# Europos Sąjungos C 182/2008

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 182 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 51 tomas2008m. liepos 19d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 182

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

51 tomas2008m. liepos 19d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Taryba |
| 2008/C 182/01 | 2008 m. liepos 8 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2011 m. Belgijos stabilumo programos | 1 |
| 2008/C 182/02 | 2008 m. liepos 8 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2010 m. Lenkijos konvergencijos programos | 6 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Taryba

2008/C 182/01

2008 m. liepos 8 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2011 m. Belgijos stabilumo programos

1

2008/C 182/02

2008 m. liepos 8 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2007–2010 m. Lenkijos konvergencijos programos

6

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Komisija |
| 2008/C 182/03 | Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis — Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja | 10 |
| 2008/C 182/04 | Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis — Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja | 13 |
| 2008/C 182/05 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.5182 — Shell/BP/AFS/Globefuel) (
  1
  ) | 15 |
| 2008/C 182/06 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.5134 — Spar/Plus Hungary) (
  1
  ) | 15 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Komisija

2008/C 182/03

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis — Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja

10

2008/C 182/04

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis — Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja

13

2008/C 182/05

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.5182 — Shell/BP/AFS/Globefuel) (
  1
  )

1

15

2008/C 182/06

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.5134 — Spar/Plus Hungary) (
  1
  )

1

15

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Komisija |
| 2008/C 182/07 | Euro kursas | 16 |
| 2008/C 182/08 | Komunikatas dėl Bendrijos teisės aktų, reglamentuojančių išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų transporto priemonių ir remonto bei priežiūros informacijos prieigą, taikymo ir būsimo rengimo (Euro 5 ir 6) | 17 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2008/C 182/09 | Ištrauka iš sprendimo dėl likvidavimo priemonės, priimto pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/24/EB dėl kredito įstaigų reorganizavimo ir likvidavimo 9 straipsnį dėl JSC OGRES KOMERCBANKA | 21 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Komisija

2008/C 182/07

Euro kursas

16

2008/C 182/08

Komunikatas dėl Bendrijos teisės aktų, reglamentuojančių išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų transporto priemonių ir remonto bei priežiūros informacijos prieigą, taikymo ir būsimo rengimo (Euro 5 ir 6)

17

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2008/C 182/09

Ištrauka iš sprendimo dėl likvidavimo priemonės, priimto pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/24/EB dėl kredito įstaigų reorganizavimo ir likvidavimo 9 straipsnį dėl JSC OGRES KOMERCBANKA

21

| | V   Skelbimai |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Komisija |
| 2008/C 182/10 | Pranešimas apie artėjančią tam tikrų antidempingo priemonių, taikomų importuojamam Rusijos kilmės siliciui, galiojimo pabaigą | 22 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Komisija |
| 2008/C 182/11 | Prancūzijos vyriausybės pranešimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų (Pranešimas apie prašymą išduoti išskirtinį leidimą, vadinamą Permis des Yvelines, skystiems arba dujiniams angliavandeniliams žvalgyti)
   (
  1
  ) | 23 |
| 2008/C 182/12 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5221–Kenwood/JVC/Holdco) (
  1
  ) | 25 |

V   Skelbimai

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

2008/C 182/10

Pranešimas apie artėjančią tam tikrų antidempingo priemonių, taikomų importuojamam Rusijos kilmės siliciui, galiojimo pabaigą

22

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

2008/C 182/11

Prancūzijos vyriausybės pranešimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų (Pranešimas apie prašymą išduoti išskirtinį leidimą, vadinamą Permis des Yvelines, skystiems arba dujiniams angliavandeniliams žvalgyti)
   (
  1
  )

(Pranešimas apie prašymą išduoti išskirtinį leidimą, vadinamą Permis des Yvelines, skystiems arba dujiniams angliavandeniliams žvalgyti)

1

23

2008/C 182/12

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5221–Kenwood/JVC/Holdco) (
  1
  )

1

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Taryba

| 19.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 182/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 182/1

---

TARYBOS NUOMONĖ

2008 m. liepos 8 d.

dėl atnaujintos 2007–2011 m. Belgijos stabilumo programos

(2008/C 182/01)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| 1) | [2008 m. liepos 8 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Belgijos stabilumo programą, apimančią 2007–2011 m. laikotarpį (2). |
| --- | --- |

1)

[2008 m. liepos 8 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Belgijos stabilumo programą, apimančią 2007–2011 m. laikotarpį (2).

| 2) | Per pastaruosius 10 metų realusis BVP išaugo vidutiniškai apie 2,25 % — šiek tiek daugiau nei vidutinis euro zonos augimo tempas. Dėl tokio palyginti smarkaus BVP augimo sumažėjo nedarbo lygis, tačiau užimtumo lygis (ypač jaunesnių ir vyresnio amžiaus darbuotojų) ir dirbtų valandų skaičius vis dar nedidelis: tai rodo, kad darbo apmokestinimo lygis yra aukštas, o darbo rinka nelanksti, kad nedideli darbo paieškos reikalavimai ir mažas faktinis pensinis amžius.
  Nuo 2000 m. biudžetas beveik subalansuotas (išskyrus 2005 m.), o valstybės skolos santykis, kuris sumažėjo nuo 134 % BVP 1993 m. iki 108 % BVP 2000 m., toliau įspūdingai mažėjo ir dabar yra mažesnis nei 85 % BVP. Užimtumo lygio didinimas kartu su plačių užmojų biudžeto tikslais padėtų užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. |
| --- | --- |

2)

Per pastaruosius 10 metų realusis BVP išaugo vidutiniškai apie 2,25 % — šiek tiek daugiau nei vidutinis euro zonos augimo tempas. Dėl tokio palyginti smarkaus BVP augimo sumažėjo nedarbo lygis, tačiau užimtumo lygis (ypač jaunesnių ir vyresnio amžiaus darbuotojų) ir dirbtų valandų skaičius vis dar nedidelis: tai rodo, kad darbo apmokestinimo lygis yra aukštas, o darbo rinka nelanksti, kad nedideli darbo paieškos reikalavimai ir mažas faktinis pensinis amžius.

Nuo 2000 m. biudžetas beveik subalansuotas (išskyrus 2005 m.), o valstybės skolos santykis, kuris sumažėjo nuo 134 % BVP 1993 m. iki 108 % BVP 2000 m., toliau įspūdingai mažėjo ir dabar yra mažesnis nei 85 % BVP. Užimtumo lygio didinimas kartu su plačių užmojų biudžeto tikslais padėtų užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą.

| 3) | Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįsta programa, prognozuojama, kad realiojo BVP augimas sulėtės nuo 2,8 % 2007 m. iki 1,9 % 2008 m. ir vėlesniais metais stabilizuosis ties maždaug 2 %. Vertinant pagal šiuo metu turimą informaciją (3), 2008 m. ir 2009 m. scenarijus pagrįstas palankiomis augimo prielaidomis, atsižvelgiant į tai, kad nuo tada, kai buvo pabaigtos programos projekcijos, išorės sąlygos pablogėjo, o infliacija padidėjo. 2010–2011 m. augimo prielaidos iš esmės patikimos. Pagal atnaujintą programą 2008 m. infliacija turėtų padidėti iki 3,0 %, o 2009–2011 m. laikotarpiu sumažėti iki 1,75 %. Atsižvelgiant į per pastaruosius mėnesius gerokai padidėjusias pagrindinių produktų ir perdirbto maisto kainas, programos 2008–2009 m. infliacijos projekcijos yra mažos. Be to, apie 1 % metinio užimtumo augimo projekcijos yra gana didelės atsižvelgiant į tai, kad per programos laikotarpį BVP augimas bus lėtesnis nei potencialusis augimas. Nors programos 2008 m. darbo užmokesčio projekcijos yra mažos, vėlesniais metais jos gana didelės (3,25–3,5 %), ypač palyginti su prognozuojamu mažu infliacijos lygiu. |
| --- | --- |

3)

Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįsta programa, prognozuojama, kad realiojo BVP augimas sulėtės nuo 2,8 % 2007 m. iki 1,9 % 2008 m. ir vėlesniais metais stabilizuosis ties maždaug 2 %. Vertinant pagal šiuo metu turimą informaciją (3), 2008 m. ir 2009 m. scenarijus pagrįstas palankiomis augimo prielaidomis, atsižvelgiant į tai, kad nuo tada, kai buvo pabaigtos programos projekcijos, išorės sąlygos pablogėjo, o infliacija padidėjo. 2010–2011 m. augimo prielaidos iš esmės patikimos. Pagal atnaujintą programą 2008 m. infliacija turėtų padidėti iki 3,0 %, o 2009–2011 m. laikotarpiu sumažėti iki 1,75 %. Atsižvelgiant į per pastaruosius mėnesius gerokai padidėjusias pagrindinių produktų ir perdirbto maisto kainas, programos 2008–2009 m. infliacijos projekcijos yra mažos. Be to, apie 1 % metinio užimtumo augimo projekcijos yra gana didelės atsižvelgiant į tai, kad per programos laikotarpį BVP augimas bus lėtesnis nei potencialusis augimas. Nors programos 2008 m. darbo užmokesčio projekcijos yra mažos, vėlesniais metais jos gana didelės (3,25–3,5 %), ypač palyginti su prognozuojamu mažu infliacijos lygiu.

| 4) | 2007 m. valdžios sektoriaus deficitas buvo 0,2 % BVP, nors ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje nustatytas 0,3 % BVP perviršio tikslas. Blogesnį rezultatą 2007 m. iš esmės lėmė didesnis nei planuotas išlaidų augimas, jis susidarė neatsižvelgiant į neplanuotą teigiamą augimą. Didesnės nei numatyta išlaidos visų pirma parodė, kad labai padidėjo įmonėms pagal paslaugų čekių schemą mokamos subsidijos, o vienkartinių priemonių poveikis buvo mažesnis nei tikėtasi iš esmės todėl, kad buvo neįgyvendintos planuotos išlaidų mažinimo vienkartinės priemonės. Socialinės įmokos buvo didesnės nei planuota, tačiau tai didele dalimi atsvėrė tai, kad buvo neįgyvendinta daug planuotų pajamų didinimo vienkartinių priemonių.
  2007 m. biudžeto vykdymas ne visiškai atitiko 2007 m. kovo 27 d. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos (4) pateiktą raginimą ir 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktas biudžeto politikos gaires, nes netikėtos papildomos pajamos buvo naudojamos didesnėms išlaidoms nei numatyta biudžete. |
| --- | --- |

4)

2007 m. valdžios sektoriaus deficitas buvo 0,2 % BVP, nors ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje nustatytas 0,3 % BVP perviršio tikslas. Blogesnį rezultatą 2007 m. iš esmės lėmė didesnis nei planuotas išlaidų augimas, jis susidarė neatsižvelgiant į neplanuotą teigiamą augimą. Didesnės nei numatyta išlaidos visų pirma parodė, kad labai padidėjo įmonėms pagal paslaugų čekių schemą mokamos subsidijos, o vienkartinių priemonių poveikis buvo mažesnis nei tikėtasi iš esmės todėl, kad buvo neįgyvendintos planuotos išlaidų mažinimo vienkartinės priemonės. Socialinės įmokos buvo didesnės nei planuota, tačiau tai didele dalimi atsvėrė tai, kad buvo neįgyvendinta daug planuotų pajamų didinimo vienkartinių priemonių.

2007 m. biudžeto vykdymas ne visiškai atitiko 2007 m. kovo 27 d. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos (4) pateiktą raginimą ir 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktas biudžeto politikos gaires, nes netikėtos papildomos pajamos buvo naudojamos didesnėms išlaidoms nei numatyta biudžete.

| 5) | Pagrindinis programoje pateiktos vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas – subalansuoti biudžetą 2008 m. ir, laipsniškai didinant nominalųjį biudžeto perteklių iki 1 % BVP 2011 m., užtikrinti, kad vis dar didelis skolos santykis (beveik 85 % BVP 2007 m.) nuolat mažėtų ir būtų apie 71 % BVP 2011 m. Prognozuojama, kad pirminis perteklius, kuris mažėjo nuo 2001 m. (nuo 7,0 % iki 3,7 % BVP 2007 m.) kartu mažėjant skolai, iki 2011 m. padidės iki 4,4 % BVP. Dėl blogesnio nei tikėtasi rezultato 2007 m. biudžeto tikslai (tiek nominaliu, tiek struktūriniu požiūriu) visą programos laikotarpį yra mažesni nei numatyta ankstesnėje atnaujintoje programoje. Tikimasi, kad pagal bendrai sutartą metodiką apskaičiuotas struktūrinis balansas gerės nuo 0,25 % BVP dydžio deficito 2007 m. iki beveik 1,5 % BVP sudarančio pertekliaus 2011 m. Palyginti su tuo, kad buvo numatyta ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje, vidutinės trukmės tikslo – 0,5 % BVP struktūrinio pertekliaus (t. y. pagal ciklą pakoreguoto balanso atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) – įgyvendinimas atidėtas vieneriems metams iki 2009 m. Koreguojamos tiek išlaidos, tiek pajamos. Koreguojamos tiek išlaidos, tiek pajamos. Numatytas nominalusis išlaidų sumažinimas 0,7 procentinio punkto BVP iš esmės siejamas su palūkanų išlaidų sumažėjimu dėl prognozuojamo skolos santykio sumažėjimo. Pajamų padidėjimas yra 0,5 % BVP ir siejamas su laukiamu mokesčių bazių padidėjimu. Priešingai nei ankstesnėje atnaujintoje programoje, šioje programoje aiškiai numatyta, kad po 2008 m. vienkartinės priemonės nebebus naudojamos. |
| --- | --- |

5)

Pagrindinis programoje pateiktos vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas – subalansuoti biudžetą 2008 m. ir, laipsniškai didinant nominalųjį biudžeto perteklių iki 1 % BVP 2011 m., užtikrinti, kad vis dar didelis skolos santykis (beveik 85 % BVP 2007 m.) nuolat mažėtų ir būtų apie 71 % BVP 2011 m. Prognozuojama, kad pirminis perteklius, kuris mažėjo nuo 2001 m. (nuo 7,0 % iki 3,7 % BVP 2007 m.) kartu mažėjant skolai, iki 2011 m. padidės iki 4,4 % BVP. Dėl blogesnio nei tikėtasi rezultato 2007 m. biudžeto tikslai (tiek nominaliu, tiek struktūriniu požiūriu) visą programos laikotarpį yra mažesni nei numatyta ankstesnėje atnaujintoje programoje. Tikimasi, kad pagal bendrai sutartą metodiką apskaičiuotas struktūrinis balansas gerės nuo 0,25 % BVP dydžio deficito 2007 m. iki beveik 1,5 % BVP sudarančio pertekliaus 2011 m. Palyginti su tuo, kad buvo numatyta ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje, vidutinės trukmės tikslo – 0,5 % BVP struktūrinio pertekliaus (t. y. pagal ciklą pakoreguoto balanso atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) – įgyvendinimas atidėtas vieneriems metams iki 2009 m. Koreguojamos tiek išlaidos, tiek pajamos. Koreguojamos tiek išlaidos, tiek pajamos. Numatytas nominalusis išlaidų sumažinimas 0,7 procentinio punkto BVP iš esmės siejamas su palūkanų išlaidų sumažėjimu dėl prognozuojamo skolos santykio sumažėjimo. Pajamų padidėjimas yra 0,5 % BVP ir siejamas su laukiamu mokesčių bazių padidėjimu. Priešingai nei ankstesnėje atnaujintoje programoje, šioje programoje aiškiai numatyta, kad po 2008 m. vienkartinės priemonės nebebus naudojamos.

| 6) | Biudžeto rezultatai gali būti prastesni nei prognozuojama programoje. Pirma, makroekonominės sąlygos gali būti prastesnės, nei numatyta atnaujintoje programoje, ypač 2008 m. ir 2009 m. Padarius palankias su užimtumo, darbo užmokesčio ir vartojimo augimu susijusias prielaidas, galėjo būti apskaičiuotos per didelės mokesčių pajamos. Be to, 2008 m. bendro mokesčių elastingumo prognozės atrodo pernelyg optimistinės. Pirminių išlaidų atveju į programą neįtrauktos priemonės, kurių reikėtų numatytam koregavimui atlikti atsižvelgiant į didėjančias su senėjančia visuomene susijusias išlaidas ir palyginti smarkų prognozuojamą darbo užmokesčio didėjimą. Be to, atmetus palūkanų išlaidų mažinimą, koregavimas savo pobūdžiu iš esmės susijęs su pajamomis, todėl esama rizikos, kad jo tvarumas gali sumažėti. Galiausiai, nors biudžetas per pastaruosius metus iš esmės buvo subalansuotas, numatytų biudžeto pertekliaus tikslų įgyvendinimas atidėtas. 2007 m. makroekonominės sąlygos buvo geros, tačiau po birželio mėn. federalinių rinkimų nesuformavus visus įgaliojimus turinčios vyriausybės, biudžeto tikslas nebuvo pasiektas. Reikėtų tolesnių priemonių, kad tikslas būtų pasiektas 2008 m. Atsižvelgiant į pirmiau minėtą su makroekonomine perspektyva susijusią riziką ir biudžeto tikslus, skolos santykis turbūt nesikeis taip palankiai, kaip prognozuota programoje, nors skola ir toliau nuosekliai mažinama. |
| --- | --- |

6)

Biudžeto rezultatai gali būti prastesni nei prognozuojama programoje. Pirma, makroekonominės sąlygos gali būti prastesnės, nei numatyta atnaujintoje programoje, ypač 2008 m. ir 2009 m. Padarius palankias su užimtumo, darbo užmokesčio ir vartojimo augimu susijusias prielaidas, galėjo būti apskaičiuotos per didelės mokesčių pajamos. Be to, 2008 m. bendro mokesčių elastingumo prognozės atrodo pernelyg optimistinės. Pirminių išlaidų atveju į programą neįtrauktos priemonės, kurių reikėtų numatytam koregavimui atlikti atsižvelgiant į didėjančias su senėjančia visuomene susijusias išlaidas ir palyginti smarkų prognozuojamą darbo užmokesčio didėjimą. Be to, atmetus palūkanų išlaidų mažinimą, koregavimas savo pobūdžiu iš esmės susijęs su pajamomis, todėl esama rizikos, kad jo tvarumas gali sumažėti. Galiausiai, nors biudžetas per pastaruosius metus iš esmės buvo subalansuotas, numatytų biudžeto pertekliaus tikslų įgyvendinimas atidėtas. 2007 m. makroekonominės sąlygos buvo geros, tačiau po birželio mėn. federalinių rinkimų nesuformavus visus įgaliojimus turinčios vyriausybės, biudžeto tikslas nebuvo pasiektas. Reikėtų tolesnių priemonių, kad tikslas būtų pasiektas 2008 m. Atsižvelgiant į pirmiau minėtą su makroekonomine perspektyva susijusią riziką ir biudžeto tikslus, skolos santykis turbūt nesikeis taip palankiai, kaip prognozuota programoje, nors skola ir toliau nuosekliai mažinama.

| 7) | Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje apibrėžtos biudžeto politikos kryptys gali būti nepakankamos, siekiant užtikrinti, kad programoje numatytas vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas iki 2009 m. Tačiau per visą programos laikotarpį bus užtikrinta pakankama patikimumo riba, kad nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba esant įprastiems cikliškiems svyravimams. 2008 m., vykdant planuotą biudžeto kontrolę siekiant didinti koregavimo tempą, kad būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas, reikėtų taikyti papildomas struktūrines biudžeto priemones.
  Tai užtikrins, kad 2008 m. būtų pasiektas subalansuoto biudžeto tikslas be neplanuoto neigiamo augimo. 2009 m. reikėtų taikyti priemones, visų pirma išlaidoms, kad būtų pasiektas, kaip numatyta, Stabilumo ir augimo pakte nustatytas 0,5 % BVP pagerėjimo rodiklis ir vidutinės trukmės tikslas. Taryba taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad 2008 m. biudžeto planai nevisiškai atitinka 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktas biudžeto politikos gaires. Nors skolos santykis gali mažėti lėčiau nei prognozuota programoje, atrodo, kad šis santykis mažės pakankamai, kad per programos laikotarpį būtų pasiekta pamatinė vertė. |
| --- | --- |

7)

Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje apibrėžtos biudžeto politikos kryptys gali būti nepakankamos, siekiant užtikrinti, kad programoje numatytas vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas iki 2009 m. Tačiau per visą programos laikotarpį bus užtikrinta pakankama patikimumo riba, kad nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba esant įprastiems cikliškiems svyravimams. 2008 m., vykdant planuotą biudžeto kontrolę siekiant didinti koregavimo tempą, kad būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas, reikėtų taikyti papildomas struktūrines biudžeto priemones.

Tai užtikrins, kad 2008 m. būtų pasiektas subalansuoto biudžeto tikslas be neplanuoto neigiamo augimo. 2009 m. reikėtų taikyti priemones, visų pirma išlaidoms, kad būtų pasiektas, kaip numatyta, Stabilumo ir augimo pakte nustatytas 0,5 % BVP pagerėjimo rodiklis ir vidutinės trukmės tikslas. Taryba taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad 2008 m. biudžeto planai nevisiškai atitinka 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktas biudžeto politikos gaires. Nors skolos santykis gali mažėti lėčiau nei prognozuota programoje, atrodo, kad šis santykis mažės pakankamai, kad per programos laikotarpį būtų pasiekta pamatinė vertė.

| 8) | Su valstybės finansų tvarumu susijusi rizika Belgijoje yra vidutinė. Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra didesnis už ES-27 vidurkį, visų pirma dėl gana didelio, palyginti su visu BVP, pensijų išlaidų didėjimo per ateinančius dešimtmečius. Faktinis pensinis amžius Belgijoje – vienas iš mažiausių ES, o didinti jį siekiama pagal Kartų paktą, kuriuo padaryta keletas pensijų sistemos pakeitimų. Nors tai – žingsnis reikiama linkme, nacionalinės projekcijos rodo, kad tvarumo atotrūkiai šia reforma nebūtų sumažinti. Programoje numatyta 2007 m. biudžeto būklė, nors šiek tiek prastesnė nei pradinė ankstesnės programos būklė, padeda kompensuoti numatytą ilgalaikį visuomenės senėjimo poveikį biudžetui, tačiau to nepakanka, kad būtų visiškai kompensuotos ateityje didėsiančios išlaidos. Vidutinės trukmės laikotarpiu išlaikant didelį pirminį perteklių, sumažinant skolos santykį žemiau Sutartyje nurodytos pamatinės vertės ir taikant tolesnes priemones, kuriomis siekiama sumažinti smarkiai padidėjusias su visuomenės senėjimu susijusias išlaidas, būtų prisidėta prie valstybės finansų tvarumui kylančios rizikos mažinimo. |
| --- | --- |

8)

Su valstybės finansų tvarumu susijusi rizika Belgijoje yra vidutinė. Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra didesnis už ES-27 vidurkį, visų pirma dėl gana didelio, palyginti su visu BVP, pensijų išlaidų didėjimo per ateinančius dešimtmečius. Faktinis pensinis amžius Belgijoje – vienas iš mažiausių ES, o didinti jį siekiama pagal Kartų paktą, kuriuo padaryta keletas pensijų sistemos pakeitimų. Nors tai – žingsnis reikiama linkme, nacionalinės projekcijos rodo, kad tvarumo atotrūkiai šia reforma nebūtų sumažinti. Programoje numatyta 2007 m. biudžeto būklė, nors šiek tiek prastesnė nei pradinė ankstesnės programos būklė, padeda kompensuoti numatytą ilgalaikį visuomenės senėjimo poveikį biudžetui, tačiau to nepakanka, kad būtų visiškai kompensuotos ateityje didėsiančios išlaidos. Vidutinės trukmės laikotarpiu išlaikant didelį pirminį perteklių, sumažinant skolos santykį žemiau Sutartyje nurodytos pamatinės vertės ir taikant tolesnes priemones, kuriomis siekiama sumažinti smarkiai padidėjusias su visuomenės senėjimu susijusias išlaidas, būtų prisidėta prie valstybės finansų tvarumui kylančios rizikos mažinimo.

| 9) | Stabilumo programa tam tikru mastu suderinta su nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaita. Abiejose ataskaitose valstybės finansų tvarumo klausimas nagrinėjamas atsižvelgiant į visuomenės senėjimą, kaip pagrindinį Belgijos ekonomikos uždavinį. Vis dėlto stabilumo programoje nepateiktas nacionalinės reformų programos įgyvendinimo pagal vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę politikos strategiją 2007 m. spalio mėn. ataskaitos bendro poveikio kokybinis vertinimas, nėra sisteminių duomenų apie tiesiogines biudžeto išlaidas arba sutaupytas lėšas, atsirandančias dėl nacionalinėje reformų programoje numatytų pagrindinių reformų. Kita vertus, programos biudžeto projekcijose atsižvelgiama į pagal nacionalinę reformų programą jau įgyvendintų veiksmų poveikį valstybės finansams. |
| --- | --- |

9)

Stabilumo programa tam tikru mastu suderinta su nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaita. Abiejose ataskaitose valstybės finansų tvarumo klausimas nagrinėjamas atsižvelgiant į visuomenės senėjimą, kaip pagrindinį Belgijos ekonomikos uždavinį. Vis dėlto stabilumo programoje nepateiktas nacionalinės reformų programos įgyvendinimo pagal vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę politikos strategiją 2007 m. spalio mėn. ataskaitos bendro poveikio kokybinis vertinimas, nėra sisteminių duomenų apie tiesiogines biudžeto išlaidas arba sutaupytas lėšas, atsirandančias dėl nacionalinėje reformų programoje numatytų pagrindinių reformų. Kita vertus, programos biudžeto projekcijose atsižvelgiama į pagal nacionalinę reformų programą jau įgyvendintų veiksmų poveikį valstybės finansams.

| 10) | Programoje pateikta biudžeto strategija iš esmės atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas gaires, ir gaires euro zonos valstybėms narėms biudžeto politikos srityje, pateiktas atsižvelgiant į Lisabonos strategiją. |
| --- | --- |

10)

Programoje pateikta biudžeto strategija iš esmės atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas gaires, ir gaires euro zonos valstybėms narėms biudžeto politikos srityje, pateiktas atsižvelgiant į Lisabonos strategiją.

| 11) | Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje trūksta tam tikrų privalomų ir neprivalomų duomenų (5). |
| --- | --- |

11)

Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje trūksta tam tikrų privalomų ir neprivalomų duomenų (5).

Daroma bendra išvada, kad nuo 1993 m. įspūdingai sumažinus skolos santykį iki 85 % 2007 m., programoje numatyta po biudžeto būklės pablogėjimo 2007 m. šį santykį nuolat ir sparčiai mažinti laipsniškai didinant nominalųjį biudžeto perteklių. Biudžetas iš esmės konsoliduojamas mažinant palūkanų išlaidas ir didinant mokesčių pajamas, o pastangos mažinti pirmines išlaidas vis dar nedidelės. Esama rizikos, kad biudžeto tikslai gali būti nepasiekti, ypač atsižvelgiant į palyginti palankias pagrindines makroekonomines prielaidas ir faktą, kad programoje nėra tiksliai nurodytos priemonės, kurių reikėtų tikslams pasiekti. Todėl netaikant papildomų priemonių vidutinės trukmės tikslas 2008 m. nėra pakankamai pakoreguotas, ir nėra tikėtina, kad vidutinės trukmės tikslas bus pasiektas 2009 m., kaip numatyta.

Atsižvelgiant į šį vertinimą ir į 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktas fiskalinės politikos gaires, Belgija raginama:

| i) | įgyvendinti papildomas struktūrines biudžeto priemones siekiant užtikrinti, kad 2008 m. būtų pasiektas subalansuoto biudžeto tikslas be neplanuoto neigiamo augimo; ir užtikrinti, kad 2009 m. būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas atliekant rekomenduojamą 0,5 % BVP struktūrinį koregavimą, taip pat taikant, visų pirma išlaidoms, papildomas struktūrines priemones; |
| --- | --- |

i)

įgyvendinti papildomas struktūrines biudžeto priemones siekiant užtikrinti, kad 2008 m. būtų pasiektas subalansuoto biudžeto tikslas be neplanuoto neigiamo augimo; ir užtikrinti, kad 2009 m. būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas atliekant rekomenduojamą 0,5 % BVP struktūrinį koregavimą, taip pat taikant, visų pirma išlaidoms, papildomas struktūrines priemones;

| ii) | atsižvelgiant į vis dar aukštą skolos lygį ir prognozuojamą su senėjančia visuomene susijusių išlaidų didėjimą, toliau spręsti ilgalaikio valstybės finansų tvarumo klausimą padidinant struktūrinį pirminį perteklių ir įgyvendinant reformas, kad būtų padidintas užimtumo lygis ir potencialusis augimas, taip pat įtrauktos su senėjančia visuomene susijusios išlaidos. |
| --- | --- |

ii)

atsižvelgiant į vis dar aukštą skolos lygį ir prognozuojamą su senėjančia visuomene susijusių išlaidų didėjimą, toliau spręsti ilgalaikio valstybės finansų tvarumo klausimą padidinant struktūrinį pirminį perteklių ir įgyvendinant reformas, kad būtų padidintas užimtumo lygis ir potencialusis augimas, taip pat įtrauktos su senėjančia visuomene susijusios išlaidos.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis, %) | 2008 m. balandžio mėn. SP | 2,8 | 2,7 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |
| 2008 m. balandžio mėn. KOM | 2,8 | 2,7 | 1,7 | 1,5 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 2,7 | 2,2 | 2,1 | 2,2 | 2,2 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2008 m. balandžio mėn. SP | 2,3 | 1,8 | 3,0 | 1,7 | 1,8 | 1,8 |
| 2008 m. balandžio mėn. KOM | 2,3 | 1,8 | 3,6 | 2,3 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 2,4 | 1,9 | 1,8 | 1,8 | 1,9 | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (6)

  (% potencialiojo BVP) | 2008 m. balandžio mėn. SP | 0,1 | 0,3 | – 0,1 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,8 |
| 2008 m. balandžio mėn. KOM (7) | 0,1 | 0,3 | – 0,3 | – 1,0 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | – 0,3 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,3 | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2008 m. balandžio mėn. SP | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. balandžio mėn. KOM | 3,4 | 3,2 | 2,6 | 2,4 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 2,0 | 2,0 | 2,2 | 2,4 | 2,7 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2008 m. balandžio mėn. SP | 0,3 | – 0,2 | 0,0 | 0,3 | 0,7 | 1,0 |
| 2008 m. balandžio mėn. KOM | 0,3 | – 0,2 | – 0,4 | – 0,6 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | 0,9 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2008 m. balandžio mėn. SP | 4,3 | 3,7 | 3,7 | 3,8 | 4,1 | 4,3 |
| 2008 m. balandžio mėn. KOM | 4,3 | 3,7 | 3,3 | 2,9 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 | 4,2 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (6)

  (% BVP) | 2008 m. balandžio mėn. SP | 0,3 | – 0,4 | 0,0 | 0,5 | 1,0 | 1,4 |
| 2008 m. balandžio mėn. KOM | 0,3 | – 0,3 | – 0,2 | – 0,1 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 0,2 | 0,5 | 0,7 | 0,9 | 1,1 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (8)

  (% BVP) | 2008 m. balandžio mėn. SP | – 0,4 | – 0,3 | 0,0 | 0,5 | 1,0 | 1,4 |
| 2008 m. balandžio mėn. KOM | – 0,6 | – 0,3 | – 0,2 | – 0,1 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP (9) | – 0,4 | 0,1 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2008 m. balandžio mėn. SP | 88,2 | 84,9 | 81,5 | 78,1 | 74,7 | 71,1 |
| 2008 m. balandžio mėn. KOM | 88,2 | 84,9 | 81,9 | 79,9 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2006 m. gruodžio mėn. SP | 87,7 | 83,9 | 80,4 | 76,6 | 72,6 | nėra duomenų |
| Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Realusis BVP

(pokytis, %)

2008 m. balandžio mėn. SP

2,8

2,7

1,9

2,0

2,0

2,0

2008 m. balandžio mėn. KOM

2,8

2,7

1,7

1,5

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

2,7

2,2

2,1

2,2

2,2

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2008 m. balandžio mėn. SP

2,3

1,8

3,0

1,7

1,8

1,8

2008 m. balandžio mėn. KOM

2,3

1,8

3,6

2,3

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

2,4

1,9

1,8

1,8

1,9

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (6)

(% potencialiojo BVP)

2008 m. balandžio mėn. SP

0,1

0,3

– 0,1

– 0,4

– 0,5

– 0,8

2008 m. balandžio mėn. KOM (7)

0,1

0,3

– 0,3

– 1,0

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

– 0,3

– 0,4

– 0,4

– 0,4

– 0,3

nėra duomenų

Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2008 m. balandžio mėn. SP

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. balandžio mėn. KOM

3,4

3,2

2,6

2,4

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

2,0

2,0

2,2

2,4

2,7

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2008 m. balandžio mėn. SP

0,3

– 0,2

0,0

0,3

0,7

1,0

2008 m. balandžio mėn. KOM

0,3

– 0,2

– 0,4

– 0,6

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

0,0

0,3

0,5

0,7

0,9

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2008 m. balandžio mėn. SP

4,3

3,7

3,7

3,8

4,1

4,3

2008 m. balandžio mėn. KOM

4,3

3,7

3,3

2,9

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

4,1

4,2

4,1

4,1

4,2

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (6)

(% BVP)

2008 m. balandžio mėn. SP

0,3

– 0,4

0,0

0,5

1,0

1,4

2008 m. balandžio mėn. KOM

0,3

– 0,3

– 0,2

– 0,1

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

0,2

0,5

0,7

0,9

1,1

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (8)

(% BVP)

2008 m. balandžio mėn. SP

– 0,4

– 0,3

0,0

0,5

1,0

1,4

2008 m. balandžio mėn. KOM

– 0,6

– 0,3

– 0,2

– 0,1

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP (9)

– 0,4

0,1

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2008 m. balandžio mėn. SP

88,2

84,9

81,5

78,1

74,7

71,1

2008 m. balandžio mėn. KOM

88,2

84,9

81,9

79,9

nėra duomenų

nėra duomenų

2006 m. gruodžio mėn. SP

87,7

83,9

80,4

76,6

72,6

nėra duomenų

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste minėtus dokumentus galima rasti tinklavietėje:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Atnaujinta programa pateikta, kai buvo suformuota visus įgaliojimus turinti vyriausybė, taigi daug vėliau nei elgesio kodekse nurodytas gruodžio 1 d. terminas.

(3)  Vertinant visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognozę ir Komisijos atliktą nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitos vertinimą.

(4)  OL C 89, 2007 4 24, p. 2.

(5)  Visų pirma nepateikti duomenys apie sektorių balansus.

(6)  Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(7)  Remiantis potencialiojo augimo apskaičiavimais: 2,5 %, 2,5 %, 2,2 % ir 2,2 % atitinkamai 2006–2009 m.

(8)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Pagal naujausią programą vienkartinėmis ir kitomis laikinosiomis priemonėmis deficitas sumažinamas 0,7 % BVP 2006 m. ir padidinamas 0,1 % BVP 2007 m. Pagal Komisijos tarnybų pavasario prognozę vienkartinėmis ir kitomis laikinosiomis priemonėmis deficitas sumažinamas 0,9 % BVP 2006 m. ir padidinamas 0,1 % BVP 2007 m.

(9)  2006 m. gruodžio mėn. atnaujintoje stabilumo programoje nepateikta informacijos apie vienkartinių priemonių naudojimą 2008–2010 m.

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 19.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 182/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 182/6

---

TARYBOS NUOMONĖ

2008 m. liepos 8 d.

dėl atnaujintos 2007–2010 m. Lenkijos konvergencijos programos

(2008/C 182/02)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama i Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| 1) | 2008 m. liepos 8 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Lenkijos konvergencijos programą, kuri apima 2007–2010 m. (2). |
| --- | --- |

1)

2008 m. liepos 8 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Lenkijos konvergencijos programą, kuri apima 2007–2010 m. (2).

| 2) | Pastaruoju metu Lenkija padarė pažangą mažindama atsilikimą nuo vidutinio ES pajamų lygio realiajam BVP išaugus nuo vidutiniškai 4,5 % 2003–2005 m. iki daugiau nei 6 % 2006–2007 m. Darbui imlios gamybos apimties augimas gerokai pagerino situaciją darbo rinkoje, kadangi nedarbas sumažėjo nuo beveik 20 % 2003 m. iki 9,5 % 2007 m. Nedarbo sumažėjimas rodo ne tik nepaprastą užimtumo augimą, bet ir tai, kad dėl migracijos mažėja darbo jėga. Be to, darbo paskatų iškreipimas, kurį sustiprina didelė emigracija, kai kuriuose sektoriuose didina darbo jėgos trūkumą. Įtampa darbo rinkoje daro spaudimą darbo užmokesčiui; tai ir išaugusios maisto produktų ir naftos kainos turėjo neigiamą poveikį SVKI infliacijai, kuri po sėkmingo kilimo sumažėjimo laikotarpiu nuo 2005 m. iki 2007 m. pirmojo pusmečio, 2007 m. pabaigoje smarkiai padidėjo. Valdžios sektoriaus deficitas, 2003 m. pasiekęs 6,25 % BVP, kasmet vidutiniškai mažėjo daugiau kaip 1 procentiniu punktu ir 2007 m. pasiekė 2 % BVP. Apskritai dėl netikėtai teigiamo augimo (neplanuotai gautos pajamos, mažesnės nei numatyta išlaidos) pastaraisiais metais pasiekta geresnių nei užsibrėžta rezultatų. Tolesnis biudžeto konsolidavimas iš esmės priklausys nuo socialinių pervedimų sistemos reformos (daugiausia ankstyvų pensijų ir invalidumo išmokų) ir dalyvavimo darbo rinkoje didėjimo. |
| --- | --- |

2)

Pastaruoju metu Lenkija padarė pažangą mažindama atsilikimą nuo vidutinio ES pajamų lygio realiajam BVP išaugus nuo vidutiniškai 4,5 % 2003–2005 m. iki daugiau nei 6 % 2006–2007 m. Darbui imlios gamybos apimties augimas gerokai pagerino situaciją darbo rinkoje, kadangi nedarbas sumažėjo nuo beveik 20 % 2003 m. iki 9,5 % 2007 m. Nedarbo sumažėjimas rodo ne tik nepaprastą užimtumo augimą, bet ir tai, kad dėl migracijos mažėja darbo jėga. Be to, darbo paskatų iškreipimas, kurį sustiprina didelė emigracija, kai kuriuose sektoriuose didina darbo jėgos trūkumą. Įtampa darbo rinkoje daro spaudimą darbo užmokesčiui; tai ir išaugusios maisto produktų ir naftos kainos turėjo neigiamą poveikį SVKI infliacijai, kuri po sėkmingo kilimo sumažėjimo laikotarpiu nuo 2005 m. iki 2007 m. pirmojo pusmečio, 2007 m. pabaigoje smarkiai padidėjo. Valdžios sektoriaus deficitas, 2003 m. pasiekęs 6,25 % BVP, kasmet vidutiniškai mažėjo daugiau kaip 1 procentiniu punktu ir 2007 m. pasiekė 2 % BVP. Apskritai dėl netikėtai teigiamo augimo (neplanuotai gautos pajamos, mažesnės nei numatyta išlaidos) pastaraisiais metais pasiekta geresnių nei užsibrėžta rezultatų. Tolesnis biudžeto konsolidavimas iš esmės priklausys nuo socialinių pervedimų sistemos reformos (daugiausia ankstyvų pensijų ir invalidumo išmokų) ir dalyvavimo darbo rinkoje didėjimo.

| 3) | Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįsta programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas laipsniškai mažės nuo 6,5 % 2007 m. iki vidutiniškai 5,2 % per likusį programos laikotarpį. Remiantis šiuo metu turima informacija (3), galima teigti, kad šis scenarijus yra pagrįstas patikimomis augimo prielaidomis. Programoje pateiktos infliacijos projekcijos atrodo pesimistinės ir atspindi šiek tiek palankias su importo kainomis susijusias prielaidas ir sąlyginai nedidelį nominalaus vienam darbuotojui tenkančio atlyginimo padidėjimą. |
| --- | --- |

3)

Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįsta programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas laipsniškai mažės nuo 6,5 % 2007 m. iki vidutiniškai 5,2 % per likusį programos laikotarpį. Remiantis šiuo metu turima informacija (3), galima teigti, kad šis scenarijus yra pagrįstas patikimomis augimo prielaidomis. Programoje pateiktos infliacijos projekcijos atrodo pesimistinės ir atspindi šiek tiek palankias su importo kainomis susijusias prielaidas ir sąlyginai nedidelį nominalaus vienam darbuotojui tenkančio atlyginimo padidėjimą.

| 4) | 2007 m. valdžios sektoriaus deficitas buvo 2,0 % BVP, palyginti su 3,4 %, kaip numatyta 2006 m. lapkričio mėn. konvergencijos programoje. Pagrindinė priežastis — daug didesnis negu manyta 2006 m. lapkričio mėn. realiojo ir nominaliojo BVP augimas, bet taip pat buvo apribotos ir išlaidos. Visų pirma didelis įmonių pelningumas sudarė galimybę apriboti subsidijų augimą, o dėl greitai mažėjančio nedarbo ir indeksavimo nebuvimo pagal Hausnerio planą (4) taip pat sumažėjo socialinių pervedimų augimas. Be to, atlyginimas valstybės sektoriaus darbuotojams buvo mažesnis negu planuota. Galiausiai dėl lėtesnio nei planuota ES lėšų įsisavinimo valstybės investicijos buvo mažesnės negu numatyta. Apskritai išlaidų ir BVP santykis buvo 1,5 procentinio punkto mažesnis nei numatyta 2006 m. lapkričio mėn. Pajamos iš netiesioginių mokesčių ir socialinių įmokų pasirodė esančios didesnės negu buvo numatyta 2006 m. lapkričio mėn., daugiausia dėl daug didesnio užimtumo ir darbo užmokesčio augimo. Šiuos netikėtus teigiamus pasikeitimus atsvėrė prastesni kitų kategorijų pajamų rodikliai (tiesioginiai mokesčiai dėl mokesčių laiptelių padidinimo). Apskritai, dėl to pajamų santykis yra šiek tiek mažesnis už planuotąjį. Struktūrinio balanso santykiui pagerėjus apytiksliai 1,5 procentinio punkto, biudžetas 2007 m. įvykdytas visiškai atsižvelgus į 2007 m. vasario 27 d. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos (5) pateiktą raginimą. |
| --- | --- |

4)

2007 m. valdžios sektoriaus deficitas buvo 2,0 % BVP, palyginti su 3,4 %, kaip numatyta 2006 m. lapkričio mėn. konvergencijos programoje. Pagrindinė priežastis — daug didesnis negu manyta 2006 m. lapkričio mėn. realiojo ir nominaliojo BVP augimas, bet taip pat buvo apribotos ir išlaidos. Visų pirma didelis įmonių pelningumas sudarė galimybę apriboti subsidijų augimą, o dėl greitai mažėjančio nedarbo ir indeksavimo nebuvimo pagal Hausnerio planą (4) taip pat sumažėjo socialinių pervedimų augimas. Be to, atlyginimas valstybės sektoriaus darbuotojams buvo mažesnis negu planuota. Galiausiai dėl lėtesnio nei planuota ES lėšų įsisavinimo valstybės investicijos buvo mažesnės negu numatyta. Apskritai išlaidų ir BVP santykis buvo 1,5 procentinio punkto mažesnis nei numatyta 2006 m. lapkričio mėn. Pajamos iš netiesioginių mokesčių ir socialinių įmokų pasirodė esančios didesnės negu buvo numatyta 2006 m. lapkričio mėn., daugiausia dėl daug didesnio užimtumo ir darbo užmokesčio augimo. Šiuos netikėtus teigiamus pasikeitimus atsvėrė prastesni kitų kategorijų pajamų rodikliai (tiesioginiai mokesčiai dėl mokesčių laiptelių padidinimo). Apskritai, dėl to pajamų santykis yra šiek tiek mažesnis už planuotąjį. Struktūrinio balanso santykiui pagerėjus apytiksliai 1,5 procentinio punkto, biudžetas 2007 m. įvykdytas visiškai atsižvelgus į 2007 m. vasario 27 d. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos (5) pateiktą raginimą.

| 5) | Pagrindinis biudžeto strategijos tikslas yra ilgalaikis struktūrinio valdžios sektoriaus deficito (pagal ciklą pakoreguotas deficitas atėmus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) sumažinimas, siekiant biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslo, kuris yra 1 % BVP struktūrinis deficitas 2011 m., t. y. praėjus metams po programos laikotarpio. Tai atitinka ankstesnę konvergencijos programą, kurioje buvo numatyta vidutinės trukmės tikslą pasiekti „po 2010 m.“. Planuojama, kad 2008 m. 0,5 procentinio punkto padidėjęs iki 2,5 % BVP, nominalusis deficitas turėtų sumažėti iki 1,5 % iki 2010 m. Pirminio balanso tendencijos panašios, ir tikimasi, kad jis padidės nuo 0,2 % BVP 2008 m. iki 0,8 % 2010 m. Numatoma, kad esant nuosaikiam gamybos apimties augimui, struktūrinio balanso pokyčiai, apskaičiuoti pagal bendrai sutartą metodiką, bus didesni, o struktūrinis deficitas turėtų sumažėti nuo maždaug 2,75 % BVP 2008 m. iki šiek tiek daugiau nei 1 % 2010 m. Biudžeto koregavimas yra paremtas išlaidomis ir nukeltas į 2009 ir 2010 m. 2008 m. deficito augimą iš esmės sukėlė staigus investicijų santykio padidėjimas bei smarkus socialinių įmokų sumažinimas (kurį iš dalies kompensavo kitų pajamų padidėjimas). 2009–2010 m. konsolidavimo bus siekiama daugiausia ribojant atlyginimą darbuotojams, socialinius pervedimus ir tarpinį vartojimą. Planuojama deficito mažinimo norma 2007–2009 m. yra mažesnė negu numatyta ankstesnėje atnaujintoje programoje, tačiau pradinis rodiklis (2007 m.) ir kiekvienas naujas siektinas deficito rodiklis 2008 m. kovo mėn. atnaujintoje konvergencijos programoje yra geresnis negu numatyta 2006 m. lapkričio mėn. atnaujintoje programoje. |
| --- | --- |

5)

Pagrindinis biudžeto strategijos tikslas yra ilgalaikis struktūrinio valdžios sektoriaus deficito (pagal ciklą pakoreguotas deficitas atėmus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) sumažinimas, siekiant biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslo, kuris yra 1 % BVP struktūrinis deficitas 2011 m., t. y. praėjus metams po programos laikotarpio. Tai atitinka ankstesnę konvergencijos programą, kurioje buvo numatyta vidutinės trukmės tikslą pasiekti „po 2010 m.“. Planuojama, kad 2008 m. 0,5 procentinio punkto padidėjęs iki 2,5 % BVP, nominalusis deficitas turėtų sumažėti iki 1,5 % iki 2010 m. Pirminio balanso tendencijos panašios, ir tikimasi, kad jis padidės nuo 0,2 % BVP 2008 m. iki 0,8 % 2010 m. Numatoma, kad esant nuosaikiam gamybos apimties augimui, struktūrinio balanso pokyčiai, apskaičiuoti pagal bendrai sutartą metodiką, bus didesni, o struktūrinis deficitas turėtų sumažėti nuo maždaug 2,75 % BVP 2008 m. iki šiek tiek daugiau nei 1 % 2010 m. Biudžeto koregavimas yra paremtas išlaidomis ir nukeltas į 2009 ir 2010 m. 2008 m. deficito augimą iš esmės sukėlė staigus investicijų santykio padidėjimas bei smarkus socialinių įmokų sumažinimas (kurį iš dalies kompensavo kitų pajamų padidėjimas). 2009–2010 m. konsolidavimo bus siekiama daugiausia ribojant atlyginimą darbuotojams, socialinius pervedimus ir tarpinį vartojimą. Planuojama deficito mažinimo norma 2007–2009 m. yra mažesnė negu numatyta ankstesnėje atnaujintoje programoje, tačiau pradinis rodiklis (2007 m.) ir kiekvienas naujas siektinas deficito rodiklis 2008 m. kovo mėn. atnaujintoje konvergencijos programoje yra geresnis negu numatyta 2006 m. lapkričio mėn. atnaujintoje programoje.

| 6) | 2008 m. biudžeto projekcijų rizika programoje yra iš esmės subalansuota, bet vėliau rezultatai gali būti prastesni nei prognozuojama programoje. 2008 m. programoje numatytas toks pat siektinas deficitas kaip 2008 m. pavasario prognozėje (2,5 % BVP vertės). 2008 m. I ketvirčio centrinio biudžeto pinigų duomenys rodo biudžeto projekcijas viršijančias pajamas, tačiau 2008 m. programoje numatomas šiek tiek didesnis augimas negu numatyta 2008 m. pavasario Komisijos prognozėje, o vis didėjantis spaudimas darbo užmokesčiui valstybės sektoriuje kelia pavojų valstybės finansams.
  Kita vertus, didesnė negu programoje numatyta infliacija 2008 m. sumažins išlaidų santykį, nes išlaidos yra daugiausia fiksuotos nominalia išraiška. Tačiau didesnė 2008 m. infliacija 2009 m. galėtų paskatinti darbo užmokesčio augimą valstybės sektoriuje ir sudaryti prielaidas didesnėms pensijoms ir socialinėms išmokoms negu numatyta programoje; situaciją dar labiau apsunkins indeksavimo mechanizmo reforma, pagal kurią nuo 2008 m. socialinės išmokos bus siejamos ne tik su vartotojų kainomis, bet iš dalies ir su darbo užmokesčiu. Nors parlamentas jau yra patvirtinęs mokesčių sumažinimą, kompensacines priemones dar reikia nustatyti ir įgyvendinti. Jei nebus išlaikytas tolesnis didelis vyriausybės numatytas užimtumo augimas, tolesnis 2006–2007 m. darbo vietų skaičiaus didėjimu paremto biudžeto konsolidavimas po 2008 m. gali būti sudėtingas. Kita vertus, prielaidos valdžios sektoriaus balansui vystytis yra geros – pajamos daugeliu atvejų pasirodė esančios didesnės nei planuota, o išlaidų planai nebuvo visiškai įgyvendinti. |
| --- | --- |

6)

2008 m. biudžeto projekcijų rizika programoje yra iš esmės subalansuota, bet vėliau rezultatai gali būti prastesni nei prognozuojama programoje. 2008 m. programoje numatytas toks pat siektinas deficitas kaip 2008 m. pavasario prognozėje (2,5 % BVP vertės). 2008 m. I ketvirčio centrinio biudžeto pinigų duomenys rodo biudžeto projekcijas viršijančias pajamas, tačiau 2008 m. programoje numatomas šiek tiek didesnis augimas negu numatyta 2008 m. pavasario Komisijos prognozėje, o vis didėjantis spaudimas darbo užmokesčiui valstybės sektoriuje kelia pavojų valstybės finansams.

Kita vertus, didesnė negu programoje numatyta infliacija 2008 m. sumažins išlaidų santykį, nes išlaidos yra daugiausia fiksuotos nominalia išraiška. Tačiau didesnė 2008 m. infliacija 2009 m. galėtų paskatinti darbo užmokesčio augimą valstybės sektoriuje ir sudaryti prielaidas didesnėms pensijoms ir socialinėms išmokoms negu numatyta programoje; situaciją dar labiau apsunkins indeksavimo mechanizmo reforma, pagal kurią nuo 2008 m. socialinės išmokos bus siejamos ne tik su vartotojų kainomis, bet iš dalies ir su darbo užmokesčiu. Nors parlamentas jau yra patvirtinęs mokesčių sumažinimą, kompensacines priemones dar reikia nustatyti ir įgyvendinti. Jei nebus išlaikytas tolesnis didelis vyriausybės numatytas užimtumo augimas, tolesnis 2006–2007 m. darbo vietų skaičiaus didėjimu paremto biudžeto konsolidavimas po 2008 m. gali būti sudėtingas. Kita vertus, prielaidos valdžios sektoriaus balansui vystytis yra geros – pajamos daugeliu atvejų pasirodė esančios didesnės nei planuota, o išlaidų planai nebuvo visiškai įgyvendinti.

| 7) | Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, atrodo, kad programoje nustatytos biudžeto politikos kryptys atitinka ilgalaikį perviršinio deficito ištaisymą iki 2007 m., kaip rekomendavo Taryba. Tačiau, patikimumo riba, neleidžianti viršyti 3 % BVP deficito ribos, programos laikotarpiu negali būti užtikrinta. Be to, programoje apibrėžtos biudžeto politikos kryptys gali būti nepakankamos, kad užtikrintų, jog programoje numatytas vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas iki 2011 m. Nors sąlygos ekonomikos augimui yra palankios, koregavimo tempas siekiant programoje numatyto vidutinės trukmės tikslo yra nepakankamas ir 2008 m. turi būti padidintas, kad atitiktų Stabilumo ir augimo paktą. Vėliau jis turėtų būti pagrįstas atitinkamomis priemonėmis. Be to, jeigu infliacijos ir darbo užmokesčio spaudimas taptų realus, reikėtų vykdyti griežtesnę nei numatyta programoje fiskalinę politiką, kad būtų išvengta ekonomikos perkaitimo. |
| --- | --- |

7)

Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, atrodo, kad programoje nustatytos biudžeto politikos kryptys atitinka ilgalaikį perviršinio deficito ištaisymą iki 2007 m., kaip rekomendavo Taryba. Tačiau, patikimumo riba, neleidžianti viršyti 3 % BVP deficito ribos, programos laikotarpiu negali būti užtikrinta. Be to, programoje apibrėžtos biudžeto politikos kryptys gali būti nepakankamos, kad užtikrintų, jog programoje numatytas vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas iki 2011 m. Nors sąlygos ekonomikos augimui yra palankios, koregavimo tempas siekiant programoje numatyto vidutinės trukmės tikslo yra nepakankamas ir 2008 m. turi būti padidintas, kad atitiktų Stabilumo ir augimo paktą. Vėliau jis turėtų būti pagrįstas atitinkamomis priemonėmis. Be to, jeigu infliacijos ir darbo užmokesčio spaudimas taptų realus, reikėtų vykdyti griežtesnę nei numatyta programoje fiskalinę politiką, kad būtų išvengta ekonomikos perkaitimo.

| 8) | Valstybės finansų tvarumo rizika Lenkijoje yra nedidelė. Nors 2007 m. biudžeto būklė rodo, kad, remiantis konvergencijos programa, yra susidaręs nedidelis struktūrinis pirminis deficitas pagal 2005 m. projekcijas ir remiantis bendra metodika, ilgalaikis senėjimo poveikis biudžetui yra vienas iš mažiausių ES. Tačiau nuo 2008 m. socialinės išmokos bus indeksuojamos ne tik atsižvelgiant į vartotojų kainas, bet iš dalies ir į darbo užmokestį, o ilgainiui dėl to didės išlaidos. Todėl tolesnis valstybės finansų konsolidavimas, įskaitant ankstyvo išėjimo į pensiją reformą (ištarnauto laiko pensijos įvedimas, kai ankstyvas išėjimas į pensiją leidžiamas tik tam tikrų profesijų atstovams), kaip numatyta konvergencijos programoje, padėtų stimuliuoti darbo jėgos aktyvumą ir užimtumą bei sumažintų valstybės finansų tvarumui kylančią riziką. |
| --- | --- |

8)

Valstybės finansų tvarumo rizika Lenkijoje yra nedidelė. Nors 2007 m. biudžeto būklė rodo, kad, remiantis konvergencijos programa, yra susidaręs nedidelis struktūrinis pirminis deficitas pagal 2005 m. projekcijas ir remiantis bendra metodika, ilgalaikis senėjimo poveikis biudžetui yra vienas iš mažiausių ES. Tačiau nuo 2008 m. socialinės išmokos bus indeksuojamos ne tik atsižvelgiant į vartotojų kainas, bet iš dalies ir į darbo užmokestį, o ilgainiui dėl to didės išlaidos. Todėl tolesnis valstybės finansų konsolidavimas, įskaitant ankstyvo išėjimo į pensiją reformą (ištarnauto laiko pensijos įvedimas, kai ankstyvas išėjimas į pensiją leidžiamas tik tam tikrų profesijų atstovams), kaip numatyta konvergencijos programoje, padėtų stimuliuoti darbo jėgos aktyvumą ir užimtumą bei sumažintų valstybės finansų tvarumui kylančią riziką.

| 9) | Panašu, kad konvergencijos programa yra suderinta su nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaita. Abejose programose numatytas ankstyvas išėjimas į pensiją ir invalidumo išmokų reforma, žemdirbių socialinio fondo reforma, sveikatos priežiūros reforma, valstybės finansų pertvarkymas ir decentralizavimas, biudžeto daugiametėms užduotims vykdyti sudarymas. Tačiau konvergencijos programoje nepateiktas nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitos bendro poveikio kokybinis įvertinimas, susijęs su fiskalinės politikos strategija vidutinės trukmės laikotarpiu (kuriame būtų aptariamas, pvz., poveikis potencialiam augimui ir užimtumui). Vis dėlto programoje pateikiama susisteminta informacija apie tiesiogines biudžeto išlaidas nacionalinėje reformų programoje numatytoms pagrindinėms reformoms vykdyti. |
| --- | --- |

9)

Panašu, kad konvergencijos programa yra suderinta su nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaita. Abejose programose numatytas ankstyvas išėjimas į pensiją ir invalidumo išmokų reforma, žemdirbių socialinio fondo reforma, sveikatos priežiūros reforma, valstybės finansų pertvarkymas ir decentralizavimas, biudžeto daugiametėms užduotims vykdyti sudarymas. Tačiau konvergencijos programoje nepateiktas nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitos bendro poveikio kokybinis įvertinimas, susijęs su fiskalinės politikos strategija vidutinės trukmės laikotarpiu (kuriame būtų aptariamas, pvz., poveikis potencialiam augimui ir užimtumui). Vis dėlto programoje pateikiama susisteminta informacija apie tiesiogines biudžeto išlaidas nacionalinėje reformų programoje numatytoms pagrindinėms reformoms vykdyti.

| 10) | Biudžeto strategija, numatyta konvergencijos programoje, iš dalies atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotąsias gaires, biudžeto politikos srityje parengtas atsižvelgiant į Lisabonos strategiją. Nors programoje numatoma tęsti fiskalinį konsolidavimą, tolesni išlaidų kontrolės stiprinimo mechanizmai nepaminėti. |
| --- | --- |

10)

Biudžeto strategija, numatyta konvergencijos programoje, iš dalies atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotąsias gaires, biudžeto politikos srityje parengtas atsižvelgiant į Lisabonos strategiją. Nors programoje numatoma tęsti fiskalinį konsolidavimą, tolesni išlaidų kontrolės stiprinimo mechanizmai nepaminėti.

| 11) | Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje trūksta tam tikrų neprivalomų duomenų. |
| --- | --- |

11)

Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje trūksta tam tikrų neprivalomų duomenų.

Daroma bendra išvada, kad 2007 m. ištaisius valdžios sektoriaus deficitą ir deficitui, ir skolai išliekant mažesniems negu pamatinė vertė – atitinkamai 3 % ir 60 % BVP, programoje 2008 m. numatomas valdžios sektoriaus balanso pablogėjimas 0,5 procentinio punkto BVP, o pažanga siekiant vidutinės trukmės tikslo artimiausiais metais nukelta į programos pabaigą, kai augimo perspektyvos bus palankios. 2008 m. prognozuojamas struktūrinis pablogėjimas beveik 0,5 procentinio punkto BVP neatitinka Stabilumo ir augimo pakto. Atsižvelgiant į nuo 2009 m. biudžeto tikslams kylantį pavojų, daugiausia dėl konkrečių priemonių trūkumo, vidutinės trukmės tikslas gali nebūti pasiektas iki 2011 m., kaip numatyta programoje. Be to, jeigu atsirastų infliacinis spaudimas, reikėtų vykdyti griežtesnę nei numatyta programoje fiskalinę politiką. Ilgalaikio valstybės finansų tvarumo rizika Lenkijoje yra nedidelė, bet ankstyvo išėjimo į pensiją sistemą reikia reformuoti.

Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytą įvertinimą ir poreikį užtikrinti tvarius valstybės finansus, Lenkija raginama pasinaudoti palankiomis augimo sąlygomis, kad būtų padidintas struktūrinio koregavimo siekiant vidutinės trukmės tikslo tempas, be kita ko, esant galimam infliaciniam spaudimui, panaudojant visas papildomas pajamas ir nepanaudotus išteklius deficitui mažinti 2008 m. ir artimiausiais metais apibrėžiant bei įgyvendinant priemones, visų pirma susijusias su išlaidomis.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis, %) | 2008 m. kovo mėn. KP | 6,2 | 6,5 | 5,5 | 5,0 | 5,0 |
| 2008 m. balandžio mėn. COM | 6,2 | 6,5 | 5,3 | 5,0 | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. KP | 5,4 | 5,1 | 5,1 | 5,6 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2008 m. kovo mėn. KP | 1,3 | 2,6 | 3,5 | 2,9 | 2,5 |
| 2008 m. balandžio mėn. COM | 1,3 | 2,6 | 4,3 | 3,4 | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. KP | 1,4 | 2,1 | 2,5 | 2,5 | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (6)

  (% potencialiojo BVP) | 2008 m. kovo mėn. KP | 0,5 | 1,1 | 0,7 | – 0,2 | – 0,9 |
| 2008 m. balandžio mėn. COM (7) | 0,6 | 1,2 | 0,5 | – 0,7 | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. KP | 0,5 | 0,5 | 0,3 | 0,4 | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2008 m. kovo mėn. KP | – 2,6 | – 2,6 | – 3,5 | – 4,2 | – 4,6 |
| 2008 m. balandžio mėn. COM | – 2,5 | – 2,6 | – 2,3 | – 3,6 | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. KP | – 1,6 | – 1,8 | – 2,2 | – 2,7 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2008 m. kovo mėn. KP | – 3,8 | – 2,0 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,5 |
| 2008 m. balandžio mėn. COM | – 3,8 | – 2,0 | – 2,5 | – 2,6 | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. KP | – 3,9 | – 3,4 | – 3,1 | – 2,9 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2008 m. kovo mėn. KP | – 1,1 | 0,2 | – 0,2 | 0,3 | 0,8 |
| 2008 m. balandžio mėn. COM | – 1,1 | 0,6 | 0,2 | 0,1 | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. KP | – 1,5 | – 1,0 | – 0,7 | – 0,6 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (6)

  (% BVP) | 2008 m. kovo mėn. KP | – 4,0 | – 2,4 | – 2,8 | – 1,9 | – 1,1 |
| 2008 m. balandžio mėn. COM | – 4,0 | – 2,5 | – 2,7 | – 2,3 | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. KP | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | – 3,0 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (8)

  (% BVP) | 2008 m. kovo mėn. KP | – 4,0 | – 2,4 | – 2,8 | – 1,9 | – 1,1 |
| 2008 m. balandžio mėn. COM | – 4,0 | – 2,5 | – 2,7 | – 2,3 | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. KP | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | – 3,0 | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2008 m. kovo mėn. KP | 47,6 | 44,9 | 44,2 | 43,3 | 42,3 |
| 2008 m. balandžio mėn. COM | 47,6 | 45,2 | 44,5 | 44,1 | nėra duomenų |
| 2006 m. lapkričio mėn. KP | 48,9 | 50,0 | 50,3 | 50,2 | nėra duomenų |
| Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

Realusis BVP

(pokytis, %)

2008 m. kovo mėn. KP

6,2

6,5

5,5

5,0

5,0

2008 m. balandžio mėn. COM

6,2

6,5

5,3

5,0

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. KP

5,4

5,1

5,1

5,6

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2008 m. kovo mėn. KP

1,3

2,6

3,5

2,9

2,5

2008 m. balandžio mėn. COM

1,3

2,6

4,3

3,4

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. KP

1,4

2,1

2,5

2,5

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (6)

(% potencialiojo BVP)

2008 m. kovo mėn. KP

0,5

1,1

0,7

– 0,2

– 0,9

2008 m. balandžio mėn. COM (7)

0,6

1,2

0,5

– 0,7

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. KP

0,5

0,5

0,3

0,4

nėra duomenų

Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2008 m. kovo mėn. KP

– 2,6

– 2,6

– 3,5

– 4,2

– 4,6

2008 m. balandžio mėn. COM

– 2,5

– 2,6

– 2,3

– 3,6

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. KP

– 1,6

– 1,8

– 2,2

– 2,7

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2008 m. kovo mėn. KP

– 3,8

– 2,0

– 2,5

– 2,0

– 1,5

2008 m. balandžio mėn. COM

– 3,8

– 2,0

– 2,5

– 2,6

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. KP

– 3,9

– 3,4

– 3,1

– 2,9

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2008 m. kovo mėn. KP

– 1,1

0,2

– 0,2

0,3

0,8

2008 m. balandžio mėn. COM

– 1,1

0,6

0,2

0,1

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. KP

– 1,5

– 1,0

– 0,7

– 0,6

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (6)

(% BVP)

2008 m. kovo mėn. KP

– 4,0

– 2,4

– 2,8

– 1,9

– 1,1

2008 m. balandžio mėn. COM

– 4,0

– 2,5

– 2,7

– 2,3

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. KP

– 4,1

– 3,6

– 3,2

– 3,0

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (8)

(% BVP)

2008 m. kovo mėn. KP

– 4,0

– 2,4

– 2,8

– 1,9

– 1,1

2008 m. balandžio mėn. COM

– 4,0

– 2,5

– 2,7

– 2,3

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. KP

– 4,1

– 3,6

– 3,2

– 3,0

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2008 m. kovo mėn. KP

47,6

44,9

44,2

43,3

42,3

2008 m. balandžio mėn. COM

47,6

45,2

44,5

44,1

nėra duomenų

2006 m. lapkričio mėn. KP

48,9

50,0

50,3

50,2

nėra duomenų

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Atnaujinta programa buvo pateikta praėjus 16 savaičių po elgesio kodekse nurodyto gruodžio 1 d. termino, nes nauja vyriausybė suformuota lapkričio mėn. po spalio mėn. įvykusių visuotinių rinkimų.

(3)  Vertinant visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario prognozę ir Komisijos atliktą nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitos vertinimą.

(4)  Kol kas pats išsamiausias ir konkrečiausias mėginimas vykdyti išlaidų reformą pasiūlytas 2003 m., kuriuo siekiama sumažinti valstybės išlaidas, skirtas socialinei apsaugai, viešajam administravimui ir valstybės pagalbai. Be kita ko, pagal Hausnerio planą metinis indeksavimas buvo pakeistas indeksavimu, kuris atliekamas, kai sukaupta infliacija viršija 5 % arba kas trejus metus (priklausomai nuo to, kas būna pirmiau).

(5)  OL C 72, 2007 3 29, p. 13.

(6)  Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(7)  Remiantis potencialiojo augimo skaičiavimais: 5,2 %, 5,9 %, 6,0 % ir 6,2 % atitinkamai 2006–2009 m.

(8)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atėmus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Pagal naujausią programą ir Komisijos tarnybų rudens prognozę vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių nenumatyta.

Šaltinis:

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2008 m. pavasario ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Komisija

| 19.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 182/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 182/10

---

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis

Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja

(2008/C 182/03)

| Sprendimo priėmimo data | 2007 4 4 |
| --- | --- |
| Pagalbos numeris | N 591/03 |
| Valstybė narė | Italija |
| Regionas | Lazio |
| Pagalbos gavėjo pavadinimas (arba pavardė) | Legge regionale 28 ottobre 2002 n. 35 «Riconoscimento ed incentivazione dei mercati delle qualità» |
| Teisinis pagrindas | Legge regionale 28 ottobre 2002 n. 35 «Riconoscimento ed incentivazione dei mercati delle qualità» |
| Pagalbos priemonės tipas | Pagalbos schema |
| Tikslas | Investicijos, susijusios su žemės ūkio produktų prekyba, ir techninė pagalba kokybiškiems žemės ūkio produktams auginti |
| Pagalbos forma | Tiesioginė subsidija |
| Biudžetas | 513 358,16 EUR per metus |
| Intensyvumas | Daugiausia 40 % |
| Trukmė | 2 metai |
| Ekonomikos sektoriai | Žemės ūkis |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Regione Lazio |
| Via Cristoforo Colombo, 212 |
| I-00147 Roma |

Sprendimo priėmimo data

2007 4 4

Pagalbos numeris

N 591/03

Valstybė narė

Italija

Regionas

Lazio

Pagalbos gavėjo pavadinimas (arba pavardė)

Legge regionale 28 ottobre 2002 n. 35 «Riconoscimento ed incentivazione dei mercati delle qualità»

Teisinis pagrindas

Legge regionale 28 ottobre 2002 n. 35 «Riconoscimento ed incentivazione dei mercati delle qualità»

Pagalbos priemonės tipas

Pagalbos schema

Tikslas

Investicijos, susijusios su žemės ūkio produktų prekyba, ir techninė pagalba kokybiškiems žemės ūkio produktams auginti

Pagalbos forma

Tiesioginė subsidija

Biudžetas

513 358,16 EUR per metus

Intensyvumas

Daugiausia 40 %

Trukmė

2 metai

Ekonomikos sektoriai

Žemės ūkis

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Regione Lazio

Via Cristoforo Colombo, 212

I-00147 Roma

Papildoma informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Sprendimo priėmimo data | 2007 12 5 |
| --- | --- |
| Pagalbos Nr. | N 403/06 |
| Valstybė narė | Vokietija |
| Regionas | — |
| Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas) | Bürgschaftsprogramm zur Beschleunigung des Verkaufs landwirtschaftlicher Flächen nach dem EALG |
| Teisinis pagrindas | Entschädigungs- und Ausgleichsleistungsgesetz (EALG) |
| Priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Investicijos |
| Pagalbos forma | Garantija |
| Biudžetas | Nenustatytas |
| Intensyvumas | 1,389 % |
| Trukmė | Žemės perleidimo programos pabaiga |
| Ekonomikos sektoriai | Žemės ūkis |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | BVVG |
| Bodenverwertungs- und –verwaltungs GmbH |
| Schönhauser Allee 120 |
| D-10437 Berlin |

Sprendimo priėmimo data

2007 12 5

Pagalbos Nr.

N 403/06

Valstybė narė

Vokietija

Regionas

—

Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas)

Bürgschaftsprogramm zur Beschleunigung des Verkaufs landwirtschaftlicher Flächen nach dem EALG

Teisinis pagrindas

Entschädigungs- und Ausgleichsleistungsgesetz (EALG)

Priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Investicijos

Pagalbos forma

Garantija

Biudžetas

Nenustatytas

Intensyvumas

1,389 %

Trukmė

Žemės perleidimo programos pabaiga

Ekonomikos sektoriai

Žemės ūkis

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

BVVG

Bodenverwertungs- und –verwaltungs GmbH

Schönhauser Allee 120

D-10437 Berlin

L

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Sprendimo priėmimo data | 2007 11 14 |
| --- | --- |
| Pagalbos numeris | N 414/07 |
| Valstybė narė | Graikija |
| Regionas | — |
| Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas) | Κανονισμός Κρατικών Οικονομικών Ενισχύσεων |
| Teisinis pagrindas | Σχέδιο διϋπουργικής απόφασης |
| Priemonės rūšis | Pagalbos chema |
| Tikslas | Blogos oro sąlygos; stichinės nelaimės |
| Pagalbos forma | Subsidijos |
| Biudžetas | 170 000 000 EUR |
| Intensyvumas | Iki 80 % |
| Trukmė | Iki 2013 m. pabaigos |
| Ekonomikos sektoriai | Žemės ūkis |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | ΕΛ.Γ.Α. |
| Μεσογείων 45 |
| GR-11510 Αθήνα |

Sprendimo priėmimo data

2007 11 14

Pagalbos numeris

N 414/07

Valstybė narė

Graikija

Regionas

—

Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas)

Κανονισμός Κρατικών Οικονομικών Ενισχύσεων

Teisinis pagrindas

Σχέδιο διϋπουργικής απόφασης

Priemonės rūšis

Pagalbos chema

Tikslas

Blogos oro sąlygos; stichinės nelaimės

Pagalbos forma

Subsidijos

Biudžetas

170 000 000 EUR

Intensyvumas

Iki 80 %

Trukmė

Iki 2013 m. pabaigos

Ekonomikos sektoriai

Žemės ūkis

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

ΕΛ.Γ.Α.

Μεσογείων 45

GR-11510 Αθήνα

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Sprendimo priėmimo data | 2007 10 17 |
| --- | --- |
| Pagalbos Nr. | N 554/07 |
| Valstybė narė | Bulgarija |
| Regionas | — |
| Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas) | Държавна помощ за компенсиране на загуби, понесени от селскостопанските производители в напълно опустошени райони вследствие на природни бедствия или неблагоприятни климатични условия |
| Teisinis pagrindas | 1. | Agricultural Producers Support Act, art. 12, par. 1, p. 2 and par. 2, p. 1, item „а“, SG 58/1998 |

Sprendimo priėmimo data

2007 10 17

Pagalbos Nr.

N 554/07

Valstybė narė

Bulgarija

Regionas

—

Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas)

Държавна помощ за компенсиране на загуби, понесени от селскостопанските производители в напълно опустошени райони вследствие на природни бедствия или неблагоприятни климатични условия

Teisinis pagrindas

1.

Agricultural Producers Support Act, art. 12, par. 1, p. 2 and par. 2, p. 1, item „а“, SG 58/1998

| 2. | Instructions on the granting of state aid for compensation of losses incurred by agricultural producers for totally devastated areas as a result of natural disasters or adverse weather conditions |
| --- | --- |

2.

Instructions on the granting of state aid for compensation of losses incurred by agricultural producers for totally devastated areas as a result of natural disasters or adverse weather conditions

Priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Pagalba siekiant kompensuoti nuostolius dėl stichinių nelaimių arba nepalankių klimato sąlygų.

Pagalbos forma

Tiesioginė išmoka

Biudžetas

Metinis biudžetas yra to 200 000 000 BGN (apytiksliai 102 259 944,78 EUR), iš viso 600 000 000 BGN (apytiksliai 306 779 834,34 EUR)

Intensyvumas

Iki 80 %

Trukmė

(Nuo tada, kai bus patvirtinta Komisijos, iki 2010 11 1)

Ekonomikos sektoriai

Žemės ūkio sektorius

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

| Държавен фонд „Земеделие“ |
| --- |
| Цар Освободител 136 |
| BG-1618 София |

Държавен фонд „Земеделие“

Цар Освободител 136

BG-1618 София

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 19.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 182/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 182/13

---

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis

Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja

(2008/C 182/04)

| Sprendimo priėmimo data | 2007 12 5 |
| --- | --- |
| Pagalbos Nr. | NN 40/A/05 |
| Valstybė narė | Italija |
| Regionas | — |
| Pavadinimas | Misure urgenti nel settore agroalimentare, legge n. 71/2005, articolo 1, commi 1, 1bis, 1ter e 3ter, e legge n. 231/2005, articolo 1, commi 1-4 |
| Teisinis pagrindas | Legge n. 71/2005, articolo 1, commi 1, 1bis, 1ter e 3ter

  Legge n. 231/2005, articolo 1, commi 1-4 |
| Priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Dėl 2005 m. žemės ūkio krizės negautų pajamų kompensavimas Pagalba de minimis.
  Dėl nepalankių meteorologinių sąlygų patirtų žemės ūkio gamybos nuostolių kompensavimas (pagalba NN 54/A/04) |
| Pagalbos forma | Tiesioginės subsidijos |
| Biudžetas | — | 109 mln. EUR nuostoliams dėl rinkos krizės padengti |

Sprendimo priėmimo data

2007 12 5

Pagalbos Nr.

NN 40/A/05

Valstybė narė

Italija

Regionas

—

Pavadinimas

Misure urgenti nel settore agroalimentare, legge n. 71/2005, articolo 1, commi 1, 1bis, 1ter e 3ter, e legge n. 231/2005, articolo 1, commi 1-4

Teisinis pagrindas

Legge n. 71/2005, articolo 1, commi 1, 1bis, 1ter e 3ter

Legge n. 231/2005, articolo 1, commi 1-4

Priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Dėl 2005 m. žemės ūkio krizės negautų pajamų kompensavimas Pagalba de minimis.

Dėl nepalankių meteorologinių sąlygų patirtų žemės ūkio gamybos nuostolių kompensavimas (pagalba NN 54/A/04)

Pagalbos forma

Tiesioginės subsidijos

Biudžetas

—

109 mln. EUR nuostoliams dėl rinkos krizės padengti

| — | 120 mln. EUR dėl nepalankių meteorologinių sąlygų patirtų žemės ūkio gamybos nuostolių kompensavimui (pagalba NN 54/A/04) |
| --- | --- |

—

120 mln. EUR dėl nepalankių meteorologinių sąlygų patirtų žemės ūkio gamybos nuostolių kompensavimui (pagalba NN 54/A/04)

Intensyvumas

Įvairus (priklauso nuo priemonės)

Trukmė

Iki mokėjimų pabaigos

Ekonomikos sektoriai

Žemės ūkis

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

| Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| --- |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Sprendimo priėmimo data | 2007 10 10 |
| --- | --- |
| Pagalbos Nr. | N 163/07 |
| Valstybė narė | Airija |
| Regionas | — |
| Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas) | Scheme of Investment Aid for the Development of the Commercial Horticulture Sector 2007-2013 |
| Teisinis pagrindas | National Development Plan 2007-2013 |
| Priemonės rūšis | Schema |
| Tikslas | Sodininkystės sektoriaus vystymas suteikiant pagalbą investicijoms, skirtoms įsigyti specializuotus komercinės sodininkystės augalus ir įrangą |
| Pagalbos forma | Tiesioginė išmoka |
| Biudžetas | 49 mln. EUR |
| Intensyvumas | 40 %
  50 % jauniesiems ūkininkams |
| Trukmė | Nuo Komisijos laiško datos iki 2013 12 31 |
| Ekonomikos sektoriai | NACE kodas
  A001 — Žemės ūkis, medžioklė ir susijusių paslaugų veikla |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Department of Agriculture and Food |
| Agriculture House |
| Kildare Street |
| Dublin 2 |
| Ireland |

Sprendimo priėmimo data

2007 10 10

Pagalbos Nr.

N 163/07

Valstybė narė

Airija

Regionas

—

Pavadinimas (ir (arba) pagalbos gavėjo pavadinimas)

Scheme of Investment Aid for the Development of the Commercial Horticulture Sector 2007-2013

Teisinis pagrindas

National Development Plan 2007-2013

Priemonės rūšis

Schema

Tikslas

Sodininkystės sektoriaus vystymas suteikiant pagalbą investicijoms, skirtoms įsigyti specializuotus komercinės sodininkystės augalus ir įrangą

Pagalbos forma

Tiesioginė išmoka

Biudžetas

49 mln. EUR

Intensyvumas

40 %

50 % jauniesiems ūkininkams

Trukmė

Nuo Komisijos laiško datos iki 2013 12 31

Ekonomikos sektoriai

NACE kodas

A001 — Žemės ūkis, medžioklė ir susijusių paslaugų veikla

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Department of Agriculture and Food

Agriculture House

Kildare Street

Dublin 2

Ireland

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 19.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 182/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 182/15

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla COMP/M.5182 — Shell/BP/AFS/Globefuel)

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/C 182/05)

2008 m. liepos 11 d. Komisija nusprendė neprieštarauti dėl pavadinime praneštos koncentracijos ir paskelbti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimamas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas šio sprendimo tekstas yra anglų kalba. Sprendimas bus viešai paskelbtas tada, kai iš jo bus pašalinta profesine paslaptimi laikoma informacija. Sprendimą bus galima rasti:

| — | Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32008M5182 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32008M5182 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 19.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 182/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 182/15

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla COMP/M.5134 — Spar/Plus Hungary)

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/C 182/06)

2008 m. birželio 25 d. Komisija nusprendė neprieštarauti dėl pavadinime praneštos koncentracijos ir paskelbti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimamas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas šio sprendimo tekstas yra vokiečių kalba. Sprendimas bus viešai paskelbtas tada, kai iš jo bus pašalinta profesine paslaptimi laikoma informacija. Sprendimą bus galima rasti:

| — | Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32008M5134 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32008M5134 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Komisija

| 19.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 182/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 182/16

---

Euro kursas (1)

2008 m. liepos 18 d.

(2008/C 182/07)

1 euro=

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,5816 |
| JPY | Japonijos jena | 169,03 |
| DKK | Danijos krona | 7,4599 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,79315 |
| SEK | Švedijos krona | 9,4496 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,6207 |
| ISK | Islandijos krona | 125,16 |
| NOK | Norvegijos krona | 8,0590 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 23,063 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 228,16 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7030 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 3,2188 |
| RON | Rumunijos lėja | 3,5528 |
| SKK | Slovakijos krona | 30,335 |
| TRY | Turkijos lira | 1,8795 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6288 |
| CAD | Kanados doleris | 1,5901 |
| HKD | Honkongo doleris | 12,3335 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 2,0719 |
| SGD | Singapūro doleris | 2,1432 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 603,74 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 11,9170 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 10,7816 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,2231 |
| IDR | Indijos rupija | 14 468,48 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 5,1315 |
| PHP | Filipinų pesas | 70,025 |
| RUB | Rusijos rublis | 36,7559 |
| THB | Tailando batas | 52,711 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,5179 |
| MXN | Meksikos pesas | 16,1469 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,5816

JPY

Japonijos jena

169,03

DKK

Danijos krona

7,4599

GBP

Svaras sterlingas

0,79315

SEK

Švedijos krona

9,4496

CHF

Šveicarijos frankas

1,6207

ISK

Islandijos krona

125,16

NOK

Norvegijos krona

8,0590

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

23,063

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

228,16

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7030

PLN

Lenkijos zlotas

3,2188

RON

Rumunijos lėja

3,5528

SKK

Slovakijos krona

30,335

TRY

Turkijos lira

1,8795

AUD

Australijos doleris

1,6288

CAD

Kanados doleris

1,5901

HKD

Honkongo doleris

12,3335

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

2,0719

SGD

Singapūro doleris

2,1432

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 603,74

ZAR

Pietų Afrikos randas

11,9170

CNY

Kinijos ženminbi juanis

10,7816

HRK

Kroatijos kuna

7,2231

IDR

Indijos rupija

14 468,48

MYR

Malaizijos ringitas

5,1315

PHP

Filipinų pesas

70,025

RUB

Rusijos rublis

36,7559

THB

Tailando batas

52,711

BRL

Brazilijos realas

2,5179

MXN

Meksikos pesas

16,1469

---

(1)

Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 19.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 182/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 182/17

---

Komunikatas dėl Bendrijos teisės aktų, reglamentuojančių išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų transporto priemonių ir remonto bei priežiūros informacijos prieigą, taikymo ir būsimo rengimo (Euro 5 ir 6)

(2008/C 182/08)

| (1) | Šiame komunikate pateikiama bendra informacija apie Reglamentą (EB) Nr. 715/2007 (Euro 5 ir 6) ir jį įgyvendinančius teisės aktus. Šiame reglamente nustatyti reikalavimai dėl lengvųjų transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį ir remonto bei priežiūros informacijos prieigą. Techniniai reikalavimai įsigalioja dviem etapais: Euro 5 išmetamųjų teršalų ribos įsigalioja 2009 m. rugsėjo 1 d., o Euro 6 išmetamųjų teršalų ribos – 2014 m. rugsėjo 1 d. |
| --- | --- |

(1)

Šiame komunikate pateikiama bendra informacija apie Reglamentą (EB) Nr. 715/2007 (Euro 5 ir 6) ir jį įgyvendinančius teisės aktus. Šiame reglamente nustatyti reikalavimai dėl lengvųjų transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį ir remonto bei priežiūros informacijos prieigą. Techniniai reikalavimai įsigalioja dviem etapais: Euro 5 išmetamųjų teršalų ribos įsigalioja 2009 m. rugsėjo 1 d., o Euro 6 išmetamųjų teršalų ribos – 2014 m. rugsėjo 1 d.

| (2) | Šiuo komunikatu siekiama išdėstyti Komisijos ketinimus, susijusius su šiais teisės aktais. Reglamente ir jį įgyvendinančiose priemonėse pateikiamos išsamios techninės nuostatos, reikalingos svarbiausiems reikalavimams įgyvendinti. Tačiau Komisija mano, kad yra keletas sričių, kurias reglamentuojančius teisės aktus ateityje reikės persvarstyti. |
| --- | --- |

(2)

Šiuo komunikatu siekiama išdėstyti Komisijos ketinimus, susijusius su šiais teisės aktais. Reglamente ir jį įgyvendinančiose priemonėse pateikiamos išsamios techninės nuostatos, reikalingos svarbiausiems reikalavimams įgyvendinti. Tačiau Komisija mano, kad yra keletas sričių, kurias reglamentuojančius teisės aktus ateityje reikės persvarstyti.

| (3) | Dabartiniame reglamente pateikti išsamūs reikalavimai, būtini Euro 5 ir Euro 6 specifikacijų transporto priemonių tipui patvirtinti. Ateityje Komisija ketina toliau tobulinti atitinkamus reikalavimus, kurie turės būti taikomi Euro 5 etapo viduryje arba Euro 6 etapo pradžioje. Šiame komunikate aptariamos sritys, kurias reikės toliau persvarstyti. |
| --- | --- |

(3)

Dabartiniame reglamente pateikti išsamūs reikalavimai, būtini Euro 5 ir Euro 6 specifikacijų transporto priemonių tipui patvirtinti. Ateityje Komisija ketina toliau tobulinti atitinkamus reikalavimus, kurie turės būti taikomi Euro 5 etapo viduryje arba Euro 6 etapo pradžioje. Šiame komunikate aptariamos sritys, kurias reikės toliau persvarstyti.

Kietųjų dalelių masės ir kietųjų dalelių skaičiaus nustatymo bandymo metodika

| (4) | Šiuo metu baigiama rengti persvarstytą kietųjų dalelių masės ir kietųjų dalelių skaičiaus nustatymo bandymo metodiką, kad ją būtų galima įtraukti į JT/EEK taisyklę Nr. 83. Parengus šią bandymo metodiką vėliau reikės kuo skubiau atnaujinti Euro 5 ir 6 įgyvendinančius teisės aktus. |
| --- | --- |

(4)

Šiuo metu baigiama rengti persvarstytą kietųjų dalelių masės ir kietųjų dalelių skaičiaus nustatymo bandymo metodiką, kad ją būtų galima įtraukti į JT/EEK taisyklę Nr. 83. Parengus šią bandymo metodiką vėliau reikės kuo skubiau atnaujinti Euro 5 ir 6 įgyvendinančius teisės aktus.

Išmetamųjų kietųjų dalelių skaičiaus ribos, taikomos transporto priemonėms su kibirkštinio uždegimo varikliais

| (5) | Reglamentu (EB) Nr. 715/2007 Komisijai leidžiama nustatyti išmetamųjų kietųjų dalelių skaičiaus ribas, taikomas benzinu varomoms transporto priemonėms. Rengiant įgyvendinimo teisės aktus buvo nuspręsta, kad prieš nustatant standartą reikia papildomos informacijos apie šių transporto priemonių išmetamus teršalus. Todėl Euro 5 transporto priemonėms nebuvo nustatytos ribinės vertės. Reglamente (EB) Nr. 715/2007 reikalaujama, kad ribinė vertė būtų nustatyta vėliausiai iki Euro 6 etapo pradžios. Todėl Komisija ketina persvarstyti transporto priemonių su kibirkštinio uždegimo varikliais išmetamų kietųjų dalelių skaičių ir pasiūlyti Euro 6 specifikacijos transporto priemonėms taikytinas dalelių skaičiaus ribas prieš įsigaliojant Euro 6 reikalavimams. |
| --- | --- |

(5)

Reglamentu (EB) Nr. 715/2007 Komisijai leidžiama nustatyti išmetamųjų kietųjų dalelių skaičiaus ribas, taikomas benzinu varomoms transporto priemonėms. Rengiant įgyvendinimo teisės aktus buvo nuspręsta, kad prieš nustatant standartą reikia papildomos informacijos apie šių transporto priemonių išmetamus teršalus. Todėl Euro 5 transporto priemonėms nebuvo nustatytos ribinės vertės. Reglamente (EB) Nr. 715/2007 reikalaujama, kad ribinė vertė būtų nustatyta vėliausiai iki Euro 6 etapo pradžios. Todėl Komisija ketina persvarstyti transporto priemonių su kibirkštinio uždegimo varikliais išmetamų kietųjų dalelių skaičių ir pasiūlyti Euro 6 specifikacijos transporto priemonėms taikytinas dalelių skaičiaus ribas prieš įsigaliojant Euro 6 reikalavimams.

Etaloniniai degalai

| (6) | Pradinėje įgyvendinimo teisės aktų versijoje nenurodytos etaloninių degalų (etanolio (E75)), kurie skirti naudoti mišrius degalus naudojančiose transporto priemonėse atliekant teršalų kiekio, išmetamo esant žemai temperatūrai, bandymą (6 tipo bandymą), specifikacijos. Netrukus Komisija ketina galutinai parengti etaloninių degalų (etanolio (E75), kurie skirti naudoti atliekant teršalų kiekio, išmetamo esant žemai temperatūrai, bandymą, specifikacijas. Šį procesą reikia užbaigti iki Reglamento (EB) Nr. 715/2007 10 straipsnio 6 dalyje nustatytų datų, nes po šių datų suteikiant Euro 5 mišrius degalus naudojančių transporto priemonių tipo patvirtinimą reikia atlikti žemos temperatūros bandymą. |
| --- | --- |

(6)

Pradinėje įgyvendinimo teisės aktų versijoje nenurodytos etaloninių degalų (etanolio (E75)), kurie skirti naudoti mišrius degalus naudojančiose transporto priemonėse atliekant teršalų kiekio, išmetamo esant žemai temperatūrai, bandymą (6 tipo bandymą), specifikacijos. Netrukus Komisija ketina galutinai parengti etaloninių degalų (etanolio (E75), kurie skirti naudoti atliekant teršalų kiekio, išmetamo esant žemai temperatūrai, bandymą, specifikacijas. Šį procesą reikia užbaigti iki Reglamento (EB) Nr. 715/2007 10 straipsnio 6 dalyje nustatytų datų, nes po šių datų suteikiant Euro 5 mišrius degalus naudojančių transporto priemonių tipo patvirtinimą reikia atlikti žemos temperatūros bandymą.

Teršalų kiekio, išmetamo esant žemai temperatūrai, bandymas

| (7) | Reglamente (EB) Nr. 715/2007 nustatytas reikalavimas, kad Komisija persvarstytų išmetamųjų teršalų ribas, nustatytas benzinu varomoms transporto priemonėms, atliekant žemos temperatūros bandymą prie –7 °C. Problema yra tame, kad dabartinės išmetamųjų teršalų ribos, perimtos iš Euro 3 ir 4, nebėra tinkamos transporto priemonėms, kurios atitinka Euro 5 ir 6 išmetamųjų teršalų standartus. |
| --- | --- |

(7)

Reglamente (EB) Nr. 715/2007 nustatytas reikalavimas, kad Komisija persvarstytų išmetamųjų teršalų ribas, nustatytas benzinu varomoms transporto priemonėms, atliekant žemos temperatūros bandymą prie –7 °C. Problema yra tame, kad dabartinės išmetamųjų teršalų ribos, perimtos iš Euro 3 ir 4, nebėra tinkamos transporto priemonėms, kurios atitinka Euro 5 ir 6 išmetamųjų teršalų standartus.

| (8) | Be to, ketinama persvarstyti gamintojams keliamus reikalavimus teikti tipo patvirtinimo institucijoms informaciją apie dyzelinių variklių veikimą esant žemai temperatūrai. Tai ketinama daryti dėl rizikos, kad bus išmestas didesnis NOx kiekis iš dyzelinu varomų transporto priemonių su išmetamųjų dujų recirkuliacijos (IDR) sistemomis ir NOx papildomo apdorojimo sistemomis. Persvarstant reikėtų panagrinėti, ar teršalų kiekio, išmetamo esant žemai temperatūrai, bandymą reikėtų atlikti ir su dyzelinu varomomis Euro 6 transporto priemonėmis ir ar reikėtų ateityje nustatyti ribinę vertę. |
| --- | --- |

(8)

Be to, ketinama persvarstyti gamintojams keliamus reikalavimus teikti tipo patvirtinimo institucijoms informaciją apie dyzelinių variklių veikimą esant žemai temperatūrai. Tai ketinama daryti dėl rizikos, kad bus išmestas didesnis NOx kiekis iš dyzelinu varomų transporto priemonių su išmetamųjų dujų recirkuliacijos (IDR) sistemomis ir NOx papildomo apdorojimo sistemomis. Persvarstant reikėtų panagrinėti, ar teršalų kiekio, išmetamo esant žemai temperatūrai, bandymą reikėtų atlikti ir su dyzelinu varomomis Euro 6 transporto priemonėmis ir ar reikėtų ateityje nustatyti ribinę vertę.

Išgaruojančių teršalų kiekis

| (9) | Kadangi biologiniai degalai vis plačiau naudojami, Komisija ketina persvarstyti išgaruojančių teršalų kiekio nustatymo bandymo metodiką. Persvarstant reikėtų atsižvelgti į tai, ar reikia didesnio derinimo pasaulyje, t. y. ar reikia suderinti Europos ir Jungtinių Valstijų bandymo metodiką. Į tai atsižvelgus galima pasvarstyti, ar reikia nustatyti eksploatuojamų transporto priemonių atitikties ir patvarumo reikalavimus siekiant kontroliuoti ilgalaikio degalų, kuriuose yra etanolio, naudojimo poveikį išgaruojančių teršalų kiekiui. |
| --- | --- |

(9)

Kadangi biologiniai degalai vis plačiau naudojami, Komisija ketina persvarstyti išgaruojančių teršalų kiekio nustatymo bandymo metodiką. Persvarstant reikėtų atsižvelgti į tai, ar reikia didesnio derinimo pasaulyje, t. y. ar reikia suderinti Europos ir Jungtinių Valstijų bandymo metodiką. Į tai atsižvelgus galima pasvarstyti, ar reikia nustatyti eksploatuojamų transporto priemonių atitikties ir patvarumo reikalavimus siekiant kontroliuoti ilgalaikio degalų, kuriuose yra etanolio, naudojimo poveikį išgaruojančių teršalų kiekiui.

Išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymo metodika

| (10) | Lengvųjų transporto priemonių išmetamų teršalų kiekis ir degalų sąnaudos apskaičiuojamos taikant standartinę bandymo metodiką, pagrįstą vadinamuoju naujuoju Europos vairavimo ciklu. Reglamente (EB) Nr. 715/2007 reikalaujama, kad Komisija reguliariai persvarstytų minėtą metodiką ir pasiūlytų pakeitimų, jeigu ši metodika tampa nebetinkama arba nebeatspindi faktinio pasaulyje išmetamo teršalų kiekio. Komisijos manymu, metodiką reikia atnaujinti, todėl ji ketina persvarstyti bandymo ciklą, kad jis tinkamai atspindėtų faktinį važiuojant kelyje išmetamą teršalų kiekį. Šis persvarstymas gali būti naudingas JT/EEK diskusijoms apie pasaulio mastu suderinto lengvųjų transporto priemonių bandymo ciklo parengimą, tačiau šis persvarstymas nepriklauso nuo JT/EEK lygmeniu pasiektos pažangos. Taip pat gali būti svarstoma galimybė nustatyti su ne ciklo metu išmetamais teršalais susijusį reikalavimą, kuris papildytų standartinę bandymo metodiką. |
| --- | --- |

(10)

Lengvųjų transporto priemonių išmetamų teršalų kiekis ir degalų sąnaudos apskaičiuojamos taikant standartinę bandymo metodiką, pagrįstą vadinamuoju naujuoju Europos vairavimo ciklu. Reglamente (EB) Nr. 715/2007 reikalaujama, kad Komisija reguliariai persvarstytų minėtą metodiką ir pasiūlytų pakeitimų, jeigu ši metodika tampa nebetinkama arba nebeatspindi faktinio pasaulyje išmetamo teršalų kiekio. Komisijos manymu, metodiką reikia atnaujinti, todėl ji ketina persvarstyti bandymo ciklą, kad jis tinkamai atspindėtų faktinį važiuojant kelyje išmetamą teršalų kiekį. Šis persvarstymas gali būti naudingas JT/EEK diskusijoms apie pasaulio mastu suderinto lengvųjų transporto priemonių bandymo ciklo parengimą, tačiau šis persvarstymas nepriklauso nuo JT/EEK lygmeniu pasiektos pažangos. Taip pat gali būti svarstoma galimybė nustatyti su ne ciklo metu išmetamais teršalais susijusį reikalavimą, kuris papildytų standartinę bandymo metodiką.

Etaloninės masės ribos, taikomos lengvosioms transporto priemonėms

| (11) | Euro 5 ir 6 teisės aktais buvo žymiai aiškiau ir paprasčiau apibrėžta išmetamuosius teršalus reglamentuojančių teisės aktų, taikomų lengvosioms transporto priemonėms ir sunkiosioms transporto priemonėms, taikymo sritis. Šiuo metu teisės aktai grindžiami etalonine mase — visos transporto priemonės, kurių masė mažesnė už 2610 kg, laikomos lengvosiomis transporto priemonėmis. Ši etaloninė masė pagrįsta dabartinėmis ribomis, kurių laikomasi atliekant laboratorinius išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymus. Komisijos manymu, šios masės ribos gali būti per žemos, todėl jas reikėtų persvarstyti. Atsižvelgiant į dabartinę transporto priemonių masę, būsimuose teisės aktuose gali būti reikalinga nustatyti aukštesnes etaloninės masės ribas. |
| --- | --- |

(11)

Euro 5 ir 6 teisės aktais buvo žymiai aiškiau ir paprasčiau apibrėžta išmetamuosius teršalus reglamentuojančių teisės aktų, taikomų lengvosioms transporto priemonėms ir sunkiosioms transporto priemonėms, taikymo sritis. Šiuo metu teisės aktai grindžiami etalonine mase — visos transporto priemonės, kurių masė mažesnė už 2610 kg, laikomos lengvosiomis transporto priemonėmis. Ši etaloninė masė pagrįsta dabartinėmis ribomis, kurių laikomasi atliekant laboratorinius išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymus. Komisijos manymu, šios masės ribos gali būti per žemos, todėl jas reikėtų persvarstyti. Atsižvelgiant į dabartinę transporto priemonių masę, būsimuose teisės aktuose gali būti reikalinga nustatyti aukštesnes etaloninės masės ribas.

Nuo masės nepriklausantys išmetamųjų teršalų standartai

| (12) | Reglamente (EB) Nr. 715/2007 numatyta, kad nustatant būsimas išmetamų teršalų ribas reikėtų apsvarstyti, ar reikia nustatyti nuo masės nepriklausančius išmetamųjų teršalų standartus. Šiuo metu tokiu metodu grindžiami JAV teisės aktai, pagal jį būtų panaikintas dabartinis N1 kategorijos transporto priemonių skirstymas į I, II ir III klases, kuris naudojamas vien tik išmetamuosius teršalus reglamentuojančiuose teisės aktuose, šį metodą neseniai pradėta taikyti mobilius oro kondicionierius reglamentuojančių teisės aktų srityje. Atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kontrolės sistemų pobūdį, atrodo, kad šiuo etapu būtų labai realu tokį nuo masės nepriklausantį metodą taikyti benzinu varomoms transporto priemonėms. Dyzelinu varomose transporto priemonėse įdiegus NOx papildomo apdorojimo sistemas bus geriau kontroliuojamas pro išmetimo vamzdį išmetamų teršalų kiekis ir nebeliks pirminio pagrindo didinti kontroliuojamą sunkesnių transporto priemonių išmetamų teršalų kiekį. Prieš pateikiant bet kokį pasiūlymą Komisijai reikėtų persvarstyti tokio pasiūlymo pagrįstumą ir ekonomiškumą. |
| --- | --- |

(12)

Reglamente (EB) Nr. 715/2007 numatyta, kad nustatant būsimas išmetamų teršalų ribas reikėtų apsvarstyti, ar reikia nustatyti nuo masės nepriklausančius išmetamųjų teršalų standartus. Šiuo metu tokiu metodu grindžiami JAV teisės aktai, pagal jį būtų panaikintas dabartinis N1 kategorijos transporto priemonių skirstymas į I, II ir III klases, kuris naudojamas vien tik išmetamuosius teršalus reglamentuojančiuose teisės aktuose, šį metodą neseniai pradėta taikyti mobilius oro kondicionierius reglamentuojančių teisės aktų srityje. Atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kontrolės sistemų pobūdį, atrodo, kad šiuo etapu būtų labai realu tokį nuo masės nepriklausantį metodą taikyti benzinu varomoms transporto priemonėms. Dyzelinu varomose transporto priemonėse įdiegus NOx papildomo apdorojimo sistemas bus geriau kontroliuojamas pro išmetimo vamzdį išmetamų teršalų kiekis ir nebeliks pirminio pagrindo didinti kontroliuojamą sunkesnių transporto priemonių išmetamų teršalų kiekį. Prieš pateikiant bet kokį pasiūlymą Komisijai reikėtų persvarstyti tokio pasiūlymo pagrįstumą ir ekonomiškumą.

Išmetamo CO2 kiekio apskaičiavimas įtraukiant visas šiltnamio efektą sukeliančias dujas

| (13) | Reglamente (EB) Nr. 715/2007 numatyta, kad Komisija išnagrinėja, ar reikia persvarstyti transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio apskaičiavimo metodą, kad į šį kiekį būtų įtrauktos ir kitos šiltnamio efektą sukeliančios dujos, pvz., išmetamas metano kiekis. Toks pakeitimas gali turėti labai mažo poveikio dujų išmetimo duomenims daugelio benzinu ir dyzelinu varomų transporto priemonių atveju, nors dujomis varomų transporto priemonių atveju šis poveikis gali būti šiek tiek didesnis. Kadangi šis pakeitimas būtų taikomas mažam transporto priemonių skaičiui, šiame etape jam gali nebūti teikiama didžiausia pirmenybė. Todėl Komisija gali apsvarstyti, ar reikėtų taikyti metodą, grindžiamą platesniu šiltnamio efektą sukeliančių duju spektru. |
| --- | --- |

(13)

Reglamente (EB) Nr. 715/2007 numatyta, kad Komisija išnagrinėja, ar reikia persvarstyti transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio apskaičiavimo metodą, kad į šį kiekį būtų įtrauktos ir kitos šiltnamio efektą sukeliančios dujos, pvz., išmetamas metano kiekis. Toks pakeitimas gali turėti labai mažo poveikio dujų išmetimo duomenims daugelio benzinu ir dyzelinu varomų transporto priemonių atveju, nors dujomis varomų transporto priemonių atveju šis poveikis gali būti šiek tiek didesnis. Kadangi šis pakeitimas būtų taikomas mažam transporto priemonių skaičiui, šiame etape jam gali nebūti teikiama didžiausia pirmenybė. Todėl Komisija gali apsvarstyti, ar reikėtų taikyti metodą, grindžiamą platesniu šiltnamio efektą sukeliančių duju spektru.

Patvarumo reikalavimai. Nusidėvėjimo koeficientai, taikomi Euro 6 dyzelinu varomiems automobiliams

| (14) | Įgyvendinimo teisės aktuose numatyti tik priskirtieji nusidėvėjimo koeficientai, taikomi dyzelinu varomiems Euro 5 automobiliams. Nebuvo nustatyti dyzelinu varomiems Euro 6 automobiliams taikomi koeficientai, nes neaišku, kokios bus būsimų dyzelinių variklių ir išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemų patvarumo charakteristikos. Siekiant nustatyti dyzelinu varomiems Euro 6 automobiliams taikomus priskirtuosius nusidėvėjimo koeficientus, Komisijai reikia persvarstyti dyzelinu varomų automobilių, kurie atitinka Euro 6 išmetamųjų teršalų ribas, patvarumą. |
| --- | --- |

(14)

Įgyvendinimo teisės aktuose numatyti tik priskirtieji nusidėvėjimo koeficientai, taikomi dyzelinu varomiems Euro 5 automobiliams. Nebuvo nustatyti dyzelinu varomiems Euro 6 automobiliams taikomi koeficientai, nes neaišku, kokios bus būsimų dyzelinių variklių ir išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemų patvarumo charakteristikos. Siekiant nustatyti dyzelinu varomiems Euro 6 automobiliams taikomus priskirtuosius nusidėvėjimo koeficientus, Komisijai reikia persvarstyti dyzelinu varomų automobilių, kurie atitinka Euro 6 išmetamųjų teršalų ribas, patvarumą.

Pakaitinių taršos kontrolės įtaisų tipo patvirtinimas

| (15) | Komisija ketina persvarstyti pakaitinių taršos kontrolės įtaisų tipo patvirtinimo reikalavimus siekdama atsižvelgti į persvarstytus TPĮD sistemos reikalavimus ir į naujos taršos kontrolės įtaisų technologijos įdiegimą. Be to, gali reikėti peržiūrėti patvarumo reikalavimus dėl reguliariai atsinaujinančių įtaisų pakeitimo. |
| --- | --- |

(15)

Komisija ketina persvarstyti pakaitinių taršos kontrolės įtaisų tipo patvirtinimo reikalavimus siekdama atsižvelgti į persvarstytus TPĮD sistemos reikalavimus ir į naujos taršos kontrolės įtaisų technologijos įdiegimą. Be to, gali reikėti peržiūrėti patvarumo reikalavimus dėl reguliariai atsinaujinančių įtaisų pakeitimo.

Transporto priemonėse įrengtos diagnostikos (TPĮD) sistemos

| (16) | Įgyvendinimo teisės aktuose nepateiktos TPĮD sistemos ribinės vertės, taikomos Euro 6 transporto priemonėms, pateiktos tik laikinosios ribinės vertės, skirtos paskatinti anksčiau pradėti eksploatuoti dyzelinu varomas Euro 6 transporto priemones. Komisijai reikės patvirtinti visas Euro 6 ribines vertes, tik po to bus galima patvirtinti tokių transporto priemonių tipą. |
| --- | --- |

(16)

Įgyvendinimo teisės aktuose nepateiktos TPĮD sistemos ribinės vertės, taikomos Euro 6 transporto priemonėms, pateiktos tik laikinosios ribinės vertės, skirtos paskatinti anksčiau pradėti eksploatuoti dyzelinu varomas Euro 6 transporto priemones. Komisijai reikės patvirtinti visas Euro 6 ribines vertes, tik po to bus galima patvirtinti tokių transporto priemonių tipą.

| (17) | 1 lentelėje pateikiamas pradinis Komisijos pasiūlymas dėl Euro 6 TPĮD sistemos ribinių verčių. Lentelėje nurodytos ribinės vertės, kurias, Komisijos manymu, reikėtų nustatyti Euro 6 transporto priemonėms. |
| --- | --- |

(17)

1 lentelėje pateikiamas pradinis Komisijos pasiūlymas dėl Euro 6 TPĮD sistemos ribinių verčių. Lentelėje nurodytos ribinės vertės, kurias, Komisijos manymu, reikėtų nustatyti Euro 6 transporto priemonėms.

| (18) | Šios TPĮD sistemos ribinės vertės iš esmės atspindi ribines vertes, kurios taikomos Jungtinėse Valstijose ir Kanadoje daugumai lengvųjų transporto priemonių, šiose šalyse dauguma transporto priemonių TPĮD sistemų atitinka Kalifornijos oro išteklių tarybos (Californian Air Resources Board) nustatytus teisės aktus. Kalifornijos oro išteklių taryba nustatė ribines vertes kaip koeficientus, iš kurių dauginamos išmetamųjų teršalų ribinės vertės, taikant koeficientus 1,5 ir 1,75. Tuo remiantis buvo išvesti 1 lentelėje pateikiami duomenys, tačiau kietųjų dalelių ribinėms vertėms buvo taikomas didesnis koeficientas 2, atspindintis mažą koncentraciją išmetamuose teršaluose. Šiuo metu Kalifornijos oro išteklių taryba nustatė ne tokias griežtas TPĮD sistemos ribines vertes, taikomas dyzelinu varomoms transporto priemonėms, kurias galima taikyti iki 2012 m. pabaigos. Euro 6 ribinės vertės įsigaliotų praėjus dvejiems metams nuo šios datos. |
| --- | --- |

(18)

Šios TPĮD sistemos ribinės vertės iš esmės atspindi ribines vertes, kurios taikomos Jungtinėse Valstijose ir Kanadoje daugumai lengvųjų transporto priemonių, šiose šalyse dauguma transporto priemonių TPĮD sistemų atitinka Kalifornijos oro išteklių tarybos (Californian Air Resources Board) nustatytus teisės aktus. Kalifornijos oro išteklių taryba nustatė ribines vertes kaip koeficientus, iš kurių dauginamos išmetamųjų teršalų ribinės vertės, taikant koeficientus 1,5 ir 1,75. Tuo remiantis buvo išvesti 1 lentelėje pateikiami duomenys, tačiau kietųjų dalelių ribinėms vertėms buvo taikomas didesnis koeficientas 2, atspindintis mažą koncentraciją išmetamuose teršaluose. Šiuo metu Kalifornijos oro išteklių taryba nustatė ne tokias griežtas TPĮD sistemos ribines vertes, taikomas dyzelinu varomoms transporto priemonėms, kurias galima taikyti iki 2012 m. pabaigos. Euro 6 ribinės vertės įsigaliotų praėjus dvejiems metams nuo šios datos.

| (19) | Pramonės įmonės pateikė pasiūlymų dėl Euro 6 etapo TPĮD sistemos ribinių verčių, viršijančių nustatytas ribines vertes, viršijimas išreiškiamas koeficientais, kurių dydžio intervalas 1,9–5,5 benzinu varomų transporto priemonių atveju ir 2,6–5,5 dyzelinu varomų transporto priemonių atveju. |
| --- | --- |

(19)

Pramonės įmonės pateikė pasiūlymų dėl Euro 6 etapo TPĮD sistemos ribinių verčių, viršijančių nustatytas ribines vertes, viršijimas išreiškiamas koeficientais, kurių dydžio intervalas 1,9–5,5 benzinu varomų transporto priemonių atveju ir 2,6–5,5 dyzelinu varomų transporto priemonių atveju.

| (20) | Komisijos manymu, nėra didelio pagrindo Euro 6 etapu nustatyti tokius Europos TPĮD sistemų reikalavimus, kurie labai skirtųsi nuo Šiaurės Amerikos reikalavimų. Visų pirma, diagnostikos principai yra gerai suprantami, nes jie parengti Jungtinėse Valstijose, todėl juos būtų galima nesunkiai taikyti ir Europos Sąjungoje. Be to, konsultacinės įmonės atliktas TPĮD sistemos ribinių verčių persvarstymo darbas rodo, kad nustačius mažesnes TPĮD sistemos ribines vertes benzinu varomoms transporto priemonėms būtų užtikrinta tinkama nauda aplinkai ir ekonomiškumas. |
| --- | --- |

(20)

Komisijos manymu, nėra didelio pagrindo Euro 6 etapu nustatyti tokius Europos TPĮD sistemų reikalavimus, kurie labai skirtųsi nuo Šiaurės Amerikos reikalavimų. Visų pirma, diagnostikos principai yra gerai suprantami, nes jie parengti Jungtinėse Valstijose, todėl juos būtų galima nesunkiai taikyti ir Europos Sąjungoje. Be to, konsultacinės įmonės atliktas TPĮD sistemos ribinių verčių persvarstymo darbas rodo, kad nustačius mažesnes TPĮD sistemos ribines vertes benzinu varomoms transporto priemonėms būtų užtikrinta tinkama nauda aplinkai ir ekonomiškumas.

| (21) | Komisija žino, kad dėl dyzelinu varomoms transporto priemonėms nustatytų ribinių verčių reikės tobulinti technologijas, visų pirma su kietosiomis dalelėmis susijusius aspektus. Tokios ribinės vertės laikomos reikalingomis, nes norima nustatyti papildomo apdorojimo įtaisų, pvz., kietųjų dalelių gaudyklių, kurios užblokavimo atveju gali būti klastojamos, dalinius gedimus. Be to, geros dyzelino diagnostikos sistemos yra būtinos tam, kad dyzelino technologijos išliktų konkurencingos ilguoju laikotarpiu kitose pasaulio šalyse. Todėl patvirtinus siūlomas Euro 6 TPĮD sistemų ribines vertes turėtų sustiprėti dyzelino technologijos konkurencingumas ateityje. |
| --- | --- |

(21)

Komisija žino, kad dėl dyzelinu varomoms transporto priemonėms nustatytų ribinių verčių reikės tobulinti technologijas, visų pirma su kietosiomis dalelėmis susijusius aspektus. Tokios ribinės vertės laikomos reikalingomis, nes norima nustatyti papildomo apdorojimo įtaisų, pvz., kietųjų dalelių gaudyklių, kurios užblokavimo atveju gali būti klastojamos, dalinius gedimus. Be to, geros dyzelino diagnostikos sistemos yra būtinos tam, kad dyzelino technologijos išliktų konkurencingos ilguoju laikotarpiu kitose pasaulio šalyse. Todėl patvirtinus siūlomas Euro 6 TPĮD sistemų ribines vertes turėtų sustiprėti dyzelino technologijos konkurencingumas ateityje.

| (22) | Persvarstydama Euro 6 TPĮD sistemos ribinių verčių pagrįstumą Komisija turėtų daugiausia dėmesio skirti siūlomų ribinių verčių, skirtų transporto priemonėms su slėginio uždegimo varikliais, ir TPĮD sistemos kietųjų dalelių ribinių verčių, skirtų transporto priemonėms su priverstinio uždegimo varikliais, techniniam pagrįstumui. Atliekant persvarstymą reikėtų išnagrinėti padarytą pažangą plėtojant naują išmetamųjų dujų jutiklių technologiją, tokių kietųjų dalelių masės ir skaičiaus jutiklius ir plėtojant slėgio nustatymo ir modeliavimo technologijas, skirtas numatyti suodžių apkrovos lygį kietųjų dalelių gaudyklėse. |
| --- | --- |

(22)

Persvarstydama Euro 6 TPĮD sistemos ribinių verčių pagrįstumą Komisija turėtų daugiausia dėmesio skirti siūlomų ribinių verčių, skirtų transporto priemonėms su slėginio uždegimo varikliais, ir TPĮD sistemos kietųjų dalelių ribinių verčių, skirtų transporto priemonėms su priverstinio uždegimo varikliais, techniniam pagrįstumui. Atliekant persvarstymą reikėtų išnagrinėti padarytą pažangą plėtojant naują išmetamųjų dujų jutiklių technologiją, tokių kietųjų dalelių masės ir skaičiaus jutiklius ir plėtojant slėgio nustatymo ir modeliavimo technologijas, skirtas numatyti suodžių apkrovos lygį kietųjų dalelių gaudyklėse.

| (23) | Be to, Komisija ketina vėl svarstyti, ar būtina taikyti TPĮD sistemos kietųjų dalelių masės ir skaičiaus ribines vertes Euro 6 etapu. Šiuo metu sunku numatyti, ar bus techniškai įmanoma laikytis kietųjų dalelių skaičiaus ribinių verčių. |
| --- | --- |

(23)

Be to, Komisija ketina vėl svarstyti, ar būtina taikyti TPĮD sistemos kietųjų dalelių masės ir skaičiaus ribines vertes Euro 6 etapu. Šiuo metu sunku numatyti, ar bus techniškai įmanoma laikytis kietųjų dalelių skaičiaus ribinių verčių.

| (24) | Komisija ketina iki 2010 m. rugsėjo 1 d. persvarstyti TPĮD sistemos ribines vertes. |
| --- | --- |

(24)

Komisija ketina iki 2010 m. rugsėjo 1 d. persvarstyti TPĮD sistemos ribines vertes.

| (25) | Be TPĮD sistemos ribinių verčių persvarstymo Komisija ketina toliau svarstyti, kaip taikomi reikalavimai dėl TPĮD sistemos eksploatacinių savybių koeficiento. Vykdant šią veiklą, prireikus, bus paskelbtos gairės, kurios visų pirma skirtos:






  — | padidinti ir uždrausti keisti bendrojo vardiklio vertes ir atskirų kontrolinių rodmenų skaitiklių bei vardiklių vertes ir |
| --- | --- | --- |

(25)

Be TPĮD sistemos ribinių verčių persvarstymo Komisija ketina toliau svarstyti, kaip taikomi reikalavimai dėl TPĮD sistemos eksploatacinių savybių koeficiento. Vykdant šią veiklą, prireikus, bus paskelbtos gairės, kurios visų pirma skirtos:

—

padidinti ir uždrausti keisti bendrojo vardiklio vertes ir atskirų kontrolinių rodmenų skaitiklių bei vardiklių vertes ir

| — | statistiniams bandymams, kuriuos turi atlikti gamintojai, kad įrodytų atitiktį eksploatacinių savybių reikalavimams. |
| --- | --- |

—

statistiniams bandymams, kuriuos turi atlikti gamintojai, kad įrodytų atitiktį eksploatacinių savybių reikalavimams.

| (26) | Komisija taip pat apsvarstys, ar reikia nustatyti pasaulio mastu suderintus TPĮD sistemos veikimo trikčių klasifikavimo reikalavimus pradėjus privalomai taikyti Euro 6 ribines vertes. |
| --- | --- |

(26)

Komisija taip pat apsvarstys, ar reikia nustatyti pasaulio mastu suderintus TPĮD sistemos veikimo trikčių klasifikavimo reikalavimus pradėjus privalomai taikyti Euro 6 ribines vertes.

Lentelė

Siūlomos Euro 6 TPĮD sistemos ribinės vertės

| | Etaloninė masė
  (RW)
  (kg) | Anglies viendeginio masė | Angliavandenilių be metano masė | Azoto oksidų masė | Kietųjų dalelių masė | Kietųjų dalelių skaičius |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (CO)
  (mg/km) | (NMHC)
  (mg/km) | (NOx)
  (mg/km) | (PM)
  (mg/km) | (P)
  (vnt./km) |
| Kategorija | Klasė | | PU | SU | PU | SU | PU | SU | PU (1) | SU | PU (2) | SU |
| M | — | Visos | 1 500 | 750 | 100 | 140 | 90 | 140 | 9 | 9 | | 1,2 × 1012 |
| N1 | I | RW ≤ 1305 | 1 500 | 750 | 100 | 140 | 90 | 140 | 9 | 9 | | 1,2 × 1012 |
| II | 1305 < RW ≤ 1760 | 2 700 | 940 | 130 | 140 | 110 | 180 | 9 | 9 | | 1,2 × 1012 |
| III | 1760 < RW | 3 400 | 1100 | 160 | 140 | 120 | 220 | 9 | 9 | | 1,2 × 1012 |
| N2 | - | Visos | 3 400 | 1100 | 160 | 140 | 120 | 220 | 9 | 9 | | 1,2 × 1012 |
| Paaiškinimas: PU = priverstinis uždegimas, SU = slėginis uždegimas |

Etaloninė masė

(RW)

(kg)

Anglies viendeginio masė

Angliavandenilių be metano masė

Azoto oksidų masė

Kietųjų dalelių masė

Kietųjų dalelių skaičius

(CO)

(mg/km)

(NMHC)

(mg/km)

(NOx)

(mg/km)

(PM)

(mg/km)

(P)

(vnt./km)

Kategorija

Klasė

PU

SU

PU

SU

PU

SU

PU (1)

SU

PU (2)

SU

M

—

Visos

1 500

750

100

140

90

140

9

9

1,2 × 1012

N1

I

RW ≤ 1305

1 500

750

100

140

90

140

9

9

1,2 × 1012

II

1305 < RW ≤ 1760

2 700

940

130

140

110

180

9

9

1,2 × 1012

III

1760 < RW

3 400

1100

160

140

120

220

9

9

1,2 × 1012

N2

-

Visos

3 400

1100

160

140

120

220

9

9

1,2 × 1012

Paaiškinimas: PU = priverstinis uždegimas, SU = slėginis uždegimas

---

(1)  Priverstinio uždegimo sistemos išmetamų kietųjų dalelių masės standartai taikomi tik transporto priemonėms su tiesioginio įpurškimo varikliais.

(2)  x2 ribinė vertė bus nustatoma nustačius išmetamų teršalų ribinę vertę.

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 19.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 182/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 182/21

---

Ištrauka iš sprendimo dėl likvidavimo priemonės, priimto pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/24/EB dėl kredito įstaigų reorganizavimo ir likvidavimo 9 straipsnį dėl JSC OGRES KOMERCBANKA

(2008/C 182/09)

2006 m. gruodžio 21 d. Latvijos Respublikos finansų ir kapitalo rinkos komisijos valdyba priėmė sprendimą Nr. 215, kuriuo nusprendė:

| 1. | Panaikinti licenciją, išduotą JSC OGRES KOMERCBANKA (juridinis adresas: 12 E. Birznieka-Upisa St., LV-1050, Riga; registracijos Nr. 40003150023). |
| --- | --- |

1.

Panaikinti licenciją, išduotą JSC OGRES KOMERCBANKA (juridinis adresas: 12 E. Birznieka-Upisa St., LV-1050, Riga; registracijos Nr. 40003150023).

| 2. | Pateikti prašymą dėl JSC OGRES KOMERCBANKA likvidavimo Rygos apygardos teismui. |
| --- | --- |

2.

Pateikti prašymą dėl JSC OGRES KOMERCBANKA likvidavimo Rygos apygardos teismui.

2007 m. sausio 23 d. Rygos apygardos teismas nusprendė pradėti JSC OGRES KOMERCBANKA likvidavimo procedūrą ir paskirti likvidatorių. (Paskelbta OL C 28, 2007 2 8, p. 5)

2008 m. gegužės 20 d. Rygos apygardos teismas nusprendė pakeisti JSC OGRES KOMERCBANKA likvidatorių ir paskirti naują.

| Kredito įstaiga | JSC OGRES KOMERCBANKA |
| --- | --- |
| 12 E. Birznieka-Upisa St. |
| LV-1050 Riga |

Kredito įstaiga

JSC OGRES KOMERCBANKA

12 E. Birznieka-Upisa St.

LV-1050 Riga

Registracijos Nr. 40003150023

Data

2008 m. gegužės 20 d.

Įsigaliojimas

2008 m. gegužės 20 d.

Sprendimo pobūdis

Likvidatoriaus pakeitimas

Kompetentinga institucija

Rygos apygardos teismas

Priežiūros institucija

| Finansų ir kapitalo rinkos komisija |
| --- |
| 1 Kungu st. |
| LV-1050 Riga |
| telefonas (371) 6 777 4800 |
| el. paštas fktk@fktk.lv |

Finansų ir kapitalo rinkos komisija

1 Kungu st.

LV-1050 Riga

telefonas (371) 6 777 4800

el. paštas fktk@fktk.lv

Paskirtas likvidatorius

| Dace Valds |
| --- |
| 72 Brivibas st. |
| LV-1011 Riga |
| telefonai: (371) 2 912 0310, (371) 6 781 3892 |
| el. paštas rukmanis@ar.lv |

Dace Valds

72 Brivibas st.

LV-1011 Riga

telefonai: (371) 2 912 0310, (371) 6 781 3892

el. paštas rukmanis@ar.lv

---

V Skelbimai

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

| 19.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 182/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 182/22

---

Pranešimas apie artėjančią tam tikrų antidempingo priemonių, taikomų importuojamam Rusijos kilmės siliciui, galiojimo pabaigą

(2008/C 182/10)

| 1. | Kaip numatyta 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 (1) dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių 11 straipsnio 2 dalyje, Komisija praneša, kad jeigu remdamasi nurodyta tvarka nebus inicijuota peržiūra, nurodytų antidempingo priemonių galiojimas pasibaigs pateiktoje lentelėje nurodytą dieną. |
| --- | --- |

1.

Kaip numatyta 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 (1) dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių 11 straipsnio 2 dalyje, Komisija praneša, kad jeigu remdamasi nurodyta tvarka nebus inicijuota peržiūra, nurodytų antidempingo priemonių galiojimas pasibaigs pateiktoje lentelėje nurodytą dieną.

2.   Tvarka

Bendrijos gamintojai gali pateikti rašytinį prašymą atlikti peržiūrą. Prašyme turi būti pateikta pakankamai įrodymų, kad yra tikimybė, jog nustojus galioti priemonėms, importas dempingo kaina greičiausiai tęstųsi arba pasikartotų.

Jeigu Komisija nuspręstų peržiūrėti atitinkamas priemones, importuotojams, eksportuotojams, eksportuojančios šalies atstovams ir Bendrijos gamintojams būtų suteikta galimybė prašyme atlikti peržiūrą išdėstytus klausimus pakomentuoti plačiau, paneigti arba pareikšti pastabas dėl jų.

3.   Terminas

Pagal nurodytą tvarką Bendrijos gamintojai gali pateikti rašytinį prašymą atlikti peržiūrą, kurį Europos Komisijos Prekybos generalinis direktoratas (adresas (Unit H-1), J-79, 4/23, B-1049 Brussels (2)) turi gauti bet kuriuo metu po šio pranešimo paskelbimo datos, bet ne vėliau kaip prieš tris mėnesius iki pateiktoje lentelėje nurodytos datos.

| 4. | Šis pranešimas skelbiamas pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį.









  Produktas | Kilmės ar eksporto šalis (-ys) | Priemonės | Nuoroda | Galiojimo pabaiga |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silicis | Rusija | Antidempingo muitas | Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2229/2003 (OL L 339, 2003 12 24, p. 3) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 821/2004 (OL L 127, 2004 4 29, p. 1) | 2008 12 25 |
| Įsipareigojimas | Komisijos sprendimas Nr. 2004/445/EB (OL L 127, 2004 4 29, p. 114) |

4.

Šis pranešimas skelbiamas pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį.

Produktas

Kilmės ar eksporto šalis (-ys)

Priemonės

Nuoroda

Galiojimo pabaiga

Silicis

Rusija

Antidempingo muitas

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2229/2003 (OL L 339, 2003 12 24, p. 3) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 821/2004 (OL L 127, 2004 4 29, p. 1)

2008 12 25

Įsipareigojimas

Komisijos sprendimas Nr. 2004/445/EB (OL L 127, 2004 4 29, p. 114)

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).

(2)  Telefaksas (32-2) 295 65 05.

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

| 19.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 182/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 182/23

---

Prancūzijos vyriausybės pranešimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų (1)

(Pranešimas apie prašymą išduoti išskirtinį leidimą, vadinamą „Permis des Yvelines“, skystiems arba dujiniams angliavandeniliams žvalgyti)

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/C 182/11)

2007 m. gruodžio 4 d. įmonė POROS S.A.S., kurios pagrindinė buveinė yra 145, rue Michel Carré, F-95100 Argenteuil, pateikė prašymą gauti išskirtinį penkerių metų leidimą, vadinamą „Permis des Yvelines“, žvalgyti skystus arba dujinius angliavandenilius 1456 kv. kilometrų teritorijoje, užimančioje dalį Yvelines, Val d'Oise ir des Hauts de Seine departamentų.

Šio leidimo perimetras sudarytas iš dienovidinių ir lygiagrečių, siekiančių toliau geografinėmis koordinatėmis apibūdintas viršukalnes, pradiniu dienovidiniu laikant Paryžiaus dienovidinį.

| Viršukalnės | Ilguma | Platuma |
| --- | --- | --- |
| A | 0,90o V | 54,50 o Š |
| B | 0,90 o V | 54,40 o Š |
| C | 0,80 o V | 54,40 o Š |
| D | 0,80 o V | 54,30 o Š |
| E | 0,70 o V | 54,30 o Š |
| F | 0,70 o V | 54,20 o Š |
| G | 0,60 o V | 54,20 o Š |
| H | 0,60 o V | 54,00 o Š |
| I | 0,40 o V | 54,00 o Š |
| J | 0,40 o V | 54,20 o Š |
| K | 0,20 o V | 54,20 o Š |
| L | 0,20 o V | 54,50 o Š |

Viršukalnės

Ilguma

Platuma

A

0,90o V

54,50 o Š

B

0,90 o V

54,40 o Š

C

0,80 o V

54,40 o Š

D

0,80 o V

54,30 o Š

E

0,70 o V

54,30 o Š

F

0,70 o V

54,20 o Š

G

0,60 o V

54,20 o Š

H

0,60 o V

54,00 o Š

I

0,40 o V

54,00 o Š

J

0,40 o V

54,20 o Š

K

0,20 o V

54,20 o Š

L

0,20 o V

54,50 o Š

Prašymų pateikimas ir leidimo suteikimo kriterijai.

Pirminio prašymo ir konkurencinių prašymų pateikėjai turi tenkinti sąlygas, nustatytas 2006 m. birželio 2 d. Nutarimo Nr. 2006-648 dėl kalnakasybos leidimų ir požeminio saugojimo leidimų 4 ir 5 straipsniuose (2006 m. birželio 3 d.Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys).

Susidomėjusios įmonės gali per 90 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos pateikti konkurencinį prašymą, remdamosi taisyklėmis, aprašytomis „Pranešime apie kalnakasybos leidimų išdavimą Prancūzijoje“, paskelbtame 1994 m. gruodžio 30 d. Europos Bendrijų oficialiojo leidinio C 374 11 puslapyje, ir nustatytomis Nutarimu 2006-648 dėl kalnakasybos leidimų ir požeminio saugojimo leidimų. Konkurenciniai prašymai siunčiami už Kalnakasybą atsakingam ministrui toliau nurodytu adresu.

Pirminiam prašymui ir konkurenciniams prašymams taikomi pirmiau minėto nutarimo 6 straipsnyje nustatyti kalnakasybos leidimų suteikimo kriterijai, o sprendimai dėl jų bus priimti ne vėliau kaip 2009 m. gruodžio 4 d.

Veiklai vykdyti ir sustabdyti taikomos sąlygos ir reikalavimai.

Pareiškėjų prašoma remtis Kalnakasybos kodekso 79 ir 79.1 straipsniais ir 2006 m. birželio 2 d. Nutarimu Nr. 2006-649 dėl kalnakasybos, požeminio saugojimo darbų ir kasyklų bei požeminio saugojimo tvarkos (2006 m. birželio 3 d.Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys).

Papildomos informacijos galima gauti Ekologijos, tvarios plėtros ir planavimo ministerijoje (Energetikos ir žaliavų generalinis direktoratas, Energetikos ir mineralinių išteklių direktoratas, Kalnakasybos teisės aktų biuras), 61, boulevard Vincent-Auriol, Télédoc 133, F-75703 Paris Cedex 13 [telefonas 144 97 23 02, faksas (33) 144 97 05 70].

Pirmiau minėtas įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatas galima rasti tinklalapyje Légifrance:

http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  OL L 164, 1994 6 30, p. 3.

---

| 19.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 182/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 182/25

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.5221–Kenwood/JVC/Holdco)

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/C 182/12)

| 1. | 2008 m. liepos 14 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Kenwood Corporation“ (toliau – „Kenwood“, Japonija) perleisdama akcijas visiškai susijungia, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkte, su įmone „Victor Company of Japan Ltd“ (toliau – „JVC“, Japonija). |
| --- | --- |

1.

2008 m. liepos 14 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Kenwood Corporation“ (toliau – „Kenwood“, Japonija) perleisdama akcijas visiškai susijungia, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkte, su įmone „Victor Company of Japan Ltd“ (toliau – „JVC“, Japonija).

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | „Kenwood“: elektroninės įrangos tiekėja. Ji daugiausia dirba automobilių elektronikos, buitinės elektronikos ir ryšių įrangos srityse; |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

„Kenwood“: elektroninės įrangos tiekėja. Ji daugiausia dirba automobilių elektronikos, buitinės elektronikos ir ryšių įrangos srityse;

| — | „JVC“: įmonė, užsiimanti vartotojams ir specialistams skirtų elektroninių gaminių ir jų priedų moksliniais tyrimais, vystymu, gamyba ir pardavimu. |
| --- | --- |

—

„JVC“: įmonė, užsiimanti vartotojams ir specialistams skirtų elektroninių gaminių ir jų priedų moksliniais tyrimais, vystymu, gamyba ir pardavimu.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (numeriais (32-2) 296 43 01 arba 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M.5221–Kenwood/JVC/Holdco adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (numeriais (32-2) 296 43 01 arba 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M.5221–Kenwood/JVC/Holdco adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---