kas noteikti Airtours spriedumā un iekļauti Horizontālās apvienošanās pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

59.

Lai koordinēšana būtu ilgtspējīga, jāievēro trīs nosacījumi, kas noteikti Airtours spriedumā un iekļauti Horizontālās apvienošanās pamatnostādnēs.

| 60. | Pirmkārt, tikai ticami savlaicīgas un atbilstošas pretdarbības draudi attur uzņēmumus no atkāpšanās no koordinācijas noteikumiem. Tādēļ parasti ir nepieciešams, lai tirgi ir pietiekami pārskatāmi, lai koordinējošie uzņēmumi var pietiekamā apmērā uzraudzīt uzņēmumu novirzīšanos no nosacījumiem. Tirgus izpētes rezultāts attiecībā uz cenu noteikumu pārskatāmību tirgū nav viennozīmīgs. Ja jaunais uzņēmums un A-TEC mēģinātu koordinēt savu izturēšanos konkurences apstākļos, nevar pilnībā izslēgt, ka A-TEC pozīcija kā mazākuma akcionāram var dod informāciju A-TEC par NA, kas A-TEC nebūtu pieejama, ja nepastāvētu šādas akcionāru attiecības. |
| --- | --- |

60.

Pirmkārt, tikai ticami savlaicīgas un atbilstošas pretdarbības draudi attur uzņēmumus no atkāpšanās no koordinācijas noteikumiem. Tādēļ parasti ir nepieciešams, lai tirgi ir pietiekami pārskatāmi, lai koordinējošie uzņēmumi var pietiekamā apmērā uzraudzīt uzņēmumu novirzīšanos no nosacījumiem. Tirgus izpētes rezultāts attiecībā uz cenu noteikumu pārskatāmību tirgū nav viennozīmīgs. Ja jaunais uzņēmums un A-TEC mēģinātu koordinēt savu izturēšanos konkurences apstākļos, nevar pilnībā izslēgt, ka A-TEC pozīcija kā mazākuma akcionāram var dod informāciju A-TEC par NA, kas A-TEC nebūtu pieejama, ja nepastāvētu šādas akcionāru attiecības.

| 61. | Otrkārt, koordinēšana nav noturīga, ja vien atkāpšanās sekas nav pietiekami būtiskas, lai pārliecinātu koordinējošos uzņēmumus, ka koordinēšanas noteikumu ievērošana ir viņu interesēs. Gadījumos, ja ir konstatēts, ka jaunais uzņēmums vai A-TEC novirzās no iespējamās koordinēšanas, to pretdarbības iespējas vai līdzekļi var šķist atšķirīgi, ņemot vērā to atšķirīgo jaudu un stāvokli tirgū. Fakts, ka jaunajam uzņēmumam būs lieka jauda un tirgus daļa, kas ir gandrīz trīs reizes lielāka par A-TEC, var dot jaunajam uzņēmumam lielākas iespējas pretdarbībai salīdzinājumā ar A-TEC. Tajā pat laikā mazākuma akciju pakete var sniegt A-TEC iespēju izmantot savu akciju paketi, lai veiktu atbildes darbības, izmantojot informāciju, kas tam nebūtu pieejama kā vienkāršam konkurentam, vai pretoties jaunā uzņēmuma uzņēmējdarbības politikai kā galvenajiem akcionāriem. Ņemot to vērā, nevar izslēgt, ka A-TEC un jaunais uzņēmums var uzskatīt viens otru par spējīgiem reaģēt uz novirzīšanos no iespējamās vienošanās. |
| --- | --- |

61.

Otrkārt, koordinēšana nav noturīga, ja vien atkāpšanās sekas nav pietiekami būtiskas, lai pārliecinātu koordinējošos uzņēmumus, ka koordinēšanas noteikumu ievērošana ir viņu interesēs. Gadījumos, ja ir konstatēts, ka jaunais uzņēmums vai A-TEC novirzās no iespējamās koordinēšanas, to pretdarbības iespējas vai līdzekļi var šķist atšķirīgi, ņemot vērā to atšķirīgo jaudu un stāvokli tirgū. Fakts, ka jaunajam uzņēmumam būs lieka jauda un tirgus daļa, kas ir gandrīz trīs reizes lielāka par A-TEC, var dot jaunajam uzņēmumam lielākas iespējas pretdarbībai salīdzinājumā ar A-TEC. Tajā pat laikā mazākuma akciju pakete var sniegt A-TEC iespēju izmantot savu akciju paketi, lai veiktu atbildes darbības, izmantojot informāciju, kas tam nebūtu pieejama kā vienkāršam konkurentam, vai pretoties jaunā uzņēmuma uzņēmējdarbības politikai kā galvenajiem akcionāriem. Ņemot to vērā, nevar izslēgt, ka A-TEC un jaunais uzņēmums var uzskatīt viens otru par spējīgiem reaģēt uz novirzīšanos no iespējamās vienošanās.

| 62. | Treškārt, lai koordinēšana noritētu veiksmīgi, koordinēšanā neiesaistīto uzņēmumu un potenciālo konkurentu, kā arī pircēju rīcībai nevajadzētu būt tādai, kas var apdraudēt paredzamos koordinēšanas rezultātus. Ja koordinēšanas mērķis ir samazināt vispārējo jaudu tirgū, tas tikai kaitēs pircējiem, ja uzņēmumi, kas nav iesaistīti koordinēšanā, nespēs vai nebūs ieinteresēti reaģēt uz šo samazinājumu, pietiekami palielinot savu jaudu, lai novērstu jaudas tīro samazinājumu vai vismaz nodrošinātu koordinētā jaudas samazinājuma neizdevīgumu. |
| --- | --- |

62.

Treškārt, lai koordinēšana noritētu veiksmīgi, koordinēšanā neiesaistīto uzņēmumu un potenciālo konkurentu, kā arī pircēju rīcībai nevajadzētu būt tādai, kas var apdraudēt paredzamos koordinēšanas rezultātus. Ja koordinēšanas mērķis ir samazināt vispārējo jaudu tirgū, tas tikai kaitēs pircējiem, ja uzņēmumi, kas nav iesaistīti koordinēšanā, nespēs vai nebūs ieinteresēti reaģēt uz šo samazinājumu, pietiekami palielinot savu jaudu, lai novērstu jaudas tīro samazinājumu vai vismaz nodrošinātu koordinētā jaudas samazinājuma neizdevīgumu.

| 63. | Pat ja jaunajam uzņēmumam kopā ar A-TEC izdotos īstenot koordinēšanas stratēģiju, ko pilnībā neapdraudētu konkurenti, konkurences nosacījumi vara izstrādājumu nākamā posma tirgos novērstu šos mēģinājumus, kam būtu pret konkurenci vērsta ietekme nākamā posma tirgos, paaugstinot vara izstrādājumu cenas patērētājiem. |
| --- | --- |

63.

Pat ja jaunajam uzņēmumam kopā ar A-TEC izdotos īstenot koordinēšanas stratēģiju, ko pilnībā neapdraudētu konkurenti, konkurences nosacījumi vara izstrādājumu nākamā posma tirgos novērstu šos mēģinājumus, kam būtu pret konkurenci vērsta ietekme nākamā posma tirgos, paaugstinot vara izstrādājumu cenas patērētājiem.

| 64. | Rezultātā var secināt, ka piedāvātais darījums nebūs par cēloni koordinētai ietekmei, kuras rezultātā tiks būtiski traucēta efektīva konkurence EEZ vara veidņu tirgū. |
| --- | --- |

64.

Rezultātā var secināt, ka piedāvātais darījums nebūs par cēloni koordinētai ietekmei, kuras rezultātā tiks būtiski traucēta efektīva konkurence EEZ vara veidņu tirgū.

III.   SECINĀJUMS

| 65. | Ņemot vērā minētos iemeslus, lēmumā secināja, ka ierosinātā koncentrācija būtiski netraucēs efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai būtiskā tā daļā. |
| --- | --- |

65.

Ņemot vērā minētos iemeslus, lēmumā secināja, ka ierosinātā koncentrācija būtiski netraucēs efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai būtiskā tā daļā.

| 66. | Tādēļ koncentrācija atzīstama par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību saskaņā ar EK Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu, 8. panta 1. punktu un EEZ līguma 57. pantu. |
| --- | --- |

66.

Tādēļ koncentrācija atzīstama par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību saskaņā ar EK Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu, 8. panta 1. punktu un EEZ līguma 57. pantu.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 25.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 161/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 161/13

---

Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001

(2008/C 161/09)

Atbalsta numurs: XA 120/08

Dalībvalsts: Spānija

Reģions: Castilla y León

Atbalsta shēmas nosaukums: Ayudas a los agricultores profesionales, a las explotaciones asociativas prioritarias, y a las cooperativas agrarias para la adquisición de maquinaria y equipos destinados a la prestación de servicios a terceros en la actividad agraria; Ayudas a las inversiones colectivas

Juridiskais pamats: Orden de la Consejería de Agricultura y Ganadería, por la que se establecen las bases reguladoras de la concesión de las subvenciones destinadas a la mejora de las estructuras de producción y modernización de las explotaciones agrarias.

Orden de la Consejería de Agricultura y Ganadería, por la que se convocan ayudas, cofinanciadas por el Fondo Europeo Agrícola de Desarrollo Rural (FEADER), para la mejora de las estructuras de producción de las explotaciones agrarias en aplicación del Reglamento (CE) no 1698/2005 del Consejo y ayudas financiadas por la Comunidad Autónoma de Castilla y León, para la realización de otras inversiones en las explotaciones agrarias.

Šajā veidlapā sniegtā informācija attiecas vienīgi uz atbalstu, kas paredzēts attiecīgā rīkojuma III nodaļā

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: Attiecīgā rīkojuma III nodaļā paredzēts, ka abu veidu atbalsta kopējais apjoms 2008. gadam ir EUR 4 500 000

Atbalsta maksimālā intensitāte: Rīkojuma III nodaļā abu veidu atbalstam paredzēti šādi maksimālie apjomi:

Termini “lauksaimniecības uzņēmums”, “prioritārs” un “profesionāls lauksaimnieks” lietoti tādā nozīmē, kādā tie definēti 1995. gada 4. jūlija likumā Nr. 19 par lauku saimniecību modernizāciju (Ley 19/1995, de 4 de julio, de Modernización de las Explotaciones Agrarias) un 2007. gada 13. decembra likumā Nr. 45 par lauku apvidu ilgtspējīgu attīstību (Ley 45/2007, de 13 de diciembre, para el desarrollo sostenible del medio rural), un — grozījumu gadījumā — jaunos valsts un/vai autonomo apgabalu tiesību aktos.

Apstiprināto ieguldījumu kopējais apjoms visiem kolektīvā ieguldījuma saņēmējiem nedrīkst pārsniegt

| a) | EUR 300 000 par katru apstiprinātu ieguldījumu; |
| --- | --- |

a)

EUR 300 000 par katru apstiprinātu ieguldījumu;

| b) | EUR 1 500 par ganību vai uzlabotu un aprīkotu kalnu ganību hektāru; |
| --- | --- |

b)

EUR 1 500 par ganību vai uzlabotu un aprīkotu kalnu ganību hektāru;

| c) | EUR 15 000 par hektāru apūdeņotas platības vai platības ar uzlabotu apūdeņošanu |
| --- | --- |

c)

EUR 15 000 par hektāru apūdeņotas platības vai platības ar uzlabotu apūdeņošanu

Īstenošanas datums: Atbalsta shēmu piemēro no 2008. gada

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: Atbalsta shēma ir spēkā līdz 31.12.2013.

Atbalsta mērķis: Vispārējais mērķis:Vispārējais mērķis ir uzlabot lauksaimniecības struktūras un dažādot lauksaimniecisko ražošanu, veicinot ieguldījumus Kastīlijas un Leonas lauksaimniecības uzņēmumos, lai samazinātu ražošanas izmaksas.

Pasākumu pamato Regulas (EK) Nr. 1857/2006 4. pants (Ieguldījumi lauksaimniecības uzņēmumos)

Attaisnotie ieguldījumi

Atbalsts ir paredzēts par šādām darbībām:

Ieguldījumi mašīnās un jaunās iekārtās, izņemot traktoru vai citu transportlīdzekļu iegādi.

Mazāk labvēlīgos apgabalos atbalstu var sniegt ar šādu mērķi:

| — | lopbarības ražošana, ieskaitot tās uzglabāšanu, saglabāšanu un izdali, |
| --- | --- |

—

lopbarības ražošana, ieskaitot tās uzglabāšanu, saglabāšanu un izdali,

| — | kopīgi izmantojamo ganību uzlabošana un aprīkošana, |
| --- | --- |

—

kopīgi izmantojamo ganību uzlabošana un aprīkošana,

| — | neliela apjoma hidrotehniskie pasākumi, kas paredzēti lopbarības ražošanas efektivitātes paaugstināšanai un ir saderīgi ar vides aizsardzību, ieskaitot neliela mēroga apūdeņošanas darbus, un nojumju izbūve vai remonts, lai nodrošinātu ganāmpulkus ar visu nepieciešamo, kas saistīts ar to sezonālo pārvietošanu, ja vien abos šajos gadījumos minētie pasākumi ir ekonomiski pamatoti. |
| --- | --- |

—

neliela apjoma hidrotehniskie pasākumi, kas paredzēti lopbarības ražošanas efektivitātes paaugstināšanai un ir saderīgi ar vides aizsardzību, ieskaitot neliela mēroga apūdeņošanas darbus, un nojumju izbūve vai remonts, lai nodrošinātu ganāmpulkus ar visu nepieciešamo, kas saistīts ar to sezonālo pārvietošanu, ja vien abos šajos gadījumos minētie pasākumi ir ekonomiski pamatoti.

Kalnu apgabalos atbalstu var sniegt arī par ieguldījumiem ar šādu mērķi:

| — | ūdens ņemšanas vietu izbūve, tostarp ūdens sateces baseinu izveidi un ar to saistītās darbības, |
| --- | --- |

—

ūdens ņemšanas vietu izbūve, tostarp ūdens sateces baseinu izveidi un ar to saistītās darbības,

| — | ceļu ierīkošana vai uzlabošana tiešai piekļuvei ganībām vai augstkalnu ganībām neatkarīgi no to izmantošanas veida, |
| --- | --- |

—

ceļu ierīkošana vai uzlabošana tiešai piekļuvei ganībām vai augstkalnu ganībām neatkarīgi no to izmantošanas veida,

| — | dzīvnieku mītņu izbūve vai rekonstrukcija līdz ar attiecīga aprīkojuma un dzīvnieku aprūpes iespēju nodrošināšanu, ieskaitot mītnes dzīvniekiem, kurus pārvieto no vienām ganībām uz citām |
| --- | --- |

—

dzīvnieku mītņu izbūve vai rekonstrukcija līdz ar attiecīga aprīkojuma un dzīvnieku aprūpes iespēju nodrošināšanu, ieskaitot mītnes dzīvniekiem, kurus pārvieto no vienām ganībām uz citām

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese: Atbalstu piešķirs Lauksaimniecības un lopkopības ministrijas Lauksaimniecības industrializācijas un modernizācijas ģenerāldirektorāts (Dirección General de Industrialización y Modernización Agraria de la Consejería de Agricultura y Ganadería) un administrēs Kastīlijas un Leonas pašvaldība (Junta de Castilla y León),

C/ Rigoberto Cortejoso, 14

E-47014 Valladolid

Tīmekļa vietne: Atbalsta shēmas pilnu tekstu var apskatīt Junta de Castilla y León tīmekļa vietnē

http://www.jcyl.es/AyudaEstado20072013

Tiešās saites: http://www.jcyl.es/jcyl/ayudasestado/basesReguladoraSubvMejoraEstructurasAgrarias.doc

http://www.jcyl.es/jcyl/ayudasestado/ConvocatoriaAyudAgricProfesionExplotAsociativasCoopAgraInversColectiva.doc

Cita informācija: Atbalsta pārvaldību reglamentē attiecīgais rīkojums (Orden), un tai ir jāatbilst minētās regulas 19. panta noteikumiem par atbalsta kumulāciju

Atbalsta numurs: XA 122/08

Dalībvalsts: Nīderlande

Reģions: —

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Regeling LNV-subsidies

Juridiskais pamats: Artikel 2:68 van de Regeling LNV-subsidies, artikel 71a van het Openstellingsbesluit LNV-subsidies 2008

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: EUR 5 625 000

Atbalsta maksimālā intensitāte: 70 %

Īstenošanas datums:

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: Atbalstu var pieprasīt laikposmā no 2008. gada 1. maija līdz 2008. gada 30. maijam. Pēdējie maksājumi jāveic līdz 2008. gada 31. decembrim

Atbalsta mērķis: Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1857/2006 11. panta 1. punktu lauksaimniekiem var piešķirt atbalstu par zaudējumiem, kurus radījuši nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi, kas pielīdzināmi dabas katastrofām. Ar grozījumiem minētajā Lauksaimniecības, dabas un pārtikas kvalitātes ministrijas subsīdiju shēmā Nīderlandes iestādes vēlas maziem un vidējiem lauksaimniecības uzņēmumiem piešķirt vienreizēju kompensāciju par zaudējumiem, kas tiem 2005. gadā radās ārkārtējā aukstuma rezultātā. Kompensācijas lielumu aprēķina saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1857/2006 11. panta 2. punktā noteikto procedūru. Aprēķina metode ir sīkāk izskaidrota 2. daļā paskaidrojumā par “Grozījumiem Lauksaimniecības, dabas un pārtikas kvalitātes ministrijas subsīdiju shēmā un Lēmumu par aicinājumu iesniegt pieteikumus Lauksaimniecības, dabas un pārtikas kvalitātes ministrijas subsīdiju saņemšanai 2008. gadā” (Staatscourant Nr. 38, piektdiena, 2008. gada 22. februāris, 10. lpp.)

Attiecīgā(-s) nozare(-s): Augļkopība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit |
| --- |
| Bezuidenhoutseweg 73 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Bezuidenhoutseweg 73

2500 EK Den Haag

Nederland

Tīmekļa vietne: www.overheid.nl/op/

Paskaidrojumi: tīmekļa vietnē

http://www.overheid.nl/op/

iedaļas 2.a apakšiedaļā “zinsdeel” jāieraksta: “Regeling LNV-subsidies” vai “Openstellingsbesluit LNV-subsidies”. Pirmais meklēšanas rezultāts ir atbalsta shēma.

www.hetlnvloket.nl/portal

Paskaidrojumi: tīmekļa vietnē

http://www.hetlnvloket.nl/portal

jāklikšķina uz “subsidies”. Meklēšanas rezultāts ir atbalsta shēma

Cita informācija: Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1857/2006 11. panta 3. punktu maksimālā zaudējumu summa, par kuru ir tiesības saņemt atbalstu, jāsamazina, atskaitot apdrošināšanas prēmijas un izmaksas, kas nav radušās saistībā ar nelabvēlīgiem klimatiskiem apstākļiem.

Šis nosacījums ir izpildīts. Brīdī, kad radās šie sala izraisītie zaudējumi, nebija iespējams noslēgt apdrošināšanas līgumu par sala radītiem zaudējumiem. Šāda apdrošināšana kļuva pieejama tikai pēc Eiropas Komisijas apstiprinājuma (atbalsta pasākums N 124/2007). Par citām izmaksām, kuras radušās nelabvēlīgu klimatisko apstākļu rezultātā, šo atbalstu saņemt nevar.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1857/2006 11. panta 4. punktu kaitējums kultūraugiem jāaprēķina par atsevišķām saimniecībām.

Šis nosacījums ir izpildīts. Kompensācijas apjoms ir atkarīgs no kaitējuma kultūraugiem, kas novērtēts katrai atsevišķai lauku saimniecībai.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1857/2006 11. panta 7. punktu nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi, kuri pielīdzināmi dabas katastrofai, par tādiem oficiāli jāatzīst valsts iestādēm.

Nīderlandes iestādes 2005. gada ārkārtējā aukstuma radīto kaitējumu augļkopības nozarei ir atzinušas par pielīdzināmu dabas katastrofai. Tāpēc tika nolemts saskaņā ar šo atbalsta pasākumu piešķirt vienreizēju kompensāciju nozarei. Sīkāku dokumentāciju skatīt Parlamenta dokumentos — Kamerstukken II 2005/06, 30 300, Nr. 20.

Visbeidzot, Nīderlandes iestādes apstiprina, ka ir izpildīti arī citi Regulas (EK) Nr. 1857/2006 nosacījumi

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Tiesa

| 25.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 161/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 161/16

---

Uzaicinājums pieteikt kandidatūras — Eiropas Kopienu Tiesas Bibliotēkas, pētniecības un dokumentācijas direkcijas ģenerāldirektors (AD15-AD16)

(2008/C 161/10)

Tuvākajā laikā kļūs vakants Eiropas Kopienu Tiesas Bibliotēkas, pētniecības un dokumentācijas direkcijas, kas atrodas Luksemburgā, ģenerāldirektora amats (AD15-AD16). Iecelšana šajā amatā notiks saskaņā ar Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu 29. panta 2. punktu.

PIENĀKUMI

Persona, kura tiks iecelta šajā amatā, tiešā sekretāra pārraudzībā būs atbildīga par Bibliotēkas, pētniecības un dokumentācijas ģenerāldirekcijas darba organizēšanu, koordināciju un vadību.

Šajā ģenerāldirekcijā, kurā strādā gandrīz 100 darbinieki, ir iekļauta apjomīga juridiskā bibliotēka, par kuru ir atbildīgs direktors, kā arī pētnieku un dokumentētāju komanda, kura šobrīd ir sadalīta četrās nodaļās, no kurām viena ir atbildīga par juridisko informātiku. Šī komanda palīdz Tiesai, Pirmās instances tiesai un Civildienesta tiesai to funkciju izpildē, it īpaši izstrādājot pētījumus un sagatavojot ziņojumus salīdzinošo tiesību, starptautisko tiesību un Kopienu tiesību jomā, un Kopienu tiesību jomā palīdz izplatīt iedibināto judikatūru, it īpaši veicot Kopienu tiesu nolēmumu juridisko un dokumentāro analīzi. Tuvākajā laikā šīs četras pētniecības un dokumentācijas nodaļas tiks apvienotas vienā direkcijā, kura būs ģenerāldirektora pārziņā.

PRASĪBAS

Kandidātiem:

| — | jābūt ieguvušiem universitātes diplomu tiesību zinātnēs, kā arī jābūt padziļinātām zināšanām Kopienu tiesībās; |
| --- | --- |

—

jābūt ieguvušiem universitātes diplomu tiesību zinātnēs, kā arī jābūt padziļinātām zināšanām Kopienu tiesībās;

| — | jāapliecina spēja vadīt un koordinēt apjomīgas struktūrvienības darbu; |
| --- | --- |

—

jāapliecina spēja vadīt un koordinēt apjomīgas struktūrvienības darbu;

| — | jābūt padziļinātām zināšanām un profesionālajai pieredzei ģenerāldirekcijas atbildībā esošajās jomās; īpaši tiks ņemta vērā pieredze juridiskās pētniecības un dokumentācijas iestādes organizēšanā un vadībā; |
| --- | --- |

—

jābūt padziļinātām zināšanām un profesionālajai pieredzei ģenerāldirekcijas atbildībā esošajās jomās; īpaši tiks ņemta vērā pieredze juridiskās pētniecības un dokumentācijas iestādes organizēšanā un vadībā;

| — | jābūt ļoti labām vienas Eiropas Kopienu oficiālās valodas zināšanām un pietiekamām kādas citas Eiropas Kopienu oficiālās valodas zināšanām. Dienesta vajadzībām ir nepieciešamas labas franču valodas zināšanas. |
| --- | --- |

—

jābūt ļoti labām vienas Eiropas Kopienu oficiālās valodas zināšanām un pietiekamām kādas citas Eiropas Kopienu oficiālās valodas zināšanām. Dienesta vajadzībām ir nepieciešamas labas franču valodas zināšanas.

KANDIDATŪRU IESNIEGŠANA

Kandidatūras uz šo amatu ir jāpieteic Tiesā, izmantojot vienīgi elektronisko pastu un nosūtot uz šādu adresi DG-BRD-CURIA@curia.europa.eu vēlākais līdz 2008. gada 31. augusta plkst. 13.00. Kandidatūru pieteikumiem ir jāpievieno detalizēts curriculum vitae un citi vajadzīgie dokumenti.

Luksemburgā, 2008. gada 17. jūnijā

---

Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO)

| 25.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 161/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 161/18

---

PAZIŅOJUMS PAR VISPĀRĒJU KONKURSU EPSO/AST/66/08

(2008/C 161/11)

Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO) rīko vispārēju konkursu EPSO/AST/66/08 korektoru/valodas redaktoru (AST3), kuru galvenā valoda ir slovāku valoda, pieņemšanai darbā.

Paziņojums par konkursu ir publicēts Oficiālā Vēstneša C sērijā 161 A 2008. gada 25. jūnijā tikai vācu, angļu un franču valodā.

Papildu informācija atrodama EPSO tīmekļa vietnē http://europa.eu/epso

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 25.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 161/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 161/19

---

VALSTS ATBALSTS — FRANCIJA

Valsts atbalsts C 24/08 (ex NN 38/07) — Fonds zvejniecības risku novēršanai: fiskālie pasākumi

Aicinājums iesniegt apsvērumus saistībā ar EK līguma 88. panta 2. punkta piemērošanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 161/12)

Ar 2008. gada 20. maija vēstuli, kas autentiskā valodā ir pievienota šim kopsavilkumam, Komisija informēja Franciju par lēmumu uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz iepriekšminēto atbalstu.

Mēneša laikā pēc šā kopsavilkuma un tam pievienotās vēstules publicēšanas ieinteresētās personas var iesniegt savus apsvērumus, nosūtot tos uz šādu adresi:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction Générale des Affaires Maritimes et de la Pêche |
| Direction F — Matières juridiques |
| Rue de la Loi, 200 |
| B-1049 Bruxelles |
| Fakss: (32-2) 295 19 42 |

Commission européenne

Direction Générale des Affaires Maritimes et de la Pêche

Direction F — Matières juridiques

Rue de la Loi, 200

B-1049 Bruxelles

Fakss: (32-2) 295 19 42

Šos apsvērumus paziņos Francijai. Ieinteresētās personas, kas iesniedz apsvērumus, var rakstveidā lūgt ievērot konfidencialitāti attiecībā uz viņu identitāti, atbilstīgi motivējot šo lūgumu.

KOPSAVILKUMS

Fonds zvejniecības risku novēršanai (turpmāk “FPAP”) tika nodibināts 2004. gadā.

Fonds no Francijas valdības saņēma avansa maksājumus, lai, pirmkārt, līdzsvarotu naftas cenu svārstības, slēdzot iespēju līgumus naftas nākotnes līgumu tirgū, un, otrkārt, daļēji kompensētu lielās izmaksas par kuģu degvielu uzņēmumiem, kas ir fonda dalībnieki, kad degvielas cena pārsniedz noteiktu robežvērtību.

Šodienas lēmumā par lietu C-9/2006 Komisija uzskata, ka šie maksājumi bija valsts atbalsts, kas nav saderīgs ar kopējo tirgu.

Šīs lietas oficiālas pārbaudes laikā Komisija konstatēja, ka FPAP un attiecīgajiem zvejniecības uzņēmumiem ticis piemērots arī īpašs nodokļu režīms, saskaņā ar kuru, pirmkārt, FPAP bija atbrīvots no uzņēmuma peļņas nodokļa par ieņēmumiem, kas gūti no darbības naftas tirgū un, otrkārt, zvejniecības uzņēmumi varēja atskaitīt no ienākumiem FPAP dalības maksu, garantijas maksājumus un citus maksājumus, kuri nav saistīti ar riska segumu.

Tā kā šīs nodokļu atlaides ir jauns fakts, kas Komisijai nebija zināms, uzsākot oficiālo pārbaudes procedūru, tās nav ņemtas vērā lēmumā par valsts atbalstu C-9/2006.

Tādējādi to pašu iemeslu dēļ, kas izklāstīti lēmumā C-9/2006, Komisija uzskata, ka ir pamats nopietnām šaubām par šā atbalsta saderību ar kopējo tirgu.

VĒSTULES TEKSTS

“La Commission a l'honneur d'informer le gouvernement de la France qu'après avoir examiné les informations en sa possession et en complément des aides déjà analysées dans le cadre du dossier C-9/2006 concernant le fonds de prévention des aléas de la pêche (FPAP), elle a décidé d'ouvrir la procédure formelle d'examen prévue par l'article 93 [devenu 88], paragraphe 2, du traité CE et par le règlement du Conseil (CE) no 659/1999 du 22 mars 1999 portant modalités d'application de cet article (1) en ce qui concerne les mesures fiscales qui lui sont consenties ainsi qu' à ses adhérents.

1.   PROCÉDURE

Par décision adoptée en date de ce jour à l'égard du régime C-9/2006, la Commission a décidé que les aides octroyées au FPAP sous forme d'avances pour l'acquisition d'options sur le marché du pétrole et les aides qui en ont résulté pour les entreprises de pêche en leur permettant, d'une part, de bénéficier de tarifs préférentiels pour leurs achats de carburant et, d'autre part, de bénéficier d'une compensation partielle de leurs coûts de carburant, étaient des aides d'État incompatibles avec le marché commun.

Dans le contexte de la procédure formelle d'examen du FPAP (2), la Commission a ensuite pris connaissance de l'existence d'un régime fiscal spécifique au FPAP et à ses adhérents. En effet, le cabinet Ménard, Quimbert et associés, avocats à Nantes, agissant en tant que Conseil du FPAP, a joint à l'un de ses courriers envoyés à la Commission suite à la publication de l'ouverture de la procédure formelle d'examen au Journal officiel des Communautés européennes deux lettres du ministère chargé du budget qui montrent l'existence d'un régime fiscal spécifique au FPAP et à ses adhérents. Ce régime fiscal n'a pas été examiné dans la décision C-9/2006, car il s'agissait d'un fait nouveau que la Commission ignorait au moment de l'ouverture de la procédure formelle d'examen.

La Commission considère que les éléments en sa possession sont suffisamment explicites pour lui permettre de conclure à l'existence d'aides illégales.

Le dossier a ainsi été enregistré sous le numéro NN 38/2007.

2.   DESCRIPTION

Les deux lettres du ministère du budget sont, plus précisément, une lettre du Ministre délégué au budget et à la réforme budgétaire signée Alain Lambert et datée du 5 février 2004, et une lettre du secrétaire d'État au budget et à la réforme budgétaire signée Dominique Bussereau et datée du 28 novembre 2004, toutes deux adressées à Monsieur Merabet, président du FPAP.

Le premier de ces courriers, du 5 février 2004, s'inscrit dans le contexte de la création du FPAP. Il indique que:

| “— | le fonds constitué sous la forme d'un syndicat professionnel ne sera pas soumis à l'impôt sur les sociétés au titre des cotisations versées par les patrons pêcheurs et des produits financiers issus du placement de la trésorerie, |
| --- | --- |

“—

le fonds constitué sous la forme d'un syndicat professionnel ne sera pas soumis à l'impôt sur les sociétés au titre des cotisations versées par les patrons pêcheurs et des produits financiers issus du placement de la trésorerie,

| — | les cotisations versées seront déductibles du résultat imposable des patrons pêcheurs l'année de leur versement. A titre exceptionnel, les premières cotisations versées au plus tard le 30 mars 2004 seront admises en déduction au titre des résultats 2003.” |
| --- | --- |

—

les cotisations versées seront déductibles du résultat imposable des patrons pêcheurs l'année de leur versement. A titre exceptionnel, les premières cotisations versées au plus tard le 30 mars 2004 seront admises en déduction au titre des résultats 2003.”

Il donne également une indication sur les montants qui pourraient faire l'objet de cette déduction: la cotisation annuelle des patrons pêcheurs adhérents serait comprise entre 1 000 et 15 000 euros.

Le second courrier, du 28 novembre 2004, se concentre sur la déduction des revenus des cotisations versées par les adhérents. Il intervient dans le contexte d'une modification de la convention de garantie liant le FPAP à ses adhérents, qui permettrait désormais une restitution aux adhérents des cotisations versées et non utilisées au terme de la convention.

Il indique que:

| “— | les cotisations versées par les adhérents en application de cette nouvelle convention seront bien déductibles, l'année de leur versement, dans la limite de 10 000 euros par an et par adhérent, ce plafond étant majoré de 25 % de la fraction du bénéfice comprise entre 40 000 et 80 000 euros, |
| --- | --- |

“—

les cotisations versées par les adhérents en application de cette nouvelle convention seront bien déductibles, l'année de leur versement, dans la limite de 10 000 euros par an et par adhérent, ce plafond étant majoré de 25 % de la fraction du bénéfice comprise entre 40 000 et 80 000 euros,

| — | les cotisations versées au-delà des limites précédentes au titre d'un projet de garantie mis en place par le fonds seront intégralement déductibles du revenu imposable des adhérents l'année de leur versement.” |
| --- | --- |

—

les cotisations versées au-delà des limites précédentes au titre d'un projet de garantie mis en place par le fonds seront intégralement déductibles du revenu imposable des adhérents l'année de leur versement.”

Il est précisé au FPAP qu'un “bilan de cette expérimentation” devra être dressé fin 2006, et les aménagements éventuellement nécessaires étudiés. Il ne s'agit donc pas d'un régime fiscal accordé à titre permanent.

Par ailleurs, même s'il est prévu, d'après ce courrier du 28 novembre 2004, que les cotisations peuvent êtres déduites du revenu imposable l'année de leur versement, rien n'indique que la déduction de celles versées début 2004 (jusqu'à fin mars) sur les revenus de l'année 2003 soit remise en cause.

Il résulte de ces deux courriers que le régime fiscal accordé par le ministère des finances au FPAP et à ses adhérents comporte deux aspects:

| — | d'une part, en faveur du FPAP, une exonération des impôts sur les sociétés, |
| --- | --- |

—

d'une part, en faveur du FPAP, une exonération des impôts sur les sociétés,

| — | d'autre part, pour les patrons-pêcheurs, la possibilité de déduire de leurs résultats imposables leurs contributions au FPAP. |
| --- | --- |

—

d'autre part, pour les patrons-pêcheurs, la possibilité de déduire de leurs résultats imposables leurs contributions au FPAP.

Concernant le FPAP, la Commission suppose que la base juridique lui permettant de bénéficier de l'exemption de cet impôt est constituée par l'article 206, paragraphe 1bis, du code général des impôts (3) qui permet d'exonérer dans certaines conditions les syndicats professionnels. Dans ces conditions, il est fort possible qu'il bénéficie aussi de l'exemption de taxe professionnelle, prévue à l'article 1447 du même code en faveur des organismes bénéficiant de l'exonération prévue à l'article 206, paragraphe 1bis.

bis

3

bis

Concernant la mesure fiscale en faveur des patrons-pêcheurs, un autre document communiqué par MQA dans le cadre de la procédure formelle d'examen du FPAP et intitulé “Mode d'emploi détaillé du Fonds de prévention des aléas pêche”, daté du 22 novembre 2004, confirme quelles sont ces contributions et leurs modalités de calcul. Il y est indiqué: “l'adhésion au fonds est prévue pour une durée de trois ans. Les cotisations au fonds pourront bénéficier d'une déduction fiscale dès leur versement”. L'adhésion se concrétise par la signature d'une convention de garantie qui est assortie du versement d'une cotisation composée de deux éléments: un droit d'adhésion fixe de 150 euros par navire et par an et une contribution annuelle calculée en fonction du volume de carburant assuré, c'est-à-dire du volume annuel de carburant que l'armateur estime nécessaire à l'exercice de son activité.

En ce qui concerne ces cotisations de garantie, la Commission observe que, selon les deux lettres du ministère chargé du budget, “les cotisations versées seront déductibles du résultat imposable des patrons pêcheurs l'année de leur versement”. De plus, celle du 28 novembre 2004 prévoit que “... la convention de garantie serait amendée afin notamment d'autoriser la restitution aux adhérents des cotisations versées et non utilisées”). Aussi, outre la déduction de leurs cotisations, les armateurs ont-ils probablement été assurés de récupérer le trop-versé de cotisations calculées en fonction d'un besoin de carburant estimé sur base déclarative. En outre, bien que cette récupération des cotisations versées mais non utilisées au terme de la convention de garantie soit prévue, aucun élément des documents communiqués à la Commission dans le cadre du dossier C-9/2006 ne montre que la déduction correspondant aux cotisations versées en trop devrait être corrigée; la déduction fiscale des cotisations liées à la totalité du volume de carburant assuré par l'armateur semble acquise définitivement dans sa totalité, même si la consommation a été moindre que prévue. L'interprétation des clauses du Mode d'emploi va dans le même sens: celui-ci distingue le volume assuré du volume consommé.

On ne peut donc exclure que le régime fiscal consenti par les autorités françaises ait pu inciter les armateurs à surestimer leur besoin de couverture dans le seul but de bénéficier de la déduction fiscale. Ainsi, par exemple, la cotisation due pour un chalutier de 24 mètres, ayant une consommation moyenne de 10 tonnes par semaine (4) et actif pendant 48 semaines par an serait de 480 × 3,5 euros par tonne soit 1680 euros. Ce montant, bien que correspondant à un navire qui est déjà gros consommateur de carburant, est à comparer à la fourchette de montants, de 1 000 à 15 000 Euros, indiquée dans le courrier du ministre du 5 février 2004, et se situe ainsi dans la partie basse de cette fourchette.

4

En plus des cotisations décrites ci-dessus, le “Mode d'emploi” mentionne, en page 3, des “cotisations non-affectées à un risque de garantie versées en vue de bénéficier du traitement fiscal agréé par le ministère du budget [qui] devront faire l'objet de chèques distincts”.

On déduit de cette phrase qu'il y a une autre source de financement du FPAP, qui est clairement identifiée par un paiement par chèque séparé. Cela doit être interprété dans le sens où les adhérents ont aussi la possibilité de verser des cotisations qui n'entrent pas dans le système de garantie et pour lesquelles ils bénéficient d'un traitement fiscal spécifique.

La Commission estime que l'ensemble de ces déductions fiscales constitue une incitation, pour les propriétaires de navire de pêche, à cotiser à ce fonds.

Enfin, la Commission relève que les statuts du FPAP prévoient une possibilité d'adhésion au syndicat pour des personnes dont l'activité n'est pas impliquée dans la pêche. Etant donné que le FPAP a le statut de syndicat professionnel, il est possible que ces cotisations ouvrent droit au bénéfice des dispositions spécifiques du même code général des impôts en faveur des syndicats, notamment la réduction d'impôt prévue à l'article 199 quater C. L'application de cette disposition fiscale constitue aussi, cette fois-ci en faveur des adhérents n'étant pas impliqués dans la pêche, une incitation à cotiser à ce fonds.

quater

3.   APPRÉCIATION

La Commission constate que le régime fiscal consenti par les autorités françaises en faveur du FPAP et de ses adhérents doit être considéré, au regard des aides d'État, sous l'angle des avantages qu'il représente, d'une part pour le FPAP lui-même et, d'autre part, pour les entreprises de pêches adhérentes.

3.1.   Existence d'une aide d'État

Comme cela est exposé dans la décision C-9/2006, le FPAP doit être considéré comme une entreprise au sens du droit communautaire de la concurrence. Le fait que le FPAP serait sans but lucratif ou est un syndicat est sans incidence à cet égard.

Par conséquent, la Commission considère que le régime fiscal accordé par les autorités françaises au FPAP lui procure, par rapport aux autres investisseurs privés agissant sur les marchés à terme des produits pétroliers, un double avantage:

| — | en premier lieu, l'exonération d'impôt sur les bénéfices dont bénéficie le FPAP constitue un allégement des charges qui pèsent normalement sur le budget des entreprises actives dans ce domaine, |
| --- | --- |

—

en premier lieu, l'exonération d'impôt sur les bénéfices dont bénéficie le FPAP constitue un allégement des charges qui pèsent normalement sur le budget des entreprises actives dans ce domaine,

| — | en second lieu, l'avantage fiscal consenti aux adhérents du FPAP, quel que soit le type d'avantage fiscal considéré, constitue une incitation à contribuer aux recettes du FPAP; il permet ainsi au FPAP d'augmenter sa trésorerie alors que les autres entreprises actives dans ce domaine ne bénéficient pas d'un tel mécanisme. |
| --- | --- |

—

en second lieu, l'avantage fiscal consenti aux adhérents du FPAP, quel que soit le type d'avantage fiscal considéré, constitue une incitation à contribuer aux recettes du FPAP; il permet ainsi au FPAP d'augmenter sa trésorerie alors que les autres entreprises actives dans ce domaine ne bénéficient pas d'un tel mécanisme.

Par ailleurs, il ressort des deux correspondances du ministère chargé du budget que l'avantage tiré de l'exonération d'impôts dont bénéficie le FPAP et l'avantage résultant du dispositif d'incitation fiscale lui permettant d'augmenter ses recettes ont bien été consentis par l'État. Il n'y a donc pas de doute sur le fait que l'utilisation de ces ressources d'État a été non seulement décidée, mais contrôlée par l'État. Dès lors, la Commission considère que l'avantage financier en faveur du FPAP est imputable à l'État (5).

5

Enfin, le FPAP bénéficie grâce, à ces mesures fiscales, d'un avantage financier par rapport aux autres sociétés intervenant sur les marchés à terme, qu'il s'agisse de sociétés habituellement actives sur ces marchés en France ou dans les autres États membres.

D'autre part, cet avantage financier accordé au FPAP a permis aux entreprises de pêche adhérentes d'acheter du carburant à un tarif préférentiel grâce à l'activité menée par le FPAP sur les marchés à terme des produits pétroliers.

En outre, pour ce qui est de la possibilité accordée aux armateurs de déduire de leurs revenus les contributions au FPAP, cette déduction entraîne un allégement des charges pesant normalement sur les entreprises de pêche bénéficiaires. Cette déduction a été décidée par le ministère chargé du budget et elle est donc imputable à l'État. Les entreprises ayant la possibilité de procéder à cette déduction bénéficient d'un avantage par rapport aux autres entreprises de pêche communautaires. De la même manière, cet avantage financier affecte les échanges entre les États membres et fausse ou menace de fausser la concurrence. Pour cette raison, il constitue une aide d'État au sens de l'article 87 du traité CE.

3.2.   Compatibilité avec le marché commun

L'analyse développée dans la décision C-9/2006 conserve ici aussi toute sa pertinence. Il convient de reprendre, pour le compte de la présente décision, l'ensemble du raisonnement et des conclusions de cette décision.

Ainsi, de la même manière, il s'agit d'aides au fonctionnement dont les bénéficiaires sont le FPAP lui-même et les entreprises de pêche.

Aucune des dispositions, soit du traité CE, soit d'un instrument adopté par la Commission en matière d'aide d'État (règlement, lignes directrices, ...) ne permet de considérer ces aides comme étant compatibles avec le marché commun.

4.   CONCLUSION

En conséquence, il existe, à ce stade de l'évaluation préliminaire telle qu'elle est prévue à l'article 6 du règlement (CE) no 659/1999, des doutes sérieux sur la compatibilité de ces mesures d'aide avec le marché commun, tant en ce qui concerne l'aide en faveur du FPAP que l'aide en faveur des entreprises de pêche.

o

A la lumière des considérations qui précèdent, la Commission, agissant dans le cadre de la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du Traité CE, demande à la France de lui présenter ses observations et de lui fournir tous les renseignements nécessaires pour apprécier l'aide en cause, dans un délai d'un mois à compter de la réception de la présente lettre.

Par la présente, la Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations à compter d'un mois à compter de la date de cette publication.”

Journal officiel de l'Union européenne

---

(1)  JO L 83 du 27.3.1999, p. 1.

1

(2)  Voir décision d'ouverture formelle de la procédure JO C 91 du 19.4.2006.

2

(3)  Disponible à l'adresse électronique suivante:

3

http://www.legifrance.gouv.fr/WAspad/RechercheSimpleCode?commun=CGIMPO&code=

(4)  Montant de consommation fourni par le FPAP; cf. point 55 de la décision C-9/2006.

4

(5)  Affaires C-482/99, France c/. Commission, arrêt de la Cour du 16 mai 2002 et C-345/02, Pearle BV, arrêt de la Cour de justice du 15 juillet 2004.

5

---