# Uradni list C 155/2008

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 155 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5120. junij 2008 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 155

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5120. junij 2008

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2008/C 155/01 | Sporočilo Komisije o rezultatih ocene tveganja in strategijah za zmanjšanje tveganja za snovi: cinkov oksid, cinkov sulfat in tricinkov bis(ortofosfat) (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 155/02 | Obvestilo Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev | 10 |
| 2008/C 155/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5044 – Bridgepoint/Pret a Manger) (
  1
  ) | 23 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2008/C 155/01

Sporočilo Komisije o rezultatih ocene tveganja in strategijah za zmanjšanje tveganja za snovi: cinkov oksid, cinkov sulfat in tricinkov bis(ortofosfat) (
  1
  )

1

1

2008/C 155/02

Obvestilo Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev

10

2008/C 155/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5044 – Bridgepoint/Pret a Manger) (
  1
  )

1

23

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2008/C 155/04 | Menjalni tečaji eura | 24 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2008/C 155/05 | Povzetek podatkov, ki so ga predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES o državni pomoči malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov in spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 | 25 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2008/C 155/04

Menjalni tečaji eura

24

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2008/C 155/05

Povzetek podatkov, ki so ga predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES o državni pomoči malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov in spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

25

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2008/C 155/06 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5046 – Friesland/Campina) (
  1
  ) | 31 |
| 2008/C 155/07 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5182 – Shell/BP/AFS/GlobeFuel) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 32 |
| 2008/C 155/08 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5158 – Strabag/Kirchhoff) (
  1
  ) | 33 |
| 2008/C 155/09 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5186 – Investor AB/Altor/Lindorff JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 34 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2008/C 155/06

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5046 – Friesland/Campina) (
  1
  )

1

31

2008/C 155/07

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5182 – Shell/BP/AFS/GlobeFuel) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

32

2008/C 155/08

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5158 – Strabag/Kirchhoff) (
  1
  )

1

33

2008/C 155/09

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5186 – Investor AB/Altor/Lindorff JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

34

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 20.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 155/1

---

Sporočilo Komisije o rezultatih ocene tveganja in strategijah za zmanjšanje tveganja za snovi: cinkov oksid, cinkov sulfat in tricinkov bis(ortofosfat)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 155/01)

Uredba Sveta (EGS) št. 793/93 z dne 23. marca 1993 o oceni in nadzoru tveganja, ki ga predstavljajo obstoječe snovi (1), vključuje sporočanje podatkov, določanje prioritet, oceno tveganja in po potrebi oblikovanje strategij za omejitev tveganja, ki ga pomenijo obstoječe snovi.

V Uredbi (EGS) št. 793/93 so bile naslednje snovi opredeljene kot prednostne snovi za oceno v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2268/95 (2) o prvem in četrtem seznamu prednostnih snovi, kot določa Uredba (EGS) št. 793/93:

| — | cinkov oksid, |
| --- | --- |

—

cinkov oksid,

| — | cinkov sulfat, |
| --- | --- |

—

cinkov sulfat,

| — | tricinkov bis(ortofosfat). |
| --- | --- |

—

tricinkov bis(ortofosfat).

Država članica poročevalka, imenovana v skladu z navedeno uredbo, je v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1488/94 z dne 28. junija 1994 o določitvi načel za ocenjevanje tveganja, ki ga obstoječe snovi predstavljajo za ljudi in okolje (3), za navedene snovi dokončala ocenjevanje tveganja za ljudi in okolje, ter v skladu z Uredbo (EGS) št. 793/93 predlagala strategijo za omejitev tveganja.

Opravljena so bila posvetovanja z Znanstvenim odborom za strupenost, strupenost za ekosisteme in okolje (SCTEE) ter Znanstvenim odborom za zdravstvena in okoljska tveganja (SCHER), ki sta o ocenah tveganja, ki jih je pripravila poročevalka, izdala svoja mnenja. Mnenja so objavljena na spletni strani znanstvenih odborov.

Člen 11(2) Uredbe (EGS) št. 793/93 določa, da se rezultati ocene tveganja in priporočena strategija za omejitev tveganja sprejmejo na ravni Skupnosti, Komisija pa jih objavi. To sporočilo in ustrezno Priporočilo Komisije 2008/468/ES (4) vsebujeta rezultate ocen tveganja (5) in strategije za omejitev tveganja za zgoraj navedenih snovi.

Rezultati ocen tveganja in strategije za omejitev tveganja v tem sporočilu so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 15(1) Uredbe (EGS) št. 793/93.

---

(1)  UL L 84, 5.4.1993, str. 1.

(2)  UL L 231, 28.9.1995, str. 18.

(3)  UL L 161, 29.6.1994, str. 3.

(4)  UL L 161, 20.6.2008.

(5)  Izčrpno poročilo o oceni tveganja in njegov povzetek sta objavljena na spletni strani Evropskega urada za kemikalije:

http://ecb.jrc.it/existing-substances/

---

PRILOGA

DEL 1

| Št. CAS: 1314-13-2 | | Št. Einecs: 215-222-5 |
| --- | --- | --- |
| Strukturna formula: | ZnO |
| Ime Einecs: | Cinkov oksid |
| Ime IUPAC: | Cinkov oksid |
| Poročevalka: | Nizozemska |
| Razvrstitev (1): | N; R50-53 |

Št. CAS: 1314-13-2

Št. Einecs: 215-222-5

Strukturna formula:

ZnO

Ime Einecs:

Cinkov oksid

Ime IUPAC:

Cinkov oksid

Poročevalka:

Nizozemska

Razvrstitev (1):

N; R50-53

Ocena tveganja temelji na obstoječi praksi v zvezi s snovjo, ki je proizvedena v Evropski skupnosti ali uvožena vanjo, in sicer v vsem njenem življenjskem ciklu, kot je opisano v oceni tveganja, ki jo je Komisiji posredovala država članica poročevalka. Ocena tveganja je bila opravljena v skladu z metodologijo, ki se je takrat uporabljala za kovine, in tehničnim usmeritvenim dokumentom za oceno tveganja glede Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 o ocenjevanju tveganja zaradi obstoječih snovi.

Glede na oceno tveganja se na podlagi dostopnih informacij snov v Evropski skupnosti uporablja predvsem kot polnilo za gumo, v steklu in keramičnih izdelkih. Uporablja se tudi kot antikorozijsko sredstvo v barvah, kot surovina za proizvodnjo cinkovih kemikalij, kot dodatek gorivom in mazilom, dodaja se gnojilom, živalski krmi in vitaminskim pripravkom za ljudi. Uporaba v nanomaterialih ni bila ocenjena.

OCENA TVEGANJA

A.   Zdravje ljudi

Ugotovitev ocene tveganja za

DELAVCE

potrebni so posebni ukrepi za omejitev tveganja. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | nevarnost vročinskega obolenja ob vdihavanju kovinskih hlapov zaradi akutne toksičnosti med varjenjem jekla, prevlečenega s cinkom, |
| --- | --- |

—

nevarnost vročinskega obolenja ob vdihavanju kovinskih hlapov zaradi akutne toksičnosti med varjenjem jekla, prevlečenega s cinkom,

| — | nevarnost sistemskih učinkov po ponavljajoči se izpostavljenosti kože in ponavljajoči se kombinirani izpostavljenosti (inhalacijski in dermalni) zaradi uporabe barv, ki vsebujejo cinkov oksid. |
| --- | --- |

—

nevarnost sistemskih učinkov po ponavljajoči se izpostavljenosti kože in ponavljajoči se kombinirani izpostavljenosti (inhalacijski in dermalni) zaradi uporabe barv, ki vsebujejo cinkov oksid.

Ugotovitev ocene tveganja za

POTROŠNIKE

za zdaj ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjšanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Ugotovitev ocene tveganja za

PREBIVALSTVO, IZPOSTAVLJENO PREK OKOLJA

za zdaj ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjšanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Ugotovitev ocene tveganja za

ZDRAVJE LJUDI (fizikalno-kemijske lastnosti)

za zdaj ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjšanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

B.   Okolje

Ugotovitve se nanašajo le na lokalne scenarije. Veljajo tudi ugotovitve v zvezi z regionalnimi tveganji za okolje, opisane v oceni tveganja za elementarni cink (št. Einecs: 231-175-3).

Ugotovitev ocene tveganja za

OZRAČJE

za zdaj ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjšanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Ugotovitev ocene tveganja za

VODNI EKOSISTEM VKLJUČNO Z USEDLINAMI

| 1.1 | za konkretne scenarije, naštete v nadaljevanju, so potrebni posebni ukrepi za omejitev tveganja. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:






  — | nevarnost učinkov na lokalno vodno okolje (vključno z usedlinami) kot posledica izpostavljenosti zaradi proizvodnje v enem obratu (samo usedline) in uporabe v industriji predelave stekla, industriji feritov (samo usedline), industriji varistorjev, pri predelovanju katalizatorjev, proizvodnji maziv, predelavi barv, proizvodnji kozmetičnih in farmacevtskih izdelkov ter zasebni uporabi kozmetičnih in farmacevtskih izdelkov (samo usedline). Za številne proizvodne obrate in predelovalne scenarije (z emisijami v vodo) ni bilo ugotovljenih nobenih neposrednih učinkov, vendar ni mogoče izključiti morebitnega tveganja na lokalni ravni zaradi možnega obstoja visokih koncentracij cinka na ravni regionalnega ozadja; |
| --- | --- | --- |

1.1

za konkretne scenarije, naštete v nadaljevanju, so potrebni posebni ukrepi za omejitev tveganja. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

—

nevarnost učinkov na lokalno vodno okolje (vključno z usedlinami) kot posledica izpostavljenosti zaradi proizvodnje v enem obratu (samo usedline) in uporabe v industriji predelave stekla, industriji feritov (samo usedline), industriji varistorjev, pri predelovanju katalizatorjev, proizvodnji maziv, predelavi barv, proizvodnji kozmetičnih in farmacevtskih izdelkov ter zasebni uporabi kozmetičnih in farmacevtskih izdelkov (samo usedline). Za številne proizvodne obrate in predelovalne scenarije (z emisijami v vodo) ni bilo ugotovljenih nobenih neposrednih učinkov, vendar ni mogoče izključiti morebitnega tveganja na lokalni ravni zaradi možnega obstoja visokih koncentracij cinka na ravni regionalnega ozadja;

| 1.2 | za zdaj ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjšanje tveganja poleg tistih, ki se uporabljajo za vse lokalne scenarije, tudi glede sekundarne zastrupitve, razen za tiste, ki so našteti v točki 1.1. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:






  — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- | --- |

1.2

za zdaj ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjšanje tveganja poleg tistih, ki se uporabljajo za vse lokalne scenarije, tudi glede sekundarne zastrupitve, razen za tiste, ki so našteti v točki 1.1. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Ugotovitev ocene tveganja za

KOPENSKI EKOSISTEM

| 2.1 | potrebni so posebni ukrepi za omejitev tveganja. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:






  — | nevarnost učinkov na lokalno kopensko okolje kot posledica izpostavljenosti zaradi uporabe v industriji predelave stekla, proizvodnji maziv ter kozmetičnih in farmacevtskih izdelkov; |
| --- | --- | --- |

2.1

potrebni so posebni ukrepi za omejitev tveganja. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

—

nevarnost učinkov na lokalno kopensko okolje kot posledica izpostavljenosti zaradi uporabe v industriji predelave stekla, proizvodnji maziv ter kozmetičnih in farmacevtskih izdelkov;

| 2.2 | za zdaj ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjšanje tveganja poleg tistih, ki se uporabljajo za vse lokalne scenarije, tudi glede sekundarne zastrupitve, razen za tiste, ki so našteti v zgornji točki 2.1. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:






  — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- | --- |

2.2

za zdaj ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjšanje tveganja poleg tistih, ki se uporabljajo za vse lokalne scenarije, tudi glede sekundarne zastrupitve, razen za tiste, ki so našteti v zgornji točki 2.1. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Ugotovitev ocene tveganja za

MIKROORGANIZME V ČISTILNIH NAPRAVAH

| 3.1 | treba je omejiti tveganje za nekatere, a ne vse lokalne scenarije. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:






  — | nevarnost za mikroorganizme v čistilnih napravah kot posledica izpostavljenosti zaradi uporabe snovi v industriji predelave stekla, industriji varistorjev, pri predelovanju katalizatorjev, proizvodnji maziv, predelavi barv ter proizvodnji kozmetičnih in farmacevtskih izdelkov; |
| --- | --- | --- |

3.1

treba je omejiti tveganje za nekatere, a ne vse lokalne scenarije. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

—

nevarnost za mikroorganizme v čistilnih napravah kot posledica izpostavljenosti zaradi uporabe snovi v industriji predelave stekla, industriji varistorjev, pri predelovanju katalizatorjev, proizvodnji maziv, predelavi barv ter proizvodnji kozmetičnih in farmacevtskih izdelkov;

| 3.2 | za zdaj ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjšanje tveganja poleg tistih, ki se uporabljajo za vse lokalne scenarije, razen za tiste, ki so našteti v točki 3.1. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:






  — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- | --- |

3.2

za zdaj ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjšanje tveganja poleg tistih, ki se uporabljajo za vse lokalne scenarije, razen za tiste, ki so našteti v točki 3.1. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

STRATEGIJA ZA OMEJITEV TVEGANJA

za DELAVCE

Uporabljajo se obstoječi predpisi o varnosti pri delu, ki veljajo na ravni Skupnosti, saj na splošno veljajo za ustrezen in zadosten okvir za omejitev tveganja zaradi cinkovega oksida. Poleg tega se na podlagi rezultatov poročila o oceni tveganja priporoča naslednje:

| — | v skladu z Direktivo 98/24/EGS (2) ali Direktivo 2004/37/ES (3), kot je primerno, se na ravni Skupnosti določijo mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost kovinskim hlapom. |
| --- | --- |

—

v skladu z Direktivo 98/24/EGS (2) ali Direktivo 2004/37/ES (3), kot je primerno, se na ravni Skupnosti določijo mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost kovinskim hlapom.

za OKOLJE

se priporoča:

| — | na podlagi Direktive 2008/1/ES (4) in Direktive 2000/60/ES (5) je treba preučiti, ali je potrebno dodatno obvladovanje tveganja za vire emisij cinka, ki niso proizvedena ali uvožena kemikalija (npr. naravni viri, rudarstvo, onesnaženost v preteklosti in uporaba drugih cinkovih spojin), za katero je bilo v strategiji za zmanjšanje tveganja ugotovljeno, da znatno prispeva k emisijam cinka v vodni ekosistem, |
| --- | --- |

—

na podlagi Direktive 2008/1/ES (4) in Direktive 2000/60/ES (5) je treba preučiti, ali je potrebno dodatno obvladovanje tveganja za vire emisij cinka, ki niso proizvedena ali uvožena kemikalija (npr. naravni viri, rudarstvo, onesnaženost v preteklosti in uporaba drugih cinkovih spojin), za katero je bilo v strategiji za zmanjšanje tveganja ugotovljeno, da znatno prispeva k emisijam cinka v vodni ekosistem,

| — | zaradi lažjega izdajanja dovoljenj in nadzora v skladu z Direktivo 2008/1/ES je treba cinkov oksid upoštevati pri izdelavi smernic o „najboljših razpoložljivih tehnologijah“ (BAT). |
| --- | --- |

—

zaradi lažjega izdajanja dovoljenj in nadzora v skladu z Direktivo 2008/1/ES je treba cinkov oksid upoštevati pri izdelavi smernic o „najboljših razpoložljivih tehnologijah“ (BAT).

DEL 2

| Št. CAS: 7733-02-0 | | Št. Einecs: 231-793-3 |
| --- | --- | --- |
| Strukturna formula: | ZnSO4 |
| Ime Einecs: | Cinkov sulfat |
| Ime IUPAC: | Cinkov sulfat |
| Poročevalka: | Nizozemska |
| Razvrstitev (6): | Xn; R22
  R41
  N; R50-53 |

Št. CAS: 7733-02-0

Št. Einecs: 231-793-3

Strukturna formula:

ZnSO4

Ime Einecs:

Cinkov sulfat

Ime IUPAC:

Cinkov sulfat

Poročevalka:

Nizozemska

Razvrstitev (6):

Xn; R22

R41

N; R50-53

Ocena tveganja temelji na obstoječi praksi v zvezi s snovjo, ki je proizvedena v Evropski skupnosti ali uvožena vanjo, in sicer v vsem njenem življenjskem ciklu, kot je opisano v oceni tveganja, ki jo je Komisiji posredovala država članica poročevalka. Ocena tveganja je bila opravljena v skladu z metodologijo, ki se je takrat uporabljala za kovine, in tehničnim usmeritvenim dokumentom za oceno tveganja glede Uredbe (ES) št. 1488/94 o ocenjevanju tveganja zaradi obstoječih snovi.

Glede na oceno tveganja se na podlagi dostopnih informacij snov v Evropski skupnosti uporablja pretežno za proizvodnjo gnojil in pesticidov, za farmacevtske namene v kmetijstvu, kot npr. pri dodatkih v krmi, in v kemijski industriji. Uporablja se tudi pri proizvodnji viskoze, kot flotacijsko sredstvo v rudarstvu, kot antikorozijsko sredstvo pri galvanizaciji in pri postopkih čiščenja odpadne vode. Uporaba v nanomaterialih ni bila ocenjena.

OCENA TVEGANJA

A.   Zdravje ljudi

Ugotovitev ocene tveganja za

DELAVCE

za zdaj ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjšanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Ugotovitev ocene tveganja za

POTROŠNIKE

za zdaj ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjšanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Ugotovitev ocene tveganja za

PREBIVALSTVO, IZPOSTAVLJENO PREK OKOLJA

za zdaj ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjšanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Ugotovitev ocene tveganja za

ZDRAVJE LJUDI (fizikalno-kemijske lastnosti)

za zdaj ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjšanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

B.   Okolje

Ugotovitve se nanašajo le na lokalne scenarije. Veljajo tudi ugotovitve v zvezi z regionalnimi tveganji za okolje, opisane v oceni tveganja za elementarni cink (št. Einecs: 231-175-3).

Ugotovitev ocene tveganja za

OZRAČJE

za zdaj ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjšanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Ugotovitev ocene tveganja za

VODNI EKOSISTEM VKLJUČNO Z USEDLINAMI

| 1.1 | potrebni so posebni ukrepi za omejitev tveganja. Razloga za takšno ugotovitev sta naslednja:






  — | nevarnost učinkov na lokalno vodno okolje zaradi izpostavljenosti prek uporabe v industriji kmetijskih gnojil (proizvodnja). Za uporabo v industriji kmetijske krme (proizvodnja) ni bilo ugotovljenih nobenih neposrednih učinkov, vendar ni mogoče izključiti morebitnega tveganja na lokalni ravni zaradi možnega obstoja visokih koncentracij cinka na ravni regionalnega ozadja, |
| --- | --- | --- |

1.1

potrebni so posebni ukrepi za omejitev tveganja. Razloga za takšno ugotovitev sta naslednja:

—

nevarnost učinkov na lokalno vodno okolje zaradi izpostavljenosti prek uporabe v industriji kmetijskih gnojil (proizvodnja). Za uporabo v industriji kmetijske krme (proizvodnja) ni bilo ugotovljenih nobenih neposrednih učinkov, vendar ni mogoče izključiti morebitnega tveganja na lokalni ravni zaradi možnega obstoja visokih koncentracij cinka na ravni regionalnega ozadja,

| — | nevarnost učinkov na organizme v usedlinah zaradi lokalne izpostavljenosti prek uporabe v industriji kmetijskih gnojil (proizvodnja), industriji kmetijske krme (proizvodnja) in kemijski industriji (predelava). Za številne predelovalne scenarije ni bilo ugotovljenih nobenih neposrednih učinkov, vendar ni mogoče izključiti morebitnega tveganja na lokalni ravni zaradi možnega obstoja visokih koncentracij cinka na ravni regionalnega ozadja; |
| --- | --- |

—

nevarnost učinkov na organizme v usedlinah zaradi lokalne izpostavljenosti prek uporabe v industriji kmetijskih gnojil (proizvodnja), industriji kmetijske krme (proizvodnja) in kemijski industriji (predelava). Za številne predelovalne scenarije ni bilo ugotovljenih nobenih neposrednih učinkov, vendar ni mogoče izključiti morebitnega tveganja na lokalni ravni zaradi možnega obstoja visokih koncentracij cinka na ravni regionalnega ozadja;

| 1.2 | za zdaj ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjšanje tveganja poleg tistih, ki se uporabljajo za vse lokalne scenarije, tudi glede sekundarne zastrupitve, razen za tiste, ki so našteti v točki 1.1. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:






  — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- | --- |

1.2

za zdaj ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjšanje tveganja poleg tistih, ki se uporabljajo za vse lokalne scenarije, tudi glede sekundarne zastrupitve, razen za tiste, ki so našteti v točki 1.1. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Ugotovitev ocene tveganja za

KOPENSKI EKOSISTEM

| 2.1 | potrebni so posebni ukrepi za omejitev tveganja. Razlogi za takšno ugotovitev so naslednji:






  — | nevarnost učinkov na lokalno kopensko okolje kot posledica izpostavljenosti zaradi uporabe v kemijski industriji (predelava), industriji kmetijskih pesticidov (predelava) in industriji kmetijskih gnojil (proizvodnja); |
| --- | --- | --- |

2.1

potrebni so posebni ukrepi za omejitev tveganja. Razlogi za takšno ugotovitev so naslednji:

—

nevarnost učinkov na lokalno kopensko okolje kot posledica izpostavljenosti zaradi uporabe v kemijski industriji (predelava), industriji kmetijskih pesticidov (predelava) in industriji kmetijskih gnojil (proizvodnja);

| 2.2 | za zdaj ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjšanje tveganja poleg tistih, ki se uporabljajo za vse lokalne scenarije, tudi glede sekundarne zastrupitve, razen za tiste, ki so našteti v točki 2.1. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:






  — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- | --- |

2.2

za zdaj ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjšanje tveganja poleg tistih, ki se uporabljajo za vse lokalne scenarije, tudi glede sekundarne zastrupitve, razen za tiste, ki so našteti v točki 2.1. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Ugotovitev ocene tveganja za

MIKROORGANIZME V ČISTILNIH NAPRAVAH

| 3.1 | treba je omejiti tveganja. Razlogi za takšno ugotovitev so naslednji:






  — | nevarnost učinkov na mikroorganizme v čistilnih napravah kot posledica izpostavljenosti zaradi uporabe v kemijski industriji (predelava), industriji kmetijskih pesticidov (predelava) in industriji kmetijskih gnojil (proizvodnja); |
| --- | --- | --- |

3.1

treba je omejiti tveganja. Razlogi za takšno ugotovitev so naslednji:

—

nevarnost učinkov na mikroorganizme v čistilnih napravah kot posledica izpostavljenosti zaradi uporabe v kemijski industriji (predelava), industriji kmetijskih pesticidov (predelava) in industriji kmetijskih gnojil (proizvodnja);

| 3.2 | za zdaj ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjšanje tveganja poleg tistih, ki se uporabljajo za vse lokalne scenarije, razen za tiste, ki so našteti v točki 3.1. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:






  — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- | --- |

3.2

za zdaj ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjšanje tveganja poleg tistih, ki se uporabljajo za vse lokalne scenarije, razen za tiste, ki so našteti v točki 3.1. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

STRATEGIJA ZA OMEJITEV TVEGANJA

za OKOLJE

priporoča se:

| — | na podlagi Direktive 2008/1/ES (4) in Direktive 2000/60/ES (5) je treba preučiti, ali je potrebno dodatno obvladovanje tveganja za vire emisij cinka, ki niso proizvedena ali uvožena kemikalija (npr. naravni viri, rudarstvo, onesnaženost v preteklosti in uporaba drugih cinkovih spojin), za katero je bilo v strategiji za zmanjšanje tveganja ugotovljeno, da znatno prispeva k emisijam cinka v vodni ekosistem; |
| --- | --- |

—

na podlagi Direktive 2008/1/ES (4) in Direktive 2000/60/ES (5) je treba preučiti, ali je potrebno dodatno obvladovanje tveganja za vire emisij cinka, ki niso proizvedena ali uvožena kemikalija (npr. naravni viri, rudarstvo, onesnaženost v preteklosti in uporaba drugih cinkovih spojin), za katero je bilo v strategiji za zmanjšanje tveganja ugotovljeno, da znatno prispeva k emisijam cinka v vodni ekosistem;

| — | zaradi lažjega izdajanja dovoljenj in nadzora v skladu z Direktivo 2008/1/ES je treba cinkov sulfat upoštevati pri izdelavi smernic o „najboljših razpoložljivih tehnologijah“ (BAT). |
| --- | --- |

—

zaradi lažjega izdajanja dovoljenj in nadzora v skladu z Direktivo 2008/1/ES je treba cinkov sulfat upoštevati pri izdelavi smernic o „najboljših razpoložljivih tehnologijah“ (BAT).

DEL 3

| Št. CAS: 7779-90-0 | | Št. Einecs: 231-944-3 |
| --- | --- | --- |
| Strukturna formula: | Zn3(PO4)2 |
| Ime Einecs: | Tricinkov bis(ortofosfat) |
| Ime IUPAC: | Tricinkov bis(ortofosfat) |
| Poročevalka: | Nizozemska |
| Razvrstitev (7): | N; R50-53 |

Št. CAS: 7779-90-0

Št. Einecs: 231-944-3

Strukturna formula:

Zn3(PO4)2

Ime Einecs:

Tricinkov bis(ortofosfat)

Ime IUPAC:

Tricinkov bis(ortofosfat)

Poročevalka:

Nizozemska

Razvrstitev (7):

N; R50-53

Ocena tveganja temelji na obstoječi praksi v zvezi s snovjo, ki je proizvedena v Evropski skupnosti ali uvožena vanjo, in sicer v vsem njenem življenjskem ciklu, kot je opisano v oceni tveganja, ki jo je Komisiji posredovala država članica poročevalka. Ocena tveganja je bila opravljena v skladu z metodologijo, ki se je takrat uporabljala za kovine, in tehničnim usmeritvenim dokumentom za oceno tveganja glede Uredbe (ES) št. 1488/94 o ocenjevanju tveganja zaradi obstoječih snovi.

Glede na oceno tveganja se na podlagi dostopnih informacij snov v Evropski skupnosti uporablja pretežno v industriji barv, lakov in podobnih premazov, in sicer kot aktivni anorganski antikorozijski pigment v vmesnih premazih in barvah za zaščito pred korozijo kovinskih substratov. Uporaba v nanomaterialih ni bila ocenjena.

OCENA TVEGANJA

A.   Zdravje ljudi

Ugotovitev ocene tveganja za

DELAVCE

za zdaj ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjšanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Ugotovitev ocene tveganja za

POTROŠNIKE

za zdaj ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjšanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Ugotovitev ocene tveganja za

PREBIVALSTVO, IZPOSTAVLJENO PREK OKOLJA

za zdaj ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjšanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Ugotovitev ocene tveganja za

ZDRAVJE LJUDI (fizikalno-kemijske lastnosti)

za zdaj ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjšanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

B.   Okolje

Ugotovitve se nanašajo le na lokalne scenarije. Veljajo tudi ugotovitve v zvezi z regionalnimi tveganji za okolje, opisane v oceni tveganja za elementarni cink (št. Einecs: 231-175-3).

Ugotovitev ocene tveganja za

OZRAČJE

za zdaj ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjšanje tveganja poleg tistih, ki se že uporabljajo. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

| — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- |

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Ugotovitev ocene tveganja za

VODNI EKOSISTEM VKLJUČNO Z USEDLINAMI

| 1.1 | potrebni so posebni ukrepi za omejitev tveganja. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:






  — | nevarnost učinkov na lokalno vodno okolje (vključno z usedlinami) zaradi izpostavljenosti prek uporabe v industriji barv (proizvodnja in predelava); |
| --- | --- | --- |

1.1

potrebni so posebni ukrepi za omejitev tveganja. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

—

nevarnost učinkov na lokalno vodno okolje (vključno z usedlinami) zaradi izpostavljenosti prek uporabe v industriji barv (proizvodnja in predelava);

| 1.2 | za zdaj ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjšanje tveganja poleg tistih, ki se uporabljajo za vse lokalne scenarije, tudi glede sekundarne zastrupitve, razen za tiste, ki so našteti v točki 1.1. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:






  — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- | --- |

1.2

za zdaj ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjšanje tveganja poleg tistih, ki se uporabljajo za vse lokalne scenarije, tudi glede sekundarne zastrupitve, razen za tiste, ki so našteti v točki 1.1. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Ugotovitev ocene tveganja za

KOPENSKI EKOSISTEM

| 2.1 | potrebni so posebni ukrepi za omejitev tveganja. Razlogi za takšno ugotovitev so naslednji:






  — | nevarnost za lokalno kopensko okolje zaradi izpostavljenosti prek uporabe v industriji barv (proizvodnja); |
| --- | --- | --- |

2.1

potrebni so posebni ukrepi za omejitev tveganja. Razlogi za takšno ugotovitev so naslednji:

—

nevarnost za lokalno kopensko okolje zaradi izpostavljenosti prek uporabe v industriji barv (proizvodnja);

| 2.2 | za zdaj ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjšanje tveganja poleg tistih, ki se uporabljajo za vse lokalne scenarije, tudi glede sekundarne zastrupitve, razen za tiste, ki so našteti v točki 2.1. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:






  — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- | --- |

2.2

za zdaj ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjšanje tveganja poleg tistih, ki se uporabljajo za vse lokalne scenarije, tudi glede sekundarne zastrupitve, razen za tiste, ki so našteti v točki 2.1. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

Ugotovitev ocene tveganja za

MIKROORGANIZME V ČISTILNIH NAPRAVAH

| 3.1 | treba je omejiti tveganja. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:






  — | nevarnost učinkov na mikroorganizme v čistilnih napravah zaradi izpostavljenosti prek uporabe v industriji barv (proizvodnja in predelava); |
| --- | --- | --- |

3.1

treba je omejiti tveganja. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

—

nevarnost učinkov na mikroorganizme v čistilnih napravah zaradi izpostavljenosti prek uporabe v industriji barv (proizvodnja in predelava);

| 3.2 | za zdaj ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjšanje tveganja poleg tistih, ki se uporabljajo za vse lokalne scenarije, razen za tiste, ki so našteti v točki 3.1. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:






  — | ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne. |
| --- | --- | --- |

3.2

za zdaj ni potrebe po dodatnih informacijah in/ali preskusih ali ukrepih za zmanjšanje tveganja poleg tistih, ki se uporabljajo za vse lokalne scenarije, razen za tiste, ki so našteti v točki 3.1. Razlog za takšno ugotovitev je naslednji:

—

ocena tveganja kaže, da tveganja niso pričakovana. Ukrepi za zmanjšanje tveganja, ki se že uporabljajo, veljajo za zadostne.

STRATEGIJA ZA OMEJITEV TVEGANJA

za OKOLJE

se priporoča:

| — | na podlagi Direktive 2008/1/ES (4) in Direktive 2000/60/ES (5) je treba preučiti, ali je potrebno dodatno obvladovanje tveganja za vire emisij cinka, ki niso proizvedena ali uvožena kemikalija (npr. naravni viri, rudarstvo, onesnaženost v preteklosti in uporaba drugih cinkovih spojin), za katero je bilo v strategiji za zmanjšanje tveganja ugotovljeno, da znatno prispeva k emisijam cinka v vodni ekosistem, |
| --- | --- |

—

na podlagi Direktive 2008/1/ES (4) in Direktive 2000/60/ES (5) je treba preučiti, ali je potrebno dodatno obvladovanje tveganja za vire emisij cinka, ki niso proizvedena ali uvožena kemikalija (npr. naravni viri, rudarstvo, onesnaženost v preteklosti in uporaba drugih cinkovih spojin), za katero je bilo v strategiji za zmanjšanje tveganja ugotovljeno, da znatno prispeva k emisijam cinka v vodni ekosistem,

| — | zaradi lažjega izdajanja dovoljenj in nadzora v skladu z Direktivo 2008/1/ES je treba tricinkov bis(ortofosfat) upoštevati pri izdelavi smernic o „najboljših razpoložljivih tehnologijah“ (BAT). |
| --- | --- |

—

zaradi lažjega izdajanja dovoljenj in nadzora v skladu z Direktivo 2008/1/ES je treba tricinkov bis(ortofosfat) upoštevati pri izdelavi smernic o „najboljših razpoložljivih tehnologijah“ (BAT).

---

(1)  Razvrstitev snovi je določena z Direktivo Komisije 2004/73/ES z dne 29. aprila 2004 o devetindvajsetem prilagajanju Direktive Sveta 67/548/EGS o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi tehničnemu napredku (UL L 152, 30.4.2004, str. 1, spremenjena v UL L 216, 16.6.2004, str. 3).

(2)  UL L 131, 5.5.1998, str. 11.

(3)  UL L 158, 30.4.2004, str. 50.

(4)  UL L 24, 29.1.2008, str. 8.

(5)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1.

(6)  Razvrstitev snovi je določena z Direktivo Komisije 2004/73/ES z dne 29. aprila 2004 o devetindvajsetem prilagajanju Direktive Sveta 67/548/EGS o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi tehničnemu napredku (UL L 152, 30.4.2004, str. 1, sremenjena v UL L 216, 16.6.2004, str. 3).

(7)  Razvrstitev snovi je določena z Direktivo Komisije 2004/73/ES z dne 29. aprila 2004 o devetindvajsetem prilagajanju Direktive Sveta 67/548/EGS o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi tehničnemu napredku (UL L 152, 30.4.2004, str. 1, spremenjena v UL L 216, 16.6.2004, str. 3).

---

| 20.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 155/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 155/10

---

Obvestilo Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev

(2008/C 155/02)

To obvestilo nadomešča obvestilo Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev (UL C 71, 11.3.2000, str. 14).

1.   UVOD

1.1   Ozadje

To obvestilo dopolnjuje politiko Komisije do državnih pomoči, dodeljenih v obliki poroštev, njegov namen pa je posredovati državam članicam podrobnejše smernice o načelih, na katerih namerava Komisija utemeljiti svojo razlago členov 87 in 88 ter njuno uporabo za državna poroštva. Ta načela trenutno določa Obvestilo Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev (1). Izkušnje, pridobljene z uporabo tega obvestila od leta 2000 kažejo, da bi bilo treba ponovno proučiti pristop Komisije na tem področju. V tej zvezi želi Komisija opozoriti na primer na svojo nedavno prakso pri različnih posebnih odločbah (2) glede potrebe po posamičnem ocenjevanju tveganja izgub v zvezi z vsakim poroštvom v primeru shem. Komisija želi dodatno poskrbeti za čim večjo preglednost svoje politike na tem področju ter zagotoviti predvidljivost svojih odločitev in enako obravnavo. Komisija želi zlasti majhnim in srednje velikim podjetjem (v nadaljnjem besedilu „MSP“) ter državam članicam zagotoviti „varen pristan“ in glede na finančno bonitetno oceno določenega podjetja vnaprej določiti najnižjo premijo, ki jo je treba zaračunati za državno poroštvo, da se slednje ne bo štelo za državno pomoč v okviru obsega uporabe člena 87(1) Pogodbe ES. Nasprotno pa lahko morebitna razlika med zaračunano in najnižjo premijo pomeni, da poroštvo vsebuje element pomoči.

1.2   Vrste poroštev

Najbolj običajna oblika poroštev je povezana s posojilom ali drugo finančno obveznostjo, ki jo posojilojemalec sklene s posojilodajalcem; dodelijo se lahko kot posamezna poroštva ali v okviru poroštvenih shem.

Obstajajo lahko različne oblike poroštev glede na njihovo pravno podlago, vrsto zajete transakcije, trajanje itd. Poroštva so lahko v naslednjih oblikah (seznam ni popoln):

| — | splošna poroštva, tj. poroštva, zagotovljena podjetjem kot takim v nasprotju s poroštvi, ki so povezana z določeno transakcijo, ki je lahko posojilo, naložba zasebnega kapitala itd, |
| --- | --- |

—

splošna poroštva, tj. poroštva, zagotovljena podjetjem kot takim v nasprotju s poroštvi, ki so povezana z določeno transakcijo, ki je lahko posojilo, naložba zasebnega kapitala itd,

| — | poroštva, ki jih zagotavlja določen instrument v nasprotju s poroštvi, ki so povezana s statusom samega podjetja, |
| --- | --- |

—

poroštva, ki jih zagotavlja določen instrument v nasprotju s poroštvi, ki so povezana s statusom samega podjetja,

| — | poroštva, ki se zagotovijo neposredno, ali zavarovanje poroštev, ki se zagotovi poroku prve stopnje, |
| --- | --- |

—

poroštva, ki se zagotovijo neposredno, ali zavarovanje poroštev, ki se zagotovi poroku prve stopnje,

| — | neomejena poroštva v nasprotju s poroštvi, ki so omejena na znesek in/ali trajanje: Komisija kot pomoč v obliki poroštva obravnava tudi ugodnejše pogoje financiranja, ki jih pridobijo podjetja, katerih pravna narava izključuje stečaj ali druge postopke plačilne nesposobnosti, ali zagotavlja izrecno državno poroštvo ali državni prevzem izgube. Enako velja za državni odkup deleža v podjetju, če se sprejme neomejena odgovornost namesto običajne omejene odgovornosti, |
| --- | --- |

—

neomejena poroštva v nasprotju s poroštvi, ki so omejena na znesek in/ali trajanje: Komisija kot pomoč v obliki poroštva obravnava tudi ugodnejše pogoje financiranja, ki jih pridobijo podjetja, katerih pravna narava izključuje stečaj ali druge postopke plačilne nesposobnosti, ali zagotavlja izrecno državno poroštvo ali državni prevzem izgube. Enako velja za državni odkup deleža v podjetju, če se sprejme neomejena odgovornost namesto običajne omejene odgovornosti,

| — | poroštva, ki jasno izvirajo iz pogodbenih virov (kot npr. uradne pogodbe, priporočilna pisma) ali iz drugega pravnega vira v nasprotju s poroštvi, ki so težje prepoznavna (kot npr. spremni dopisi, ustni dogovori), pri čemer je obseg zavarovanja, ki ga poroštvo lahko nudi, verjetno različen. |
| --- | --- |

—

poroštva, ki jasno izvirajo iz pogodbenih virov (kot npr. uradne pogodbe, priporočilna pisma) ali iz drugega pravnega vira v nasprotju s poroštvi, ki so težje prepoznavna (kot npr. spremni dopisi, ustni dogovori), pri čemer je obseg zavarovanja, ki ga poroštvo lahko nudi, verjetno različen.

Zlasti v slednjem primeru je pomanjkanje ustreznih pravnih ali računovodskih zapisov pogosto vzrok zelo slabe sledljivosti. To velja za prejemnika in državo ali javni organ, ki poroštvo zagotavlja, in posledično tudi za informacije, dostopne tretjim strankam.

1.3   Zgradba in obseg obvestila

V tem obvestilu:

| (a) | „poroštvena shema“ pomeni vsak instrument, na podlagi katerega se lahko, ne da bi bili potrebni nadaljnji izvedbeni ukrepi, zagotovijo jamstva podjetjem, ki izpolnjujejo določene pogoje glede trajanja, zneska, zadevne transakcije, vrste ali velikosti podjetja (kot so na primer MSP); |
| --- | --- |

(a)

„poroštvena shema“ pomeni vsak instrument, na podlagi katerega se lahko, ne da bi bili potrebni nadaljnji izvedbeni ukrepi, zagotovijo jamstva podjetjem, ki izpolnjujejo določene pogoje glede trajanja, zneska, zadevne transakcije, vrste ali velikosti podjetja (kot so na primer MSP);

| (b) | „posamezno poroštvo“ pomeni vsako poroštvo, ki se zagotovi podjetju in se ne podeli na podlagi poroštvene sheme. |
| --- | --- |

(b)

„posamezno poroštvo“ pomeni vsako poroštvo, ki se zagotovi podjetju in se ne podeli na podlagi poroštvene sheme.

Oddelka 3 in 4 tega obvestila sta namenjena neposredni uporabi za poroštva, ki so povezana z določeno finančno transakcijo, kot je posojilo. Po mnenju Komisije je zaradi pogostosti in dejstva, da je poroštva navadno mogoče številčno ovrednotiti, treba predvsem v teh primerih ugotoviti, ali pomenijo državno pomoč ali kaj drugega. njihovo.

Ker je v večini primerov transakcija, ki jo zajema poroštvo, posojilo, se bo obvestilo še naprej sklicevalo na glavnega prejemnika poroštva, kot „posojilojemalca“, na organ, katerega tveganje se zmanjšuje z državnim poroštvom pa kot na „posojilodajalca“. Namen uporabe teh dveh izrazov je tudi olajšati razumevanje načela, na katerem temelji to besedilo, saj so osnovni pojmi o posojilu splošno poznani. Vendar to ne pomeni, da se oddelka 3 in 4 uporabljata samo za poroštva za posojila. Uporabljata se namreč za vsa poroštva s podobnim prenosom tveganja, kot npr. naložba v obliki lastniškega kapitala pod pogojem, da se upošteva obseg zadevnega tveganja (morda vključno z manjkajočim zavarovanjem s premoženjem).

Obvestilo velja za vse gospodarske sektorje, vključno s kmetijstvom, ribištvom in prometom, ne glede na posebna pravila, ki veljajo za poroštva za zadevne sektorje.

To obvestilo se ne uporablja za poroštva na izvozna posojila.

1.4   Druge vrste poroštev

Kadar nekatere vrste poroštev (glej točko 1.2) zajemajo prenos tveganja na poroka ter kadar ne kažejo ene ali več posebnih lastnosti iz točke 1.3, npr. poroštva za zavarovanje, je treba izvesti analizo vsakega primera posebej, pri kateri se po potrebi uporabljajo primerni oddelki ali metode, opisani v tem obvestilu.

1.5   Nevtralnost

To obvestilo se uporablja brez poseganja v člen 295 in torej ne posega v predpise o sistemu lastništva v državah članicah. Stališče Komisije do javnega ali zasebnega lastništva je nevtralno.

Zlasti zgolj dejstvo, da je lastništvo podjetij v veliki meri v javni lasti, samo po sebi ne pomeni državnega poroštva, če elementi poroštva niso eksplicitno ali implicitno izraženi.

2.   UPORABA ČLENA 87(1)

2.1   Splošne pripombe

Člen 87(1) Pogodbe ES navaja, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor vpliva na trgovino med državami članicami.

Ta splošna merila veljajo tudi za poroštva. Enako kot druge oblike morebitne pomoči pomenijo državno pomoč tudi neposredna poroštva države, in sicer državnih, regionalnih ali lokalnih organov, ter poroštva, ki jih odobrijo drugi organi pod nadzorom države, kot so podjetja, in ki se lahko pripišejo organom oblasti (3).

V izogib vsakršnim dvomom je treba izraz „državna sredstva“ opredeliti v povezavi z državnimi poroštvi. Ugodnosti državnega poroštva izhajajo iz tega, da tveganje, povezano s poroštvom, nosi država. Tovrstni državni prevzem tveganja se navadno poplača z ustrezno premijo. Kadar se država odpove celotni takšni premiji ali njenemu delu, to pomeni ugodnost za podjetje ter zmanjšanje državnih prihodkov. Tudi če se izkaže, da država v okviru poroštva ne izvrši nikakršnih plačil, gre lahko vseeno za državno pomoč po členu 87(1). Pomoč je dodeljena v trenutku izdaje poroštva in ne v trenutku njegove uveljavitve oziroma izvršitve plačil pod pogoji poroštva. Ali to poroštvo pomeni državno pomoč ali ne, in če jo, kolikšen je lahko znesek te pomoči, je treba oceniti v trenutku izdaje poroštva.

V zvezi s tem Komisija poudarja, da presoja v skladu s pravili o državni pomoči ne določa vnaprej, ali je posamezni ukrep združljiv z drugimi določbami Pogodbe ES.

2.2   Pomoč posojilojemalcu

Navadno je do pomoči upravičen posojilojemalec. Prevzem tveganja se navadno poplača z ustrezno premijo, kakor je navedeno v točki 2.1. Kadar posojilojemalcu ni treba plačati premije ali plača nizko premijo, pomeni to zanj prednost. Državno poroštvo v primerjavi z razmerami brez poroštva posojilojemalcu omogoči, da posojilo najame pod finančnimi pogoji, ki so ugodnejši od običajnih na finančnih trgih. Zaradi državnega poroštva so posojilojemalcu ponavadi na voljo nižje obrestne mere in/ali nižji stroški zavarovanja. V nekaterih primerih posojilojemalec brez državnega poroštva ne bi našel finančne ustanove, ki bi mu bila pripravljena odobriti posojilo pod kakršnimi koli pogoji. Državna poroštva lahko tako olajšajo ustanavljanje novih podjetij in omogočijo nekaterim podjetjem zbrati sredstva za nove dejavnosti. Državna poroštva lahko prav tako pomagajo propadajočemu podjetju, da ostane dejavno, namesto da bi propadlo ali bi se moralo prestrukturirati, kar bi lahko povzročilo izkrivljanje konkurence.

2.3   Pomoč posojilodajalcu

| 2.3.1 | Čeprav je navadno do pomoči upravičen posojilojemalec, ni mogoče izključiti možnosti, da pod določenimi pogoji pomoč prinaša neposredne ugodnosti tudi posojilodajalcu. Zlasti če je na primer državno poroštvo za že odobreno posojilo ali drugo finančno obveznost dodeljeno naknadno, brez prilagoditve pogojev navedenega posojila oziroma finančnih obveznosti, ali če se posojilo s poroštvom uporabi za poplačilo drugega posojila brez poroštva isti kreditni ustanovi, gre morda tudi za pomoč posojilodajalcu, če se zavarovanje posojil poveča. Kadar poroštvo vsebuje pomoč posojilodajalcu, je treba opozoriti na dejstvo, da utegne taka pomoč načeloma pomeniti pomoč za tekoče poslovanje. |
| --- | --- |

2.3.1

Čeprav je navadno do pomoči upravičen posojilojemalec, ni mogoče izključiti možnosti, da pod določenimi pogoji pomoč prinaša neposredne ugodnosti tudi posojilodajalcu. Zlasti če je na primer državno poroštvo za že odobreno posojilo ali drugo finančno obveznost dodeljeno naknadno, brez prilagoditve pogojev navedenega posojila oziroma finančnih obveznosti, ali če se posojilo s poroštvom uporabi za poplačilo drugega posojila brez poroštva isti kreditni ustanovi, gre morda tudi za pomoč posojilodajalcu, če se zavarovanje posojil poveča. Kadar poroštvo vsebuje pomoč posojilodajalcu, je treba opozoriti na dejstvo, da utegne taka pomoč načeloma pomeniti pomoč za tekoče poslovanje.

| 2.3.2 | Poroštva se razlikujejo od ostalih oblik državnih pomoči, kot so dotacije ali davčne olajšave, saj pri poroštvu država prav tako vstopi v pravno razmerje s posojilodajalcem. Zato je treba proučiti, kakšne so morebitne posledice nezakonito dodeljene državne pomoči za tretje stranke. Pri državnih poroštvih za posojila to zadeva zlasti kreditne ustanove. Pri poroštvih za obveznice, izdane za zagotovitev financiranja podjetij, to zadeva finančne ustanove, vpletene v izdajo obveznic. Vprašanje, ali nezakonitost pomoči vpliva na pravna razmerja med državo in tretjimi strankami, je treba proučiti v skladu z nacionalno zakonodajo. Nacionalna sodišča bodo morda morala proučiti, ali nacionalna zakonodaja preprečuje upoštevanje poroštvenih pogodb, ob tem pa naj bi po mnenju Komisije upoštevala kršitev zakonodaje Skupnosti. Skladno s tem si bodo morda posojilodajalci ob dodeljevanju poroštev med običajnimi previdnostnimi ukrepi prizadevali preverjati spoštovanje predpisov Skupnosti o državni pomoči. Država članica bi morala zagotoviti številko zadeve, ki jo izda Komisija za posamezno zadevo ali shemo, in morebiti izvod, ki ni zaupen, odločbe Komisije skupaj z zadevnim sklicem na Uradni list Evropske unije. Komisija bo skušala storiti vse, da bo informacije o zadevah in shemah, ki jih odobri, dala na razpolago na čim bolj pregleden način. |
| --- | --- |

2.3.2

Poroštva se razlikujejo od ostalih oblik državnih pomoči, kot so dotacije ali davčne olajšave, saj pri poroštvu država prav tako vstopi v pravno razmerje s posojilodajalcem. Zato je treba proučiti, kakšne so morebitne posledice nezakonito dodeljene državne pomoči za tretje stranke. Pri državnih poroštvih za posojila to zadeva zlasti kreditne ustanove. Pri poroštvih za obveznice, izdane za zagotovitev financiranja podjetij, to zadeva finančne ustanove, vpletene v izdajo obveznic. Vprašanje, ali nezakonitost pomoči vpliva na pravna razmerja med državo in tretjimi strankami, je treba proučiti v skladu z nacionalno zakonodajo. Nacionalna sodišča bodo morda morala proučiti, ali nacionalna zakonodaja preprečuje upoštevanje poroštvenih pogodb, ob tem pa naj bi po mnenju Komisije upoštevala kršitev zakonodaje Skupnosti. Skladno s tem si bodo morda posojilodajalci ob dodeljevanju poroštev med običajnimi previdnostnimi ukrepi prizadevali preverjati spoštovanje predpisov Skupnosti o državni pomoči. Država članica bi morala zagotoviti številko zadeve, ki jo izda Komisija za posamezno zadevo ali shemo, in morebiti izvod, ki ni zaupen, odločbe Komisije skupaj z zadevnim sklicem na Uradni list Evropske unije. Komisija bo skušala storiti vse, da bo informacije o zadevah in shemah, ki jih odobri, dala na razpolago na čim bolj pregleden način.

3.   POGOJI, KI IZKLJUČUJEJO OBSTOJ POMOČI

3.1   Splošni premisleki

Če posamezno državno poroštvo ali državna poroštvena shema ne prinaša nikakršnih prednosti določenemu podjetju, državne pomoči ni.

V tej zvezi je Sodišče v nedavnih sodbah (4) potrdilo, da bi morala Komisija pri odločanju, ali posamezno poroštvo ali poroštvena shema prinaša prednost, svojo oceno opreti na načelo vlagatelja, ki je dejaven v tržnem gospodarstvu (v nadaljevanju „načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu“). Upoštevati bi bilo torej treba dejanske možnosti upravičenega podjetja, da pridobi ustrezna finančna sredstva, pri čemer ima dostop do trga kapitala. Kadar so na voljo nova sredstva za financiranje pod pogoji, ki bi bili pod normalnimi pogoji tržnega gospodarstva sprejemljivi za zasebni subjekt, ne gre za državno pomoč (5).

Komisija v tem oddelku za poenostavitev ocenjevanja, ali je za določen ukrep poroštva izpolnjeno načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu, navaja vrsto zadostnih pogojev v primeru, da ukrep ne pomeni pomoči. V točki 3.2 so zajeta posamezna poroštva, v točki 3.3 pa enostavnejša možnost za MSP. V točki 3.4 so zajete poroštvene sheme, v točki 3.5 pa enostavnejša možnost za MSP.

3.2   Posamezna poroštva

V zvezi s posameznimi državnimi poroštvi, Komisija meni, da izpolnjevanje vseh naslednjih pogojev izključuje obstoj državne pomoči:

| (a) | Posojilojemalec ni v finančnih težavah.
  Da se odloči, ali naj se posojilojemalec obravnava, kot da je v finančnih težavah, se uporablja opredelitev iz smernic Skupnosti o državi pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (6). MSP, registrirana manj kot tri leta, se za namene tega obvestila ne obravnavajo kot podjetja v težavah za to obdobje. |
| --- | --- |

(a)

Posojilojemalec ni v finančnih težavah.

Da se odloči, ali naj se posojilojemalec obravnava, kot da je v finančnih težavah, se uporablja opredelitev iz smernic Skupnosti o državi pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (6). MSP, registrirana manj kot tri leta, se za namene tega obvestila ne obravnavajo kot podjetja v težavah za to obdobje.

| (b) | Obseg poroštva je mogoče pravilno določiti ob njegovi dodelitvi. To pomeni, da mora biti poroštvo povezano s specifično finančno transakcijo, imeti določen najvišji znesek in omejeno trajanje. |
| --- | --- |

(b)

Obseg poroštva je mogoče pravilno določiti ob njegovi dodelitvi. To pomeni, da mora biti poroštvo povezano s specifično finančno transakcijo, imeti določen najvišji znesek in omejeno trajanje.

| (c) | Poroštvo ne zajema več kot 80 % neodplačanega posojila ali druge finančne obveznosti; ta omejitev se ne uporablja za poroštva, ki zajemajo dolžniške vrednostne papirje (7).
  Komisija meni, da ima posojilodajalec manjši interes za pravilno oceno, zavarovanje in zmanjšanje tveganja, ki izhaja iz dajanja posojila, ter zlasti za pravilno oceno kreditne sposobnosti posojilojemalca, če državno poroštvo v celoti krije finančno obveznost. Zaradi pomanjkanja sredstev take ocene tveganja državni porok ne prevzame vedno. Manjši interes za zmanjšanje tveganja neplačila dolga lahko posojilodajalce spodbudi k najemanju posojil z večjim komercialnim tveganjem od običajnega, zaradi česar bi se lahko povečal znesek poroštev z višjim tveganjem v državnem portfelju.
  Ta 80-odstotna omejitev se ne uporablja za javno poroštvo, dodeljeno za financiranje podjetja, katerega dejavnost je izključno pravilno poverjena storitev splošnega gospodarskega pomena (SSGP) (8), in kadar so to poroštvo zagotovili organi oblasti, ki so to poroštvo poverili. Če zadevno podjetje opravlja druge SSGP ali druge gospodarske dejavnosti, se uporablja 80-odstotna omejitev.
  Za zagotovitev, da posojilodajalec dejansko prevzame del tveganja, je treba primerno pozornost posvetiti naslednjima vidikoma:






  — | če se obseg posojila ali finančne obveznosti sčasoma zmanjša, npr. zaradi povračila posojila, se mora znesek, zavarovan s poroštvom, sorazmerno zmanjšati, tako da poroštvo v nobenem trenutku ne zajema več kot 80 % neodplačanega posojila ali finančne obveznosti, |
| --- | --- | --- |

(c)

Poroštvo ne zajema več kot 80 % neodplačanega posojila ali druge finančne obveznosti; ta omejitev se ne uporablja za poroštva, ki zajemajo dolžniške vrednostne papirje (7).

Komisija meni, da ima posojilodajalec manjši interes za pravilno oceno, zavarovanje in zmanjšanje tveganja, ki izhaja iz dajanja posojila, ter zlasti za pravilno oceno kreditne sposobnosti posojilojemalca, če državno poroštvo v celoti krije finančno obveznost. Zaradi pomanjkanja sredstev take ocene tveganja državni porok ne prevzame vedno. Manjši interes za zmanjšanje tveganja neplačila dolga lahko posojilodajalce spodbudi k najemanju posojil z večjim komercialnim tveganjem od običajnega, zaradi česar bi se lahko povečal znesek poroštev z višjim tveganjem v državnem portfelju.

Ta 80-odstotna omejitev se ne uporablja za javno poroštvo, dodeljeno za financiranje podjetja, katerega dejavnost je izključno pravilno poverjena storitev splošnega gospodarskega pomena (SSGP) (8), in kadar so to poroštvo zagotovili organi oblasti, ki so to poroštvo poverili. Če zadevno podjetje opravlja druge SSGP ali druge gospodarske dejavnosti, se uporablja 80-odstotna omejitev.

Za zagotovitev, da posojilodajalec dejansko prevzame del tveganja, je treba primerno pozornost posvetiti naslednjima vidikoma:

—

če se obseg posojila ali finančne obveznosti sčasoma zmanjša, npr. zaradi povračila posojila, se mora znesek, zavarovan s poroštvom, sorazmerno zmanjšati, tako da poroštvo v nobenem trenutku ne zajema več kot 80 % neodplačanega posojila ali finančne obveznosti,

| — | posojilodajalec in porok morata nositi izgube sorazmerno ter na enak način. Neto povračila (tj. prihodki brez stroškov za obravnavanje odškodninskih zahtevkov), ki nastanejo zaradi poplačila dolgov iz zavarovanj, ki jih zagotovi posojilojemalec, morajo na enak način sorazmerno zmanjšati izgube posojilodajalca in poroka. Za poroštva ob prvi izgubi, pri katerih se izgube najprej dodelijo poroku in šele nato posojilodajalcu, bo veljalo, da morebiti vključujejo pomoč. |
| --- | --- |

—

posojilodajalec in porok morata nositi izgube sorazmerno ter na enak način. Neto povračila (tj. prihodki brez stroškov za obravnavanje odškodninskih zahtevkov), ki nastanejo zaradi poplačila dolgov iz zavarovanj, ki jih zagotovi posojilojemalec, morajo na enak način sorazmerno zmanjšati izgube posojilodajalca in poroka. Za poroštva ob prvi izgubi, pri katerih se izgube najprej dodelijo poroku in šele nato posojilodajalcu, bo veljalo, da morebiti vključujejo pomoč.

Če želi država članica zagotoviti poroštvo nad zgornjo mejo 80 %, za katerega trdi, da ne pomeni državne pomoči, mora svojo trditev ustrezno utemeljiti na primer na podlagi dogovora za celotno transakcijo in poroštvo priglasiti Komisiji, da se poroštvo pravilno presodi glede morebitnega značaja državne pomoči.

| (d) | Za poroštvo se plača tržno oblikovana cena.
  Kakor je navedeno v točki 2.1, se prevzem tveganja navadno poplača z ustrezno premijo na znesek poroštva ali znesek, zavarovan s poroštvom. Kadar je plačana cena za poroštvo vsaj tako visoka, da ustreza primerljivi poroštveni premiji, ki jo je mogoče najti na finančnih trgih, poroštvo ne zajema pomoči.
  Če na finančnih trgih ni mogoče najti ustrezno primerljive poroštvene premije, se skupni stroški financiranja posojila s poroštvom, skupaj z obrestmi posojila in poroštveno premijo, primerjajo s tržno ceno podobnega posojila brez poroštva.
  Za določitev ustrezne tržne cene se v obeh primerih upoštevajo značilnosti poroštva in posameznega posojila. To vključuje: znesek in trajanje transakcije, zavarovanje, ki ga da posojilojemalec, in druge vidike, ki vplivajo na oceno stopnje vračila, verjetnost neplačila zaradi finančnega položaja posojilojemalca, njegov sektor dejavnosti in obete ter druge gospodarske razmere. Ta analiza bi lahko predvsem omogočila, da se posojilojemalec razvrsti z bonitetno oceno tveganja. Bonitetno oceno lahko dodeli mednarodno priznana bonitetna agencija oziroma se določi, če je mogoče, po notranji bonitetni oceni banke, ki zagotovi zadevno posojilo. Komisija izpostavi povezavo med bonitetno oceno in stopnjo tveganja neplačila, ki so jo vzpostavile mednarodne finančne institucije, katerih delo je dostopno tudi za javnost (9). Pri oceni ali premija ustreza tržnim cenam, lahko država članica izvede primerjavo s cenami, ki so jih plačala podjetja na trgu, uvrščena v podoben razred tveganja.
  Komisija tako ne bo dopustila, da se določi enotna poroštvena premija, ki naj bi odražala splošen standard sektorja. |
| --- | --- |

(d)

Za poroštvo se plača tržno oblikovana cena.

Kakor je navedeno v točki 2.1, se prevzem tveganja navadno poplača z ustrezno premijo na znesek poroštva ali znesek, zavarovan s poroštvom. Kadar je plačana cena za poroštvo vsaj tako visoka, da ustreza primerljivi poroštveni premiji, ki jo je mogoče najti na finančnih trgih, poroštvo ne zajema pomoči.

Če na finančnih trgih ni mogoče najti ustrezno primerljive poroštvene premije, se skupni stroški financiranja posojila s poroštvom, skupaj z obrestmi posojila in poroštveno premijo, primerjajo s tržno ceno podobnega posojila brez poroštva.

Za določitev ustrezne tržne cene se v obeh primerih upoštevajo značilnosti poroštva in posameznega posojila. To vključuje: znesek in trajanje transakcije, zavarovanje, ki ga da posojilojemalec, in druge vidike, ki vplivajo na oceno stopnje vračila, verjetnost neplačila zaradi finančnega položaja posojilojemalca, njegov sektor dejavnosti in obete ter druge gospodarske razmere. Ta analiza bi lahko predvsem omogočila, da se posojilojemalec razvrsti z bonitetno oceno tveganja. Bonitetno oceno lahko dodeli mednarodno priznana bonitetna agencija oziroma se določi, če je mogoče, po notranji bonitetni oceni banke, ki zagotovi zadevno posojilo. Komisija izpostavi povezavo med bonitetno oceno in stopnjo tveganja neplačila, ki so jo vzpostavile mednarodne finančne institucije, katerih delo je dostopno tudi za javnost (9). Pri oceni ali premija ustreza tržnim cenam, lahko država članica izvede primerjavo s cenami, ki so jih plačala podjetja na trgu, uvrščena v podoben razred tveganja.

Komisija tako ne bo dopustila, da se določi enotna poroštvena premija, ki naj bi odražala splošen standard sektorja.

3.3   Ocena posameznih poroštev za MSP

Če je posojilojemalec MSP (10), lahko Komisija z odstopanjem od točke 3.2(d) sprejme preprostejšo metodo za ocenjevanje, ali poroštvo za posojilo vsebuje pomoč; v tem primeru in če so izpolnjeni vsi drugi pogoji iz točk 3.2(a), (b) and (c), se državno poroštvo ne bo štelo za pomoč, če se na znesek, ki ga država dejansko zavaruje s poroštvom, zaračuna v tabeli določena najnižja letna premija („premija varnega pristana“ (11)), ki temelji na bonitetni oceni posojilojemalca (12):

| Kreditna kvaliteta | Standard & Poor's | Fitch | Moody's | Letna premija varnostnega pristana |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Najvišja kakovost | AAA | AAA | Aaa | 0,4 % |
| Zelo dobra plačilna sposobnost | AA + | AA + | Aa 1 | |
| AA | AA | Aa 2 | 0,4 % |
| AA – | AA – | Aa 3 | |
| Dobra plačilna sposobnost | A + | A + | A 1 | |
| A | A | A 2 | 0,55 % |
| A – | A – | A 3 | |
| Primerna plačilna sposobnost | BBB + | BBB + | Baa 1 | |
| BBB | BBB | Baa 2 | 0,8 % |
| BBB – | BBB – | Baa 3 | |
| Na plačilno sposobnost lahko vplivajo neugodne razmere | BB + | BB + | Ba 1 | |
| BB | BB | Ba 2 | 2,0 % |
| BB – | BB – | Ba 3 | |
| Na plačilno sposobnost bodo verjetno vplivale neugodne razmere | B + | B + | B 1 | 3,8 % |
| B | B | B 2 | |
| B – | B – | B 3 | 6,3 % |
| Plačilna sposobnost je odvisna od trajno ugodnih razmer | CCC + | CCC + | Caa 1 | Letne premije varnega pristana ni mogoče zagotoviti |
| CCC | CCC | Caa 2 |
| CCC – | CCC – | Caa 3 |
| CC | CC | |
| | C | |
| Obveznosti se ne ali se skoraj ne izpolnjujejo | SD | DDD | Ca | Letne premije varnega pristana ni mogoče zagotoviti |
| D | DD | C |
| | D | |

Kreditna kvaliteta

Standard & Poor's

Fitch

Moody's

Letna premija varnostnega pristana

Najvišja kakovost

AAA

AAA

Aaa

0,4 %

Zelo dobra plačilna sposobnost

AA +

AA +

Aa 1

AA

AA

Aa 2

0,4 %

AA –

AA –

Aa 3

Dobra plačilna sposobnost

A +

A +

A 1

A

A

A 2

0,55 %

A –

A –

A 3

Primerna plačilna sposobnost

BBB +

BBB +

Baa 1

BBB

BBB

Baa 2

0,8 %

BBB –

BBB –

Baa 3

Na plačilno sposobnost lahko vplivajo neugodne razmere

BB +

BB +

Ba 1

BB

BB

Ba 2

2,0 %

BB –

BB –

Ba 3

Na plačilno sposobnost bodo verjetno vplivale neugodne razmere

B +

B +

B 1

3,8 %

B

B

B 2

B –

B –

B 3

6,3 %

Plačilna sposobnost je odvisna od trajno ugodnih razmer

CCC +

CCC +

Caa 1

Letne premije varnega pristana ni mogoče zagotoviti

CCC

CCC

Caa 2

CCC –

CCC –

Caa 3

CC

CC

C

Obveznosti se ne ali se skoraj ne izpolnjujejo

SD

DDD

Ca

Letne premije varnega pristana ni mogoče zagotoviti

D

DD

C

D

Premije varnega pristana se uporabljajo za zneske poroštva ali zneske, ki so ob začetku vsakega leta dejansko zavarovani z državnim poroštvom. Pomenijo najnižje premije, ki se jih uporablja pri podjetju, katerega ocena kreditnega tveganja je najmanj enaka oceni iz tabele (13).

V primeru takojšnjega plačila v obliki ene same poroštvene premije velja, da poroštvo za posojilo ne vsebuje elementa pomoči, če je ta premija vsaj enaka trenutni vrednosti poroštvenih premij v prihodnosti, kot je navedeno zgoraj, ustrezna referenčna stopnja pa je osnova za diskontno stopnjo (14).

Kot izhaja iz zgornje razpredelnice za podjetja z bonitetno oceno CCC/Caa ali slabše, ni mogoče uporabljati te poenostavljene metode ocenjevanja.

Za MSP, ki nimajo zgodovine kreditne sposobnosti ali bonitetne ocene, ki bi temeljila na metodi izračuna iz računovodskih izkazov, kot so nekatera podjetja za posebne namene ali novoustanovljena podjetja, je treba premijo varnega pristana določiti na 3,8 %, ta premija pa nikoli ne more biti nižja od tiste, ki bi se uporabila za matično(-a) podjetje(-a).

Te mere se lahko občasno spremenijo glede na tržne razmere.

3.4   Poroštvene sheme

Kar zadeva državno poroštveno shemo, Komisija meni, da izpolnjevanje vseh naslednjih pogojev izključuje obstoj državne pomoči:

| (a) | shema je zaprta za posojilojemalce v težavah (glej podrobnosti v točki 3.2(a)); |
| --- | --- |

(a)

shema je zaprta za posojilojemalce v težavah (glej podrobnosti v točki 3.2(a));

| (b) | obseg poroštev je mogoče pravilno določiti ob njegovi dodelitvi. To pomeni, da morajo biti poroštva povezana s specifičnimi finančnimi transakcijami, imeti določen najvišji znesek in omejeno trajanje; |
| --- | --- |

(b)

obseg poroštev je mogoče pravilno določiti ob njegovi dodelitvi. To pomeni, da morajo biti poroštva povezana s specifičnimi finančnimi transakcijami, imeti določen najvišji znesek in omejeno trajanje;

| (c) | poroštva ne zajemajo več kot 80 % neodplačanega posojila ali druge finančne obveznosti (glej podrobnosti in izjeme v točki 3.2(c)); |
| --- | --- |

(c)

poroštva ne zajemajo več kot 80 % neodplačanega posojila ali druge finančne obveznosti (glej podrobnosti in izjeme v točki 3.2(c));

| (d) | pogoji sheme temeljijo na realistični oceni tveganja, tako da se iz premij, ki jih plačujejo upravičenci, po vsej verjetnosti financira sama. Narava sheme, da se sama financira, in primerna orientacija tveganja sta za Komisijo pokazatelja, da so poroštvene premije, ki se financirajo iz shem, skladne s tržnimi cenami.
  To pomeni, da je treba pri vsakem novem poroštvu oceniti tveganje na podlagi vseh pomembnih dejavnikov (boniteta posojilojemalca, zavarovanja, trajanje poroštva itd.). Na podlagi te ocene tveganja, je treba opredeliti razrede tveganja (15), uvrstiti poroštvo v enega od teh razredov tveganja in zaračunati ustrezno poroštveno premijo na znesek poroštva ali znesek, zavarovan s poroštvom; |
| --- | --- |

(d)

pogoji sheme temeljijo na realistični oceni tveganja, tako da se iz premij, ki jih plačujejo upravičenci, po vsej verjetnosti financira sama. Narava sheme, da se sama financira, in primerna orientacija tveganja sta za Komisijo pokazatelja, da so poroštvene premije, ki se financirajo iz shem, skladne s tržnimi cenami.

To pomeni, da je treba pri vsakem novem poroštvu oceniti tveganje na podlagi vseh pomembnih dejavnikov (boniteta posojilojemalca, zavarovanja, trajanje poroštva itd.). Na podlagi te ocene tveganja, je treba opredeliti razrede tveganja (15), uvrstiti poroštvo v enega od teh razredov tveganja in zaračunati ustrezno poroštveno premijo na znesek poroštva ali znesek, zavarovan s poroštvom;

| (e) | za pravilno in postopno oceno, ali se shema lahko financira sama, je treba na podlagi dejanskega izpada odplačil sheme v ekonomsko sprejemljivem časovnem razponu najmanj enkrat letno preveriti, ali je višina premij ustrezna, premije pa je treba ustrezno prilagoditi, če obstaja tveganje, da se shema morda ne bo mogla več financirati sama. Ta prilagoditev zadeva vsa že prevzeta in bodoča poroštva oziroma samo slednja; |
| --- | --- |

(e)

za pravilno in postopno oceno, ali se shema lahko financira sama, je treba na podlagi dejanskega izpada odplačil sheme v ekonomsko sprejemljivem časovnem razponu najmanj enkrat letno preveriti, ali je višina premij ustrezna, premije pa je treba ustrezno prilagoditi, če obstaja tveganje, da se shema morda ne bo mogla več financirati sama. Ta prilagoditev zadeva vsa že prevzeta in bodoča poroštva oziroma samo slednja;

| (f) | da bi veljale za skladne s tržnimi cenami, morajo zaračunane premije pokrivati običajna tveganja, povezana z dodelitvijo poroštva, administrativne stroške sheme in letno odškodnino za ustrezen kapital, tudi če slednji še sploh ni položen ali je položen le delno.
  Kar zadeva upravne stroške, morajo ti vključevati vsaj stroške posebne začetne ocene tveganja ter stroške spremljanja in upravljanja tveganja, povezane z dodeljevanjem in upravljanjem poroštev.
  V zvezi z odškodnino za kapital Komisija ugotavlja, da za običajne poroke veljajo pravila o kapitalskih zahtevah in so v skladu s temi pravili prisiljeni ustvarjati lastniški kapital, da v primeru nihanj pri letnih izgubah, povezanih s poroštvi, ne postanejo plačilno nesposobni. Ta pravila navadno ne veljajo za državne poroštvene sheme in jim torej ni treba ustvarjati takih rezerv. Z drugimi besedami, kadar izgube, ki izhajajo iz poroštev, presežejo prihodke iz poroštvenih premij, se primanjkljaj preprosto krije iz državnega proračuna. To državno poroštvo za sheme prinaša shemi ugodnejši položaj kot običajni porok. Da ne bi prihajalo do razlik in da država prejme odškodnino za prevzeto tveganje, Komisija meni, da morajo poroštvene premije kriti odškodnino za ustrezen kapital.
  Po mnenju Komisije mora ta kapital znašati 8 % (16) neodplačanih poroštev. Za poroštva, dodeljena podjetjem z bonitetno oceno enako AAA/AA- (Aaa/Aa3), se lahko znesek kapitala, ki ga je treba poplačati, zmanjša na 2 % neodplačanih poroštev. Medtem, ko se za poroštva, dodeljena podjetjem z bonitetno oceno enako A+/A- (A1/A3) lahko znesek kapitala, ki ga je treba poplačati, zmanjša na 4 % neodplačanih poroštev.
  Običajna odškodnina za ta kapital zajema premijo za tveganje, ki se verjetno zviša za obrestno mero brez tveganja:
  Premija za tveganje se plača državi za ustrezni znesek kapitala v vseh primerih. Na podlagi svoje prakse Komisija meni, da znaša običajna premija za tveganje za lastniški kapital najmanj 400 odstotnih točk in tako premijo za tveganje je treba vključiti v poroštveno premijo, ki se zaračuna upravičencem (17).
  Kadar kapital, kot v večini državnih poroštvenih shem, za shemo ni zagotovljen in država tako ne prispeva gotovinskega zneska, obrestne mere brez tveganja ni treba upoštevati. Toda, če zadevni kapital država dejansko zagotovi, mora nositi stroške posojila, shemi pa ta kapital prinaša ugodnosti, morebiti prek naložb. Zato je treba državi plačati obrestno mero brez tveganja na zagotovljeni znesek. Poleg tega je ta strošek treba vzeti iz finančnega prihodka sheme in ne vpliva nujno na poroštvene premije (18). Komisija meni, da bi se donos desetletnih državnih obveznic lahko uporabil kot primeren približek za obrestno mero brez tveganja, obravnavanega kot običajen donos kapitala; |
| --- | --- |

(f)

da bi veljale za skladne s tržnimi cenami, morajo zaračunane premije pokrivati običajna tveganja, povezana z dodelitvijo poroštva, administrativne stroške sheme in letno odškodnino za ustrezen kapital, tudi če slednji še sploh ni položen ali je položen le delno.

Kar zadeva upravne stroške, morajo ti vključevati vsaj stroške posebne začetne ocene tveganja ter stroške spremljanja in upravljanja tveganja, povezane z dodeljevanjem in upravljanjem poroštev.

V zvezi z odškodnino za kapital Komisija ugotavlja, da za običajne poroke veljajo pravila o kapitalskih zahtevah in so v skladu s temi pravili prisiljeni ustvarjati lastniški kapital, da v primeru nihanj pri letnih izgubah, povezanih s poroštvi, ne postanejo plačilno nesposobni. Ta pravila navadno ne veljajo za državne poroštvene sheme in jim torej ni treba ustvarjati takih rezerv. Z drugimi besedami, kadar izgube, ki izhajajo iz poroštev, presežejo prihodke iz poroštvenih premij, se primanjkljaj preprosto krije iz državnega proračuna. To državno poroštvo za sheme prinaša shemi ugodnejši položaj kot običajni porok. Da ne bi prihajalo do razlik in da država prejme odškodnino za prevzeto tveganje, Komisija meni, da morajo poroštvene premije kriti odškodnino za ustrezen kapital.

Po mnenju Komisije mora ta kapital znašati 8 % (16) neodplačanih poroštev. Za poroštva, dodeljena podjetjem z bonitetno oceno enako AAA/AA- (Aaa/Aa3), se lahko znesek kapitala, ki ga je treba poplačati, zmanjša na 2 % neodplačanih poroštev. Medtem, ko se za poroštva, dodeljena podjetjem z bonitetno oceno enako A+/A- (A1/A3) lahko znesek kapitala, ki ga je treba poplačati, zmanjša na 4 % neodplačanih poroštev.

Običajna odškodnina za ta kapital zajema premijo za tveganje, ki se verjetno zviša za obrestno mero brez tveganja:

Premija za tveganje se plača državi za ustrezni znesek kapitala v vseh primerih. Na podlagi svoje prakse Komisija meni, da znaša običajna premija za tveganje za lastniški kapital najmanj 400 odstotnih točk in tako premijo za tveganje je treba vključiti v poroštveno premijo, ki se zaračuna upravičencem (17).

Kadar kapital, kot v večini državnih poroštvenih shem, za shemo ni zagotovljen in država tako ne prispeva gotovinskega zneska, obrestne mere brez tveganja ni treba upoštevati. Toda, če zadevni kapital država dejansko zagotovi, mora nositi stroške posojila, shemi pa ta kapital prinaša ugodnosti, morebiti prek naložb. Zato je treba državi plačati obrestno mero brez tveganja na zagotovljeni znesek. Poleg tega je ta strošek treba vzeti iz finančnega prihodka sheme in ne vpliva nujno na poroštvene premije (18). Komisija meni, da bi se donos desetletnih državnih obveznic lahko uporabil kot primeren približek za obrestno mero brez tveganja, obravnavanega kot običajen donos kapitala;

| (g) | da se zagotovi preglednost, mora shema zagotoviti pogoje, pod katerimi se bodo dodeljevala poroštva v prihodnosti, kot na primer upravičenost podjetij glede na bonitetno oceno in po potrebi glede na gospodarsko dejavnost in velikost ter najvišji znesek in trajanje poroštva. |
| --- | --- |

(g)

da se zagotovi preglednost, mora shema zagotoviti pogoje, pod katerimi se bodo dodeljevala poroštva v prihodnosti, kot na primer upravičenost podjetij glede na bonitetno oceno in po potrebi glede na gospodarsko dejavnost in velikost ter najvišji znesek in trajanje poroštva.

3.5   Ocena poroštvenih shem za MSP

Glede na posebno stanje MSP in da bi olajšali njihov dostop do financiranja, zlasti preko uporabe poroštvenih shem, za taka podjetja obstajata dve posebni možnosti:

| — | uporaba premij varnega pristana, kot je opredeljena za posamezna poroštva za MSP, |
| --- | --- |

—

uporaba premij varnega pristana, kot je opredeljena za posamezna poroštva za MSP,

| — | ocena poroštvenih shem kot takih, ki omogočajo uporabo posameznih premij in se izogibajo potrebi po posameznih bonitetnih ocenah MSP. |
| --- | --- |

—

ocena poroštvenih shem kot takih, ki omogočajo uporabo posameznih premij in se izogibajo potrebi po posameznih bonitetnih ocenah MSP.

Pogoji za uporabo obeh pravil so opredeljeni, kot sledi:

Uporaba premij varnega pristana v poroštvenih shemah za MSP

V skladu s predlogi za poenostavitev postopkov pri posameznih poroštvih se za poroštvene sheme za MSP načeloma domneva, da se lahko financirajo same in ne pomenijo državne pomoči, če se uporabljajo najnižje premije varnega pristana iz točke 3.3, ob upoštevanju bonitetnih ocen podjetij (19). Hkrati morajo biti izpolnjeni tudi drugi pogoji iz točk 3.4(a), (b) in (c) ter pogoji iz točke 3.4(g). Poleg tega pogoji iz točk 3.4(d), (e) in (f) veljajo za izpolnjene, če se uporabijo najnižje letne premije iz točke 3.3.

Uporaba enotnih premij v poroštvenih shemah za MSP

Komisija se zaveda, da je izvajanje ocen tveganja za vsakega posameznega posojilojemalca zelo drag postopek in morda ne najbolj primeren, kadar shema zajema veliko število majhnih posojil, za katera pomeni instrument razpršitve tveganja.

Kadar je shema vezana le na poroštva za MSP in zneski, zavarovani s poroštvom, ne presegajo 2,5 milijona EUR na podjetje v tej shemi, lahko Komisija z odstopanjem od točke 3.4(d) dovoli enotno letno poroštveno premijo za vse posojilojemalce. Da se poroštva, dodeljena v okviru takšne sheme, ne obravnavajo kot državna pomoč, se mora shema še naprej financirati sama, hkrati pa morajo biti izpolnjeni vsi ostali pogoji iz točk 3.4(a), (b) in (c) ter pogoji iz točk 3.4(e), (f) in(g).

3.6   Izključitev samodejne obravnave kot državna pomoč

Neizpolnjevanje katerega koli pogoja iz točk 3.2 do 3.5 ne pomeni, da je poroštvo ali poroštvena shema samodejno obravnavana kot državna pomoč. Če obstaja dvom, ali načrtovano poroštvo oziroma poroštvena shema pomeni državno pomoč, jo je treba priglasiti Komisiji.

4.   POROŠTVA Z ELEMENTOM POMOČI

4.1   Splošno

Kadar posamezno poroštvo oziroma poroštvena shema ni skladna z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu, se šteje, da vsebuje državno pomoč. Element državne pomoči je treba zato številčno ovrednotiti, da se ugotovi, ali je pomoč morda skladna v okviru posameznih izjem za državno pomoč. Načeloma se bo kot element državne pomoči štela razlika med ustrezno tržno ceno poroštva, zagotovljenega posamezno ali v okviru sheme, in dejansko ceno, plačano za ta ukrep.

Ustrezni letni ekvivalenti denarne dotacije se po referenčni obrestni meri diskontirajo na sedanjo vrednost, nato pa seštejejo, da se dobi skupni ekvivalent dotacije.

Pri izračunu elementa pomoči poroštva bo Komisija namenila posebno pozornost naslednjim elementom:

| (a) | Ali je, v primeru posameznih poroštev, posojilojemalec v finančnih težavah. Ali je v primeru poroštvenih shem, v merilih upravičenosti do shem, predvideno izključevanje takih podjetij (glej podrobnosti iz točke 3.2(a)).
  Komisija navaja, da bo tržni porok, če obstaja, podjetjem v težavah v trenutku dodelitve poroštva zaračunal visoko premijo zaradi pričakovane stopnje tveganja neplačila. Če postane verjetnost, da posojilojemalec ne bo mogel odplačati posojila, zelo visoka, mogoče te tržne stopnje ni, v izjemnih okoliščinah pa je lahko element pomoči poroštva celo enak znesku, ki ga dejansko krije navedeno poroštvo. |
| --- | --- |

(a)

Ali je, v primeru posameznih poroštev, posojilojemalec v finančnih težavah. Ali je v primeru poroštvenih shem, v merilih upravičenosti do shem, predvideno izključevanje takih podjetij (glej podrobnosti iz točke 3.2(a)).

Komisija navaja, da bo tržni porok, če obstaja, podjetjem v težavah v trenutku dodelitve poroštva zaračunal visoko premijo zaradi pričakovane stopnje tveganja neplačila. Če postane verjetnost, da posojilojemalec ne bo mogel odplačati posojila, zelo visoka, mogoče te tržne stopnje ni, v izjemnih okoliščinah pa je lahko element pomoči poroštva celo enak znesku, ki ga dejansko krije navedeno poroštvo.

| (b) | Ali je obseg poroštva mogoče pravilno določiti ob njegovi dodelitvi.
  To pomeni, da morajo biti poroštva povezana z določeno finančno transakcijo, imeti določen najvišji znesek in omejeno trajanje. V tej zvezi Komisija načeloma meni, da so neomejena poroštva nezdružljiva s členom 87 Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(b)

Ali je obseg poroštva mogoče pravilno določiti ob njegovi dodelitvi.

To pomeni, da morajo biti poroštva povezana z določeno finančno transakcijo, imeti določen najvišji znesek in omejeno trajanje. V tej zvezi Komisija načeloma meni, da so neomejena poroštva nezdružljiva s členom 87 Pogodbe ES.

| (c) | Ali poroštvo zajema več kot 80 % vsakega neodplačanega posojila ali druge finančne obveznosti (glej podrobnosti in izjeme v točki 3.2(c)).
  Za zagotovitev da ima posojilodajalec resnično interes za pravilno oceno, zavarovanje in zmanjšanje tveganja, ki izhaja iz dajanja posojila, ter zlasti za pravilno oceno kreditne sposobnosti posojilojemalca, mora po mnenju Komisije najmanj 20 % zneska, saj ga ne krije državno poroštvo, nositi posojilodajalec (20), da bo pravilno zavaroval svoje posojilo in zmanjšal tveganje, povezano z transakcijo. Komisija bo zato na splošno temeljiteje proučila vsako poroštvo ali poroštveno shemo, ki krije finančno transakcijo v celoti (ali skoraj v celoti), razen če jo država članica ustrezno utemelji, npr. zaradi posebne narave transakcije. |
| --- | --- |

(c)

Ali poroštvo zajema več kot 80 % vsakega neodplačanega posojila ali druge finančne obveznosti (glej podrobnosti in izjeme v točki 3.2(c)).

Za zagotovitev da ima posojilodajalec resnično interes za pravilno oceno, zavarovanje in zmanjšanje tveganja, ki izhaja iz dajanja posojila, ter zlasti za pravilno oceno kreditne sposobnosti posojilojemalca, mora po mnenju Komisije najmanj 20 % zneska, saj ga ne krije državno poroštvo, nositi posojilodajalec (20), da bo pravilno zavaroval svoje posojilo in zmanjšal tveganje, povezano z transakcijo. Komisija bo zato na splošno temeljiteje proučila vsako poroštvo ali poroštveno shemo, ki krije finančno transakcijo v celoti (ali skoraj v celoti), razen če jo država članica ustrezno utemelji, npr. zaradi posebne narave transakcije.

| (d) | Ali so bile pri določanju tržne premije poroštva, ki je bila uporabljena za izračun elementa pomoči ob primerjavi z dejansko plačano premijo, upoštevane posebne značilnosti poroštva in posojila (ali druge finančne obveznosti) (glej podrobnosti v točki 3.2(d)). |
| --- | --- |

(d)

Ali so bile pri določanju tržne premije poroštva, ki je bila uporabljena za izračun elementa pomoči ob primerjavi z dejansko plačano premijo, upoštevane posebne značilnosti poroštva in posojila (ali druge finančne obveznosti) (glej podrobnosti v točki 3.2(d)).

4.2   Element pomoči v posameznih poroštvih

Pri posameznih poroštvih je gotovinski ekvivalent dotacije poroštva enak razliki med tržno ceno poroštva in dejansko plačano ceno.

Kadar na trgu niso predvidena poroštva za zadevno vrsto transakcije, ni na voljo tržne cene za poroštvo. V tem primeru je treba element pomoči izračunati na enak način kot ekvivalent dotacije ugodnega posojila, in sicer kot razliko med določeno tržno obrestno mero, ki bi veljala za podjetje brez poroštva, ter obrestno mero, pridobljeno z državnim poroštvom, potem ko se upoštevajo morebiti plačane premije. Kadar tržne obrestne mere ni na voljo in če želi država članica uporabiti referenčno obrestno mero kot približek, Komisija poudarja, da veljajo za izračun intenzivnosti pomoči posameznega poroštva pogoji, določeni v sporočilu o referenčnih obrestnih merah (21). To pomeni, da je treba primerno pozornost nameniti dopolnitvi, ki jo je treba dodati osnovni obrestni meri, da bi tako upoštevali ustrezen obseg tveganja, povezanega s kritim poroštvom, prejemnikom poroštva (podjetje) in zagotovljenim zavarovanjem s premoženjem.

4.3   Element pomoči v posameznih poroštvih za MSP

Za MSP se lahko uporablja tudi poenostavljen sistem ocenjevanja, opisan zgoraj v točki 3.3. Če v tem primeru premija za izdano poroštvo ne ustreza najnižji vrednosti, določeni za ta bonitetni razred, pomeni razlika med to vrednostjo in zaračunano premijo državno pomoč. Če traja poroštvo več kot eno leto, se letni primanjkljaji diskontirajo z uporabo ustrezne referenčne stopnje (22).

Odstopanja od teh pravil lahko Komisija dovoli samo v primerih, ki jih zadevna država članica jasno dokaže in ustrezno utemelji. V takih primerih je treba še vedno upoštevati pristop, ki temelji na tveganju.

4.4   Element pomoči v poroštvenih shemah

Gotovinski ekvivalent dotacije vsakega poroštva v okviru poroštvene sheme pomeni razliko med dejansko zaračunano premijo (če obstaja) ter premijo, ki bi se zaračunala v okviru ustrezne sheme, ki ne vsebuje elementa pomoči in je v skladu s pogoji iz točke 3.4. Zgoraj omenjene teoretične premije, na katerih temelji izračun elementa pomoči, morajo zajemati običajna tveganja, povezana s poroštvom, ter upravne stroške in stroške kapitala (23). Namen te metode za izračun ekvivalenta dotacije je zagotoviti, da je skupna pomoč, dodeljena v okviru sheme, v srednje- in dolgoročnem obdobju enaka kapitalu, ki so ga za kritje primanjkljaja sheme vložili javni organi.

Pri državnih poroštvenih shemah morda posebne lastnosti posameznih poroštev ob oceni sheme niso znane, zato je treba element pomoči oceniti s sklicevanjem na določbe sheme.

Elementi pomoči v poroštvenih shemah se lahko prav tako izračunajo na podlagi metodologije, ki jo je Komisija že sprejela, po priglasitvi v skladu z uredbo, ki jo je slednja sprejela na področju državne pomoči, kot je Uredba Komisije (ES) št. 1628/2006 z dne 24. oktobra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni regionalni pomoči za naložbe (24) ali Uredba Komisije (ES) št. 1857/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 (25), pod pogojem da sprejeta metodologija izrecno obravnava vrsto poroštev in vrsto zadevnih transakcij.

Odstopanja od teh pravil lahko Komisija dovoli samo v primerih, ki jih zadevna država članica jasno dokaže in ustrezno utemelji. V takih primerih je treba še vedno upoštevati pristop, ki temelji na tveganju.

4.5   Element pomoči v poroštvenih shemah za MSP

Dva instrumenta za poenostavitev, izpostavljena v točki 3.5, ki zadevata poroštvene sheme za MSP, se lahko uporabita tudi za izračunavanje. Pogoji za uporabo obeh pravil so opredeljeni, kot sledi:

Uporaba premij varnega pristana v poroštvenih shemah za MSP

Za MSP se lahko uporablja tudi poenostavljen sistem ocenjevanja, opisan zgoraj v točki 3.5. Če v tem primeru premija za izdano kategorijo v poroštveni shemi ne ustreza najnižji vrednosti, določeni za ta bonitetni razred (26), pomeni razlika med to vrednostjo in zaračunano premijo državno pomoč (27). Če traja poroštvo več kot eno leto, se letni primanjkljaji diskontirajo z uporabo referenčne stopnje (28).

Uporaba enotnih premij v poroštvenih shemah za MSP

Kar zadeva bolj omejen obseg izkrivljanja konkurence, ki ga lahko povzroči državna pomoč, zagotovljena v okviru poroštvene sheme za MSP, Komisija meni, da, če se shema pomoči nanaša samo na poroštva za MSP, pri katerih zneski, zavarovani s poroštvom, ne presegajo 2,5 milijona EUR na podjetje v dani shemi, lahko Komisija z odstopanjem od točke 4.4 dovoli oceno intenzivnosti pomoči sheme kot take, ne da bi bilo treba oceniti vsako posamezno poroštvo oziroma razred tveganja znotraj sheme (29).

5.   ZDRUŽLJIVOST DRŽAVNE POMOČI V OBLIKI POROŠTVA S SKUPNIM TRGOM

5.1   Splošno

Državna poroštva, ki spadajo na področje uporabe člena 87(1) Pogodbe ES, mora proučiti Komisija, da določi njihovo združljivost s skupnim trgom. Preden se lahko izvede taka ocena združljivosti, je treba opredeliti upravičenca do pomoči.

5.2   Ocena

Združljivost pomoči s skupnim trgom bo Komisija proučila v skladu z enakimi predpisi, kot veljajo za druge oblike pomoči. Jasna merila za oceno združljivosti je Komisija pojasnila in podrobno opredelila v okvirih in smernicah o horizontalni, regionalni ter sektorski pomoči (30). Pri proučitvi se bodo upoštevali zlasti intenzivnost pomoči, značilnosti upravičencev in zastavljeni cilji.

5.3   Pogoji

Komisija bo poroštva dovolila le, če je njihovo unovčenje pogodbeno povezano s posebnimi pogoji, ki lahko zajemajo celo obvezno uvedbo stečaja podjetja upravičenca ali vsakršen podoben postopek. Stranki določita te pogoje ob dodelitvi poroštva. V primeru, ko država članica unovči poroštvo pod pogoji, ki niso bili prvotno dogovorjeni ob dodelitvi, bo Komisija unovčenje poroštva obravnavala kot dodelitev nove pomoči, ki jo je treba priglasiti v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES.

6.   POROČILA, KI JIH MORAJO DRŽAVE ČLANICE ODDATI KOMISIJI

Da bi bilo v skladu s splošnimi obveznostmi spremljanja (31) mogoče še naprej spremljati razvoj novih dogodkov na finančnih trgih in ker je težko oceniti vrednost državnih poroštev, ki se s časom tudi spreminja, je nenehno pregledovanje shem državne pomoči, ki jih odobri Komisija, na podlagi člena 88(1) Pogodbe ES posebnega pomena. Zato države članice Komisiji posredujejo poročila.

V primeru poroštvenih shem, ki vsebujejo element pomoči, se ta poročila oddajo vsaj ob prenehanju veljavnosti poroštvene sheme in v trenutku priglasitve spremenjene sheme. Vendar lahko Komisija meni, da je primerno zahtevati pogostejše poročanje, glede na posamezni primer.

V primeru poroštvenih shem, za katere je Komisija sprejela odločitev, da ne pomenijo pomoči, ter še zlasti kadar za shemo ni trdnih zgodovinskih podatkov, lahko Komisija pri sprejetju odločitve o ukrepu, ki ne pomeni pomoči, zahteva predložitev takih poročil, s čimer se za vsak primer posebej pojasnita pogostost in vsebina zahtev za poročanje.

Poročila morajo vsebovati vsaj naslednje podatke:

| (a) | število in znesek izdanih poroštev; |
| --- | --- |

(a)

število in znesek izdanih poroštev;

| (b) | število in znesek neodplačanih poroštev ob koncu zadevnega obdobja; |
| --- | --- |

(b)

število in znesek neodplačanih poroštev ob koncu zadevnega obdobja;

| (c) | število in vrednost unovčenih poroštev (navedena posamezno) na letni osnovi; |
| --- | --- |

(c)

število in vrednost unovčenih poroštev (navedena posamezno) na letni osnovi;

| (d) | letne prihodke:






  1. | prihodke iz zaračunanih premij; |
| --- | --- | --- |

(d)

letne prihodke:

1.

prihodke iz zaračunanih premij;

| 2. | prihodke iz izterjav; |
| --- | --- |

2.

prihodke iz izterjav;

| 3. | druge prihodke (tj. obresti, prejete od depozitov ali naložb); |
| --- | --- |

3.

druge prihodke (tj. obresti, prejete od depozitov ali naložb);

| (e) | letne stroške:






  1. | administrativne stroške; |
| --- | --- | --- |

(e)

letne stroške:

1.

administrativne stroške;

| 2. | odškodnino, plačano za unovčena poroštva; |
| --- | --- |

2.

odškodnino, plačano za unovčena poroštva;

| (f) | letni presežek ali primanjkljaj (razlika med prihodki in stroški); |
| --- | --- |

(f)

letni presežek ali primanjkljaj (razlika med prihodki in stroški);

| (g) | seštevek presežkov ali primanjkljajev od začetka sheme (32). |
| --- | --- |

(g)

seštevek presežkov ali primanjkljajev od začetka sheme (32).

Podobno se sporočijo ustrezni podatki, v glavnem tisti iz točk od (d) do (g) v primeru posameznih poroštev.

Komisija države članice opozarja, da je osnovni pogoj za pravilno poznejše poročanje v vseh primerih pravilno zbiranje potrebnih podatkov od začetka uporabe sheme in združitev teh podatkov na letni osnovi.

Države članice morajo biti pozorne tudi na dejstvo, da bo v primeru poroštev, ki ne vsebujejo elementa pomoči in so dodeljena posamezno ali v okviru sheme, čeprav njihova priglasitev ni potrebna, Komisija morda morala preveriti (npr. zaradi pritožbe), ali poroštvo ali shema ne vsebuje elementa pomoči. V takem primeru bo Komisija zahtevala podobne podatke, kot so navedeni zgoraj za poročila iz zadevne države članice.

Če bi v skladu s posebnimi obveznostmi poročanja iz uredb o skupinski izjemi, smernic ali okvirov, ki se uporabljajo na področju državne pomoči, poročila že morala biti predložena, potem bodo ta posebna poročila nadomestila poročila predložena na podlagi obveznosti poročanja o poroštvih pod pogojem, da vključujejo zgoraj naštete podatke.

7.   IZVEDBENI UKREPI

Komisija poziva države članice, naj v skladu z določbami tega obvestila do 1. januarja 2010 prilagodijo svoje obstoječe ukrepe na področju poroštev, kar zadeva nova poroštva.

---

(1)  UL C 71, 11.3.2000, str. 14.

(2)  Na primer: Odločba Komisije 2003/706/ES z dne 23. aprila 2003 za sheme pomoči izvedene v Nemčiji z naslovom „Poroštvene sheme zvezne dežele Brandenburg za leti 1991 in 1994“ (Državna pomoč št. C 45/98 (prej NN 45/97) (UL L 263, 14.10.2003, str. 1); odločba Komisije z dne 16. decembra 2003 o poroštvenih shemah in financiranju ladjedelništva – Nemčija (N 512/03) (UL C 62, 11.3.2004, str. 3); Odločba Komisije 2006/599/ES z dne 6. aprila 2005 o shemi pomoči, ki jo Italija namerava izvesti za financiranje ladjedelništva (UL L 244, 7.9.2006, str. 17).

(3)  Glej sodbo v zadevi Francija proti Komisiji (Stardust); C-482/99, Recueil 2002, str. I-4397.

(4)  Glej zadevo C-482/99, iz opombe 3.

(5)  Glej Sporočilo Komisije o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe ES za deleže organov oblasti (bilten Evropskih skupnosti, št. 9-1984); združeni zadevi 296/82 in 318/82, Nizozemska in Leeuwarder Papierwarenfabriek BV proti Komisiji (1985) PSES 809, odstavek 17; sporočilo Komisije o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe ES in člena 61 Sporazuma EGP o državnih pomočeh v letalskem sektorju (UL C 350, 10.12.1994, str. 5), točki 25 in 26.

(6)  UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

(7)  Za opredelitev „dolžniški vrednostni papirji“ glej člen 2(1)(b) Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, in o spremembah Direktive 2001/34/ES (UL L 390, 31.12.2004, str. 38). Direktiva, kot je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2008/22/ES (UL L 76, 19.3.2008, str. 50).

(8)  Taka SSGP mora upoštevati predpise Skupnosti, kot sta Odločba Komisije 2005/842/ES z dne 28. novembra 2005 o uporabi člena 86(2) Pogodbe ES za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljene nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (UL L 312, 29.11.2005, str. 67) in Okvir Skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve (UL C 297, 29.11.2005, str. 4).

(9)  Kot Tabela 1 o kreditnih bonitetah agencij v Delovnem dokumentu Banke za mednarodne poravnave št. 207, ki je na voljo na spletišču:

http://www.bis.org/publ/work207.pdf

(10)  „MSP“ se nanaša na majhna in srednje velika podjetja, kakor so opredeljena v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 70/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (UL L 10, 13.1.2001, str. 33). Uredba, kot je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1976/2006 (UL L 368, 23.12.2006, str. 85).

(11)  Te premije varnega pristana so vpeljane skladno z merami, določenimi za posojila podjetjem, uvrščenim v podoben razred tveganja s sporočilom Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (UL C 14, 19.1.2008, str. 6). Na podlagi študije, ki jo je o tej zadevi naročila Komisija:

(http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/studies_reports/full_report.pdf – glej strani 23 in 156 do 159 študije), se je upoštevalo splošno znižanje v višini 20 bazičnih točk. To znižanje ustreza razliki v meri za podobno tveganje med posojilom in poroštvom, da se upoštevajo dodatni stroški, posebej povezani s posojili.

(12)  Razpredelnica se nanaša na bonitetne razrede v lestvicah tveganja Standard & Poor's, Fitch in Moody's, ki so bonitetne agencije, ki jih bančni sektor najpogosteje uporablja kot podlago za lastne bonitetne sisteme, kot je opisano v točki 3.2(d). Vendar bonitetnih razredov ni treba prevzeti po točno teh bonitetnih agencijah. Enako sprejemljivi so nacionalni bonitetni sistemi ali bonitetni sistemi, ki jih uporabljajo banke za prikaz stopnje tveganja neplačil, če ponujajo enoletno verjetnost neplačila, saj to postavko uporabljajo bonitetne agencije za razvrščanje podjetij. Drugi sistemi bi morali s tem ključem omogočati podobno razvrščanje.

(13)  Na primer podjetju, katerega kreditno boniteto banka oceni z BBB-/Baa3, bi bilo treba zaračunati letno poroštveno premijo v višini vsaj 0,8 % na zneske, ki so ob začetku vsakega leta dejansko zavarovani z državnim poroštvom.

(14)  Glej sporočilo iz opombe 11 v katerem je navedeno: „Referenčno obrestno mero je treba za izračun sedanjih vrednosti uporabljati tudi kot diskontno stopnjo. Zaradi tega se bo načeloma uporabila izhodiščna obrestna mera, povečana za fiksno stopnjo 100 bazičnih točk.“ (str. 4).

(15)  Glej nadaljnje podrobnosti v opombi 12.

(16)  V skladu s s kapitalskimi zahtevami, določenimi v členu 75 Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (UL L 177, 30.6.2006, str. 1), skupaj s Prilogo VI (odstavek 41 in nasl.) Direktive.

(17)  Za poroštvo podjetju z bonitetno oceno BBB v višini 100 potrebne rezerve znašajo tako 8. Ob uporabi 400 bazičnih točk (ali 4 %) k temu znesku dobimo letne stroške kapitala v višini 8 % × 4 % = 0,32 % zneska, zavarovanega s poroštvom, kar bo temu ustrezno vplivalo na ceno poroštva. Če enoletna stopnja tveganja neplačila, predvidena v shemi za to podjetje, znaša na primer 0,35 % in so letni upravni stroški ocenjeni na 0,1 %, bo cena poroštva kot ukrepa, ki ne pomeni pomoči, znašala 0,77 % letno.

(18)  V tem primeru in pod pogojem, da znaša obrestna mera brez tveganja 5 %, letni stroški rezerv za isto poroštvo v višini 100 in potrebnimi rezervami v višini 8 znašajo 8 % × (4 % + 5 %) = 0,72 % zneska, zavarovanega s poroštvom. Pod enako predpostavko (stopnja tveganja neplačila 0,35 % in upravni stroški 0,1 %) bi cena poroštva znašala 0,77 % letno in državi bi bilo treba iz sheme izplačati dodatni strošek v višini 0,4 %.

(19)  To vključuje določbo, da je treba za MSP, ki nimajo zgodovine kreditne sposobnosti ali bonitetne ocene, ki bi temeljila na metodi izračuna iz računovodskih izkazov, premijo varnega pristana določiti na 3,8 %, ta stopnja pa nikoli ne more biti manjša od tiste, ki bi se uporabila za matično(-a) podjetje(-a).

(20)  Ob domnevi, da podjetje zagotavlja ustrezno stopnjo zavarovanja državi in kreditni ustanovi.

(21)  Glej sporočilo iz opombe 11.

(22)  Glej nadaljnje podrobnosti v opombi 14.

(23)  Izračun je mogoče povzeti za vsak razred tveganja: kot razlika med (a) neplačanim zneskom poroštva, pomnoženim s faktorjem tveganja ustreznega razreda tveganja („tveganje“ pomeni možnost neizpolnitve obveznosti po vključitvi upravnih stroškov in stroškov kapitala), kar pomeni tržno premijo, in (b) plačanimi premijami, to je (znesek poroštva × tveganje) – plačana premija.

(24)  UL L 302, 1.11.2006, str. 29.

(25)  UL L 358, 16.12.2006, str. 3.

(26)  To vključujemožnost, da se za MSP, ki nimajo zgodovine kreditne sposobnosti ali bonitetne ocene, ki bi temeljila na metodi izračuna iz računovodskih izkazov, premijo varnega pristana določi na 3,8 %, ta premija pa nikoli ne more biti nižjaod tiste, ki bi se uporabila za matično(-a) podjetje(-a).

(27)  Izračun je mogoče povzeti za vsak razred tveganja: kot neplačan znesek poroštva pomnožen z razliko med (a) odstotkom premije varnega pristana ustreznega razreda tveganja in (b) odstotkom plačane premije, to je zneskom poroštva × (premija varnega pristana – plačana premija).

(28)  Glej nadaljnje podrobnosti v opombi 11.

(29)  Izračun je mogoče povzeti ne glede na razred tveganja: kot razliko med (a) neplačanim zneskom poroštva, pomnoženim s faktorjem tveganja sheme („tveganje“ pomeni možnost neizpolnitve obveznosti po vključitvi upravnih stroškov in stroškov kapitala) in (b) plačanimi premijami, to je (znesek poroštva × tveganje) – plačana premija.

(30)  Glej Konkurenčno pravo, ki se uporablja za državne pomoči v Evropski skupnosti:

http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/legislation/legislation.html

Kar zadeva zakonodajo glede državne pomoči za posamezen sektor, glej za kmetijstvo:

http://ec.europa.eu/agriculture/stateaid/leg/index_en.htm

za promet pa:

http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/state_aid/transport_en.htm

(31)  Kot obveznosti, določene zlasti v Uredbi Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 140, 30.4.2004, str. 1). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 271/2008 (UL L 82, 25.3.2008, str. 1).

(32)  Če je shema veljavna že več kot 10 let, je treba posredovati le letne zneske presežkov aliprimanjkljajev za zadnjih 10 let.

---

| 20.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 155/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 155/23

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.5044 – Bridgepoint/Pret a Manger)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 155/03)

Dne 2. aprila 2008 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5044. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5044. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 20.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 155/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 155/24

---

Menjalni tečaji eura (1)

19. junija 2008

(2008/C 155/04)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,5481 |
| JPY | japonski jen | 166,94 |
| DKK | danska krona | 7,4591 |
| GBP | funt šterling | 0,78630 |
| SEK | švedska krona | 9,4030 |
| CHF | švicarski frank | 1,6196 |
| ISK | islandska krona | 126,95 |
| NOK | norveška krona | 8,0365 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,110 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 240,45 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7040 |
| PLN | poljski zlot | 3,3677 |
| RON | romunski leu | 3,6671 |
| SKK | slovaška krona | 30,355 |
| TRY | turška lira | 1,9015 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6344 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5712 |
| HKD | hongkonški dolar | 12,0893 |
| NZD | novozelandski dolar | 2,0432 |
| SGD | singapurski dolar | 2,1211 |
| KRW | južnokorejski won | 1 592,61 |
| ZAR | južnoafriški rand | 12,3936 |
| CNY | kitajski juan | 10,6472 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,2482 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 377,20 |
| MYR | malezijski ringit | 5,0468 |
| PHP | filipinski peso | 68,898 |
| RUB | ruski rubelj | 36,6520 |
| THB | tajski bat | 51,738 |
| BRL | brazilski real | 2,4880 |
| MXN | mehiški peso | 15,9748 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,5481

JPY

japonski jen

166,94

DKK

danska krona

7,4591

GBP

funt šterling

0,78630

SEK

švedska krona

9,4030

CHF

švicarski frank

1,6196

ISK

islandska krona

126,95

NOK

norveška krona

8,0365

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,110

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

240,45

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7040

PLN

poljski zlot

3,3677

RON

romunski leu

3,6671

SKK

slovaška krona

30,355

TRY

turška lira

1,9015

AUD

avstralski dolar

1,6344

CAD

kanadski dolar

1,5712

HKD

hongkonški dolar

12,0893

NZD

novozelandski dolar

2,0432

SGD

singapurski dolar

2,1211

KRW

južnokorejski won

1 592,61

ZAR

južnoafriški rand

12,3936

CNY

kitajski juan

10,6472

HRK

hrvaška kuna

7,2482

IDR

indonezijska rupija

14 377,20

MYR

malezijski ringit

5,0468

PHP

filipinski peso

68,898

RUB

ruski rubelj

36,6520

THB

tajski bat

51,738

BRL

brazilski real

2,4880

MXN

mehiški peso

15,9748

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 20.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 155/25 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 155/25

---

Povzetek podatkov, ki so ga predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES o državni pomoči malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov in spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

(2008/C 155/05)

Številka XA: XA 273/07

Država članica: Republika Slovenija

Regija: Območje občine Rače-Fram

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Dodeljevanje državnih pomoči za programe razvoja kmetijstva in podeželja v občini Rače-Fram

Pravna podlaga: Pravilnik o dodeljevanju državnih pomoči, pomoči de minimis in izvajanju drugih ukrepov razvoja kmetijstva in podeželja v občini Rače-Fram

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju:

| | 2007: 75 500 EUR |
| --- | --- |

2007: 75 500 EUR

| | 2008: 75 500 EUR |
| --- | --- |

2008: 75 500 EUR

| | 2009: 75 500 EUR |
| --- | --- |

2009: 75 500 EUR

| | 2010: 75 500 EUR |
| --- | --- |

2010: 75 500 EUR

| | 2011: 75 500 EUR |
| --- | --- |

2011: 75 500 EUR

| | 2012: 75 500 EUR |
| --- | --- |

2012: 75 500 EUR

| | 2013: 75 500 EUR |
| --- | --- |

2013: 75 500 EUR

Največja intenzivnost pomoči:

1.   Naložbe v kmetijska gospodarstva za primarno proizvodnjo:

| — | do 50 % upravičenih stroškov na OMD oziroma do 40 % upravičenih stroškov za ostala območja, |
| --- | --- |

—

do 50 % upravičenih stroškov na OMD oziroma do 40 % upravičenih stroškov za ostala območja,

| — | do 50 % upravičenih stroškov naložb na drugih območjih, če naložbe izvajajo mladi kmetje v petih letih od vzpostavitve kmetijskega gospodarstva, za naložbe opredeljene v poslovnem načrtu in izpolnjuje pogoje 22. člena Uredbe (ES) št. 1857/2006. |
| --- | --- |

—

do 50 % upravičenih stroškov naložb na drugih območjih, če naložbe izvajajo mladi kmetje v petih letih od vzpostavitve kmetijskega gospodarstva, za naložbe opredeljene v poslovnem načrtu in izpolnjuje pogoje 22. člena Uredbe (ES) št. 1857/2006.

Podpore se dodelijo za naložbe na področju obnove gospodarskih objektov in nakupu opreme, namenjene kmetijski pridelavi, naložbam v trajne nasade, agromelioracije in urejanje pašnikov.

2.   Varstvo tradicionalne krajine in stavb:

| — | do 60 % oz. do 75 % upravičenih stroškov na območjih z omejenimi možnostmi pri naložbah za ohranjanje kulturne dediščine na proizvodnih sredstvih, pod pogojem, da naložba ne povzroči povečanja, |
| --- | --- |

—

do 60 % oz. do 75 % upravičenih stroškov na območjih z omejenimi možnostmi pri naložbah za ohranjanje kulturne dediščine na proizvodnih sredstvih, pod pogojem, da naložba ne povzroči povečanja,

| — | do 100 % upravičenih stroškov za naložbe, namenjene za ohranjanje neproizvodne dediščine in se nahajajo na kmetijskih gospodarstvih (arheološke in zgodovinske znamenitosti), |
| --- | --- |

—

do 100 % upravičenih stroškov za naložbe, namenjene za ohranjanje neproizvodne dediščine in se nahajajo na kmetijskih gospodarstvih (arheološke in zgodovinske znamenitosti),

| — | do 100 % dodatne pomoči za pokritje izrednih stroškov, ki nastanejo zaradi uporabe tradicionalnih vrst materiala, ki je potreben za ohranitev značilnosti kulturne dediščine na stavbah. |
| --- | --- |

—

do 100 % dodatne pomoči za pokritje izrednih stroškov, ki nastanejo zaradi uporabe tradicionalnih vrst materiala, ki je potreben za ohranitev značilnosti kulturne dediščine na stavbah.

3.   Pomoč za plačilo zavarovalnih premij:

| — | Višina sofinanciranja občine je razlika med višino sofinanciranja zavarovalne premije iz nacionalnega proračuna do 50 % opravičljivih stroškov zavarovalne premije za zavarovanje posevkov in plodov ter zavarovanje živali za primer bolezni. |
| --- | --- |

—

Višina sofinanciranja občine je razlika med višino sofinanciranja zavarovalne premije iz nacionalnega proračuna do 50 % opravičljivih stroškov zavarovalne premije za zavarovanje posevkov in plodov ter zavarovanje živali za primer bolezni.

4.   Pomoč za zaokrožitev zemljišč:

| — | do 70 % upravičenih stroškov pravnih in upravnih postopkov. |
| --- | --- |

—

do 70 % upravičenih stroškov pravnih in upravnih postopkov.

5.   Pomoč za spodbujanje kakovostnih kmetijskih proizvodov:

| — | pomoč se dodeli do 70 % stroškov v obliki subvencioniranih storitev in ne vključuje neposrednih plačil proizvajalcem. |
| --- | --- |

—

pomoč se dodeli do 70 % stroškov v obliki subvencioniranih storitev in ne vključuje neposrednih plačil proizvajalcem.

6.   Zagotavljanje tehnične podpore:

| — | pomoč se dodeli do 70 % upravičenih stroškov na področju izobraževanja in usposabljanja, svetovalnih storitev, organizacije forumov, tekmovanj, razstav in sejmov, širjenja znanstvenih dognanj, publikacij kot so katalogi ali spletišča. Pomoč se dodeli obliki subvencioniranih storitev in ne vključuje neposrednih plačil proizvajalcem |
| --- | --- |

—

pomoč se dodeli do 70 % upravičenih stroškov na področju izobraževanja in usposabljanja, svetovalnih storitev, organizacije forumov, tekmovanj, razstav in sejmov, širjenja znanstvenih dognanj, publikacij kot so katalogi ali spletišča. Pomoč se dodeli obliki subvencioniranih storitev in ne vključuje neposrednih plačil proizvajalcem

Datum začetka izvajanja: Oktober 2007 (Pomoč ne bo dodeljena pred objavo povzetka na spletni strani EK)

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Do 31.12.2013

Cilj pomoči: Podpora SME

Navedba členov Uredbe (ES) št. 1857/2006 in upravičeni stroški: II. poglavje predloga Pravilnika o dodeljevanju državnih pomoči,pomoči de minimis in izvajanju drugih ukrepov razvoja podeželja v občini Rače-Fram vključuje ukrepe, ki predstavljajo državno pomoč naslednjimi členi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 (UL L 358, 16.12.2006, str. 3):

4. člen: Naložbe v kmetijska gospodarstva,

5. člen: Varstvo tradicionalnih krajin in stavb,

12. člen:Pomoč za plačilo zavarovalnih premij,

13. člen: Pomoč za arondacijo,

14. člen: Pomoč za spodbujanje kakovostnih kmetijskih proizvodov,

15. člen: Zagotavljanje tehnične podpore

Zadevni gospodarski sektor(-ji): Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Občina Rače-Fram |
| --- |
| Grajski trg 14 |
| SLO-2327 Rače |

Občina Rače-Fram

Grajski trg 14

SLO-2327 Rače

Spletni naslov: http://www.race-fram.si/dokument.aspx?id=2829

Drugi podatki: Pri ukrepu za plačilo zavarovalnih premij za zavarovanje posevkov in plodov vključuje naslednje neugodne vremenske razmere, ki jih lahko izenačimo z naravnimi nesrečami: spomladanska pozeba, toča, udar strele, požar zaradi udara strele, vihar in poplave.

V pravilniku občine so izpolnjene zahteve Uredbe (ES) št. 1857/2006, ki se nanašajo na ukrepe, ki jih bo izvajala občina in določila splošnih določb (postopek pred dodelitvijo pomoči, kumulacija, transparentnost in spremljanje pomoči

Številka XA: XA 276/07

Država članica: Republika Slovenija

Regija: Območje občine Kostanjevica na Krki

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Finančna sredstva za ohranjanje in spodbujanje razvoja kmetijstva in podeželja v občini Kostanjevica na Krki

Pravna podlaga: Pravilnik o ohranjanju in spodbujanju razvoja kmetijstva in podeželja v občini Kostanjevica na Krki za programsko obdobje 2007–2013

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju:

| | 2007: 11 000 EUR |
| --- | --- |

2007: 11 000 EUR

| | 2008: 20 000 EUR |
| --- | --- |

2008: 20 000 EUR

| | 2009: 30 000 EUR |
| --- | --- |

2009: 30 000 EUR

| | 2010: 30 000 EUR |
| --- | --- |

2010: 30 000 EUR

| | 2011: 30 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 30 000 EUR

| | 2012: 30 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 30 000 EUR

| | 2013: 30 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 30 000 EUR

Največja intenzivnost pomoči:

1.   Naložbe v kmetijska gospodarstva:

| — | 50 % upravičenih stroškov na območjih z omejenimi dejavniki, |
| --- | --- |

—

50 % upravičenih stroškov na območjih z omejenimi dejavniki,

| — | 40 % upravičenih stroškov za ostala območja, |
| --- | --- |

—

40 % upravičenih stroškov za ostala območja,

| — | v primeru, da uveljavlja delež pomoči za naložbe kmetij mladi kmet, v petih letih od vzpostavitve kmetijskega gospodarstva, mora biti ta nosilec kmetijskega gospodarstva, mlajši od 40 let, gre za njegov prvi lastniški prevzem, ima stalno prebivališče na naslovu kmetije, se obvezuje, da bo opravljal dejavnost skladno z načrtom gospodarjenja kmetije ter, da bo nosilec in lastnik kmetijskega gospodarstva še najmanj 5 let po prejemu pomoči, je delež javnega financiranja višji za 10 %, |
| --- | --- |

—

v primeru, da uveljavlja delež pomoči za naložbe kmetij mladi kmet, v petih letih od vzpostavitve kmetijskega gospodarstva, mora biti ta nosilec kmetijskega gospodarstva, mlajši od 40 let, gre za njegov prvi lastniški prevzem, ima stalno prebivališče na naslovu kmetije, se obvezuje, da bo opravljal dejavnost skladno z načrtom gospodarjenja kmetije ter, da bo nosilec in lastnik kmetijskega gospodarstva še najmanj 5 let po prejemu pomoči, je delež javnega financiranja višji za 10 %,

| — | podpore se dodelijo za naložbe na področju obnove gospodarskih objektov in nakupu opreme, namenjene kmetijski pridelavi, naložbam v trajne nasade, agromelioracije in ureditev pašnikov. |
| --- | --- |

—

podpore se dodelijo za naložbe na področju obnove gospodarskih objektov in nakupu opreme, namenjene kmetijski pridelavi, naložbam v trajne nasade, agromelioracije in ureditev pašnikov.

2.   Varstvo tradicionalne krajine in stavb:

| — | za ne proizvodne objekte do 100 % dejanskih stroškov, |
| --- | --- |

—

za ne proizvodne objekte do 100 % dejanskih stroškov,

| — | za proizvodna sredstva na kmetijah do 60 % dejanskih stroškov oziroma do 75 % na OMD (kmetijska poslopja: kašče, kozolci, čebelnjaki, mlini, žage), če naložba ne povzroči povečanja proizvodne zmogljivosti kmetije, |
| --- | --- |

—

za proizvodna sredstva na kmetijah do 60 % dejanskih stroškov oziroma do 75 % na OMD (kmetijska poslopja: kašče, kozolci, čebelnjaki, mlini, žage), če naložba ne povzroči povečanja proizvodne zmogljivosti kmetije,

| — | za dodatno pomoč, ki se odobri v višini do 100 % za pokritje izrednih stroškov, ki nastanejo zaradi porabe tradicionalnih vrst materiala, ki je potreben za ohranitev značilnosti kulturne dediščine na stavbah. |
| --- | --- |

—

za dodatno pomoč, ki se odobri v višini do 100 % za pokritje izrednih stroškov, ki nastanejo zaradi porabe tradicionalnih vrst materiala, ki je potreben za ohranitev značilnosti kulturne dediščine na stavbah.

3.   Pomoč za plačilo zavarovalnih premij:

| — | višina sofinanciranja občine je razlika med višino sofinanciranja zavarovalne premije iz nacionalnega proračuna do 50 % opravičljivih stroškov zavarovalne premije za zavarovanje posevkov in plodov ter zavarovanja žiali za primer bolezni. |
| --- | --- |

—

višina sofinanciranja občine je razlika med višino sofinanciranja zavarovalne premije iz nacionalnega proračuna do 50 % opravičljivih stroškov zavarovalne premije za zavarovanje posevkov in plodov ter zavarovanja žiali za primer bolezni.

4.   Pomoč za arondacijo:

| — | do 100 % upravičenih stroškov pravnih in upravnih postopkov. |
| --- | --- |

—

do 100 % upravičenih stroškov pravnih in upravnih postopkov.

5.   Pomoč za spodbujanje kakovostnih kmetijskih proizvodov:

| — | pomoč se dodeli do 100 % stroškov v obliki subvencioniranih storitev in ne sme vključevati neposrednih plačil v denarju proizvajalcem. |
| --- | --- |

—

pomoč se dodeli do 100 % stroškov v obliki subvencioniranih storitev in ne sme vključevati neposrednih plačil v denarju proizvajalcem.

6.   Zagotavljanje tehnične podpore v kmetijskem sektorju:

| — | pomoč se dodeli do 100 % stroškov na področju izobraževanj in svetovanj, organizacije forumov, sejmov in razstav, širjenja znanstvenih dognanj in publikacij. Pomoč se dodeli v obliki subvencioniranih storitev in ne sme vključevati neposrednih plačil v denarju proizvajalcem |
| --- | --- |

—

pomoč se dodeli do 100 % stroškov na področju izobraževanj in svetovanj, organizacije forumov, sejmov in razstav, širjenja znanstvenih dognanj in publikacij. Pomoč se dodeli v obliki subvencioniranih storitev in ne sme vključevati neposrednih plačil v denarju proizvajalcem

Datum začetka izvajanja: Oktober 2007 (Pomoč ne bo dodeljena pred objavo povzetka na spletni strani EK)

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Do 31.12.2013

Cilj pomoči: Podpora kmetijskim gospodarstvom, mikro podjetjem

Navedba členov Uredbe (ES) št. 1857/2006 in upravičeni stroški: II. poglavje predloga Pravilnika o ohranjanju in spodbujanju razvoja kmetijstva in podeželja v občini Kostanjevica na Krki za programsko obdobje 2007–2013 vključuje ukrepe, ki predstavljajo državno pomoč, skladno z naslednjimi členi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 (UL L 358, 16.12.2006, str. 3):

4. člen: Naložbe v kmetijska gospodarstva,

5. člen: Varstvo tradicionalne krajine in stavb,

12. člen: Pomoč za plačilo zavarovalnih premij,

13. člen: Pomoč za arondacijo,

14. člen: Pomoč za spodbujanje proizvodnje kakovostnih kmetijskih proizvodov,

15. člen: Zagotavljanje tehnične pomoči v kmetijskem sektorju

Zadevni gospodarski sektor(-ji): Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Občina Kostanjevica na Krki |
| --- |
| Ljubljanska cesta 7 |
| SLO-8311 Kostanjevica na Krki |

Občina Kostanjevica na Krki

Ljubljanska cesta 7

SLO-8311 Kostanjevica na Krki

Spletni naslov: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200787&dhid=91625

Drugi podatki: Pri ukrepu za plačilo zavarovalnih premij za zavarovanje posevkov in plodov vključuje naslednje neugodne vremenske razmere, ki jih lahko izenačimo z naravnimi nesrečami: spomladanska pozeba, toča, udar strele, požar zaradi udara strele, vihar in poplave.

V pravilniku občine so izpolnjene zahteve Uredbe (ES) št. 1857/2006, ki se nanašajo na ukrepe, ki jih bo izvajala občina in določila splošnih določb (postopek pred dodelitvijo pomoči, kumulacija, transparentnost in spremljanje pomoči)

Podpis odgovorne osebe

Župan

Mojmir PUSTOSLEMŠEK

Številka XA: XA 277/07

Država članica: Republika Slovenija

Regija: Območje občine Videm

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Dodeljevanje državnih pomoči za programe razvoja podeželja v občini Videm

Pravna podlaga: Pravilnik o dodeljevanju državnih pomoči in drugih pomoči, ter ukrepov za programe razvoja podeželja v občini Videm

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju:

| | 2007: 12 074 EUR |
| --- | --- |

2007: 12 074 EUR

| | 2008: 12 500 EUR |
| --- | --- |

2008: 12 500 EUR

| | 2009: 13 000 EUR |
| --- | --- |

2009: 13 000 EUR

| | 2010: 13 500 EUR |
| --- | --- |

2010: 13 500 EUR

| | 2011: 14 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 14 000 EUR

| | 2012: 14 500 EUR |
| --- | --- |

2012: 14 500 EUR

| | 2013: 15 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 15 000 EUR

Največja intenzivnost pomoči:

1.   Naložbe v kmetijska gospodarstva za primarno proizvodnjo:

| — | do 50 % upravičenih naložb na območjih z omejenimi možnostmi, |
| --- | --- |

—

do 50 % upravičenih naložb na območjih z omejenimi možnostmi,

| — | do 40 % upravičenih naložb na drugih območjih, |
| --- | --- |

—

do 40 % upravičenih naložb na drugih območjih,

| — | do 50 % upravičenih naložb na drugih območjih, če naložbe izvajajo mladi kmetje v petih letih od vzpostavitve kmetijskega gospodarstva. |
| --- | --- |

—

do 50 % upravičenih naložb na drugih območjih, če naložbe izvajajo mladi kmetje v petih letih od vzpostavitve kmetijskega gospodarstva.

Podpore se dodelijo za naložbe na področju obnove gospodarskih objektov in nakupu opreme, namenjene kmetijski pridelavi, naložbam v trajne nasade, agromelioracije in urejanje pašnikov.

2.   Za varstvo tradicionalnih krajin in stavb:

| — | za naložbe v proizvodna sredstva na kmetijah do 60 % dejanskih stroškov oz. 75 % na območjih z omejenimi možnostmi, pod pogojem, da naložba ne povzroči povečanja proizvodne zmogljivosti kmetije, |
| --- | --- |

—

za naložbe v proizvodna sredstva na kmetijah do 60 % dejanskih stroškov oz. 75 % na območjih z omejenimi možnostmi, pod pogojem, da naložba ne povzroči povečanja proizvodne zmogljivosti kmetije,

| — | do 100 % upravičenih stroškov za naložbe namenjene za ohranjanje neproizvodne dediščine in se nahajajo na kmetijskih gospodarstvih (arheološke ali zgodovinske znamenitosti), |
| --- | --- |

—

do 100 % upravičenih stroškov za naložbe namenjene za ohranjanje neproizvodne dediščine in se nahajajo na kmetijskih gospodarstvih (arheološke ali zgodovinske znamenitosti),

| — | do 100 % dodatne pomoči za pokritje dodatnih stroškov, ki nastanejo zaradi uporabe tradicionalnih vrst materiala, ki je potreben za ohranitev značilnosti kulturne dediščine na stavbah. |
| --- | --- |

—

do 100 % dodatne pomoči za pokritje dodatnih stroškov, ki nastanejo zaradi uporabe tradicionalnih vrst materiala, ki je potreben za ohranitev značilnosti kulturne dediščine na stavbah.

3.   Pomoč za plačilo zavarovalnih premij:

| — | podpora občine za sofinanciranje je razlime med višino sofinanciranja zavarovalne premije iz nacionalnega proračuna do 50 % opravičljivih stroškov zavarovalne premije za zavarovanje posevkov in plodov ter živali zaradi bolezni. |
| --- | --- |

—

podpora občine za sofinanciranje je razlime med višino sofinanciranja zavarovalne premije iz nacionalnega proračuna do 50 % opravičljivih stroškov zavarovalne premije za zavarovanje posevkov in plodov ter živali zaradi bolezni.

4.   Pomoč za arondacije:

| — | do 100 % upravičenih stroškov pravnih in upravnih postopkov, vključno s stroški pregleda. |
| --- | --- |

—

do 100 % upravičenih stroškov pravnih in upravnih postopkov, vključno s stroški pregleda.

5.   Za spodbujanje proizvodnje kakovostnih kmetijskih proizvodov:

| — | pomoč se dodeli do 100 % stroškov v obliki subvencioniranih storitev in ne sme vključevati neposrednih plačil v denarju proizvajalcem. |
| --- | --- |

—

pomoč se dodeli do 100 % stroškov v obliki subvencioniranih storitev in ne sme vključevati neposrednih plačil v denarju proizvajalcem.

6.   Za zagotavljanje tehnične podpore v kmetijskem sektorju:

| — | pomoč se dodeli do 100 % stroškov na področju izobraževanja in usposabljanja kmetov, stroški nadomeščanja za odsotnost v času kmetove bolezni ali dopusta, svetovalnih storitev, ki jih opravijo tretje strani, organizacije forumov, tekmovanj, razstav in sejmov, publikacij kot so katalogi in spletišča. Pomoč se dodeli v obliki subvencioniranih storitev in ne sme vključevati neposrednih plačil v denarju proizvajalcem |
| --- | --- |

—

pomoč se dodeli do 100 % stroškov na področju izobraževanja in usposabljanja kmetov, stroški nadomeščanja za odsotnost v času kmetove bolezni ali dopusta, svetovalnih storitev, ki jih opravijo tretje strani, organizacije forumov, tekmovanj, razstav in sejmov, publikacij kot so katalogi in spletišča. Pomoč se dodeli v obliki subvencioniranih storitev in ne sme vključevati neposrednih plačil v denarju proizvajalcem

Datum začetka izvajanja: Oktober 2007 (Pomoč ne bo dodeljena pred objavo povzetka na spletni strani EK)

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Do 31.12.2013

Cilj pomoči: Podpora SME

Navedba členov Uredbe (ES) št. 1857/2006 in upravičeni stroški: II. poglavje predloga Pravilnika o dodeljevanju državnih in drugih pomoči, ter ukrepov za programe razvoja podeželja v Občini Videm, vključuje ukrepe, ki predstavljajo državno pomoč, skladno z naslednjimi členi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 (UL L 358, 16.12.2006, str. 3):

4. člen: Naložbe v kmetijska gospodarstva,

5. člen: Varstvo tradicionalne krajine in stavb,

12. člen: Pomoč pri plačilu zavarovalnih premij,

13. člen: Pomoč za arondacije,

14. člen: Pomoč za spodbujanje proizvodnje kakovostnih kmetijskih proizvodov,

15. člen: Zagotavljanje tehnične pomoči v kmetijskem sektorju

Zadevni gospodarski sektor(-ji): Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Občina Videm |
| --- |
| Videm pri Ptuju 54 |
| SLO-2284 Videm pri Ptuju |

Občina Videm

Videm pri Ptuju 54

SLO-2284 Videm pri Ptuju

Spletni naslov: http://ls.lex-localis.info/UradnoGlasiloObcin/VsebinaDokumenta.aspx?SectionID=fddd663f-924f-4244-9a05-d3389bdf4bbc

Drugi podatki: Pri ukrepu za plačilo zavarovalnih premij za zavarovanje posevkov in plodov vključuje naslednje neugodne vremenske razmere, ki jih lahko izenačimo z naravnimi nesrečami: spomladanska pozeba, toča, udar strele, požar zaradi udara strele, vihar in poplave.

V pravilniku občine so izpolnjene zahteve Uredbe (ES) št. 1857/2006, ki se nanašajo na ukrepe, ki jih bo izvajala občina in določila splošnih določb (postopek pred dodelitvijo pomoču, komulacija, transparentnost in spremljanje pomoči

Podpis odgovorne osebe

Direktorica občinske uprave

občine Videm

Mag. Darinka RATAJC

Številka XA: XA 278/07

Država članica: Republika Slovenija

Regija: Območje občine Jesenice

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Programi razvoja podeželja v občini Jesenice 2007–2013

Pravna podlaga: Pravilnik o dodelitvi pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva, gozdarstva in podeželja v občini Jesenice (II. poglavje Pravilnika)

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Predvideni letni izdatki znašajo:

2007: 39 642 EUR

2008: 40 476 EUR

2009: 41 312 EUR

2010: 42 147 EUR

2011: 42 981 EUR

2012: 43 884 EUR

2013: 44 805 EUR

Največja intenzivnost pomoči:

1.   Za naložbe v kmetijska gospodarstva za primarno proizvodnjo:

| — | do 50 % upravičenih stroškov na območjih z omejenimi možnostmi in do 40 % upravičenih stroškov za naložbe na drugih območjih. |
| --- | --- |

—

do 50 % upravičenih stroškov na območjih z omejenimi možnostmi in do 40 % upravičenih stroškov za naložbe na drugih območjih.

Podpore se dodelijo za naložbe na področju obnove gospodarskih objektov in nakupu opreme, namenjene kmetijski pridelavi, naložbam v trajne nasade, agromelioracije in ureditev pašnikov.

2.   Za ohranjanje tradicionalnih stavb:

| — | do 100 % upravičenih stroškov za neproizvodne objekte, |
| --- | --- |

—

do 100 % upravičenih stroškov za neproizvodne objekte,

| — | do 60 % upravičenih stroškov za naložbe v proizvodne objekte, pod pogojem, da naložba ne povzroči povečanja proizvodne zmogljivosti na kmetijah v drugih območjih in do 75 % na območjih z omejenimi dejavniki. |
| --- | --- |

—

do 60 % upravičenih stroškov za naložbe v proizvodne objekte, pod pogojem, da naložba ne povzroči povečanja proizvodne zmogljivosti na kmetijah v drugih območjih in do 75 % na območjih z omejenimi dejavniki.

3.   Za pomoč za plačilo zavarovalnih premij:

| — | razlika med višino sofinanciranje zavarovalne premije iz nacionalnega proračuna do 50 % opravičljivih stroškov zavarovalne premije za zavarovanje posevkov in plodov ter živali zaradi bolezni. |
| --- | --- |

—

razlika med višino sofinanciranje zavarovalne premije iz nacionalnega proračuna do 50 % opravičljivih stroškov zavarovalne premije za zavarovanje posevkov in plodov ter živali zaradi bolezni.

4.   Za zaokrožitev zemljišč:

| — | do 50 % dejanskih stroškov pravnih in upravnih postopkov. |
| --- | --- |

—

do 50 % dejanskih stroškov pravnih in upravnih postopkov.

5.   Za zagotavljanje tehnične podpore v kmetijskem sektorju:

| — | do 50 % stroškov na področju izobraževanja, usposabljanja kmetov, svetovalnih storitev, organizaciji forumov, tekmovanj, razstav, sejmov, publikacij, katalogov, spletišč, stroškov nadomeščanja nosilca kmetijskega gospodarstva. Pomoč se dodeli v obliki subvencioniranih storitev in ne vključuje neposrednih plačil v denarju proizvajalcem |
| --- | --- |

—

do 50 % stroškov na področju izobraževanja, usposabljanja kmetov, svetovalnih storitev, organizaciji forumov, tekmovanj, razstav, sejmov, publikacij, katalogov, spletišč, stroškov nadomeščanja nosilca kmetijskega gospodarstva. Pomoč se dodeli v obliki subvencioniranih storitev in ne vključuje neposrednih plačil v denarju proizvajalcem

Datum začetka izvajanja: Oktober 2007 (Pomoč ne bo dodeljena pred objavo povzetka na spletni strani EK)

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Do 31.12.2013

Cilj pomoči: Podpora SME

Navedba členov Uredbe (ES) št. 1857/2006 in upravičeni stroški: II. poglavje predloga Pravilnika o dodelitvi pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva, gozdarstva in podeželja v občini Jesenice vključuje ukrepe, ki predstavljajo državno pomoč, skladno z naslednjimi členi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 (UL L 358, 16.12.2006, str. 3):

4. člene: Naložbe v kmetijska gospodarstva,

5. člene: Varstvo tradicionalne krajine in stavb,

12. člen: Pomoč za plačilo zavarovalnih premij,

13. člen: Pomoč za zaokrožitev zemljišč,

15. člen: Zagotavljanje tehnične pomoči v kmetijskem sektorju

Zadevni gospodarski sektor(-ji): Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Občina Jesenice |
| --- |
| Cesta železarjev 6 |
| SLO-4270 Jesenice |

Občina Jesenice

Cesta železarjev 6

SLO-4270 Jesenice

Spletni naslov: http://www.uradni-list.si/_pdf/2007/Ur/u2007087.pdf

Drugi podatki: Pri ukrepu za plačilo zavarovalnih premij za zavarovanje posevkov in plodov vključuje naslednje neugodne vremenske razmere, ki jih lahko izenačimo z naravnimi nesrečami: spomladanska pozeba, toča, udar strele, požar zaradi udara strele, vihar in poplave.

V pravilniku občine so izpolnjene zahteve Uredbe (ES) št. 1857/2006, ki se nanašajo na ukrepe, ki jih bo izvajala občina in določila splošnih določb (postopek pred dodelitvijo pomoči, kumulacija, transparentnost in spremljanje pomoči)

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 20.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 155/31 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 155/31

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.5046 – Friesland/Campina)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 155/06)

| 1. | Komisija je 12. junija 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Zuivelcoöperatie Friesland Foods U.A. („Coöperatie Friesland“, Nizozemska) in njegovo hčerinsko podjetje Koninklijke Friesland Foods N.V. („Friesland“, Nizozemska) vstopata v polno združitev s podjetjem Zuivelcoöperatie Campina U.A. („Coöperatie Campina“, Nizozemska) in njegovim hčerinskim podjetjem Campina B.V. („Campina“, Nizozemska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 12. junija 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Zuivelcoöperatie Friesland Foods U.A. („Coöperatie Friesland“, Nizozemska) in njegovo hčerinsko podjetje Koninklijke Friesland Foods N.V. („Friesland“, Nizozemska) vstopata v polno združitev s podjetjem Zuivelcoöperatie Campina U.A. („Coöperatie Campina“, Nizozemska) in njegovim hčerinskim podjetjem Campina B.V. („Campina“, Nizozemska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za podjetje Friesland: nabava in predelava surovega mleka, razvoj, proizvodnja in prodaja mlečnih in nemlečnih izdelkov za posamezne in industrijske potrošnike, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za podjetje Friesland: nabava in predelava surovega mleka, razvoj, proizvodnja in prodaja mlečnih in nemlečnih izdelkov za posamezne in industrijske potrošnike,

| — | za podjetje Campina: nabava in predelava surovega mleka, razvoj, proizvodnja in prodaja mlečnih in nemlečnih izdelkov za posamezne in industrijske potrošnike. |
| --- | --- |

—

za podjetje Campina: nabava in predelava surovega mleka, razvoj, proizvodnja in prodaja mlečnih in nemlečnih izdelkov za posamezne in industrijske potrošnike.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5046 – Friesland/Campina na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5046 – Friesland/Campina na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 20.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 155/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 155/32

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.5182 – Shell/BP/AFS/GlobeFuel)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 155/07)

| 1. | Komisija je 10. junija 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetja Shell Deutschland Oil GmbH („SDO“, Nemčija), ki pripada skupini Shell („Shell“, Združeno kraljestvo), Deutsche BP AG („Deutsche BP“, Nemčija), ki pripada skupini BP („BP“, Združeno kraljestvo), in AFS Aviation Fuel Services GmbH („AFS“, Nemčija), ki je v končni fazi pod skupnim nadzorom podjetja BP in skupine Lufthansa („Lufthansa“, Nemčija), z nakupom delnic pridobijo skupni nadzor nad podjetjem GlobeFuel Systems & Services GmbH („GlobeFuel“, Nemčija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 10. junija 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetja Shell Deutschland Oil GmbH („SDO“, Nemčija), ki pripada skupini Shell („Shell“, Združeno kraljestvo), Deutsche BP AG („Deutsche BP“, Nemčija), ki pripada skupini BP („BP“, Združeno kraljestvo), in AFS Aviation Fuel Services GmbH („AFS“, Nemčija), ki je v končni fazi pod skupnim nadzorom podjetja BP in skupine Lufthansa („Lufthansa“, Nemčija), z nakupom delnic pridobijo skupni nadzor nad podjetjem GlobeFuel Systems & Services GmbH („GlobeFuel“, Nemčija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za SDO: dejavno na področju raziskovanja, proizvodnje in prodaje nafte in zemeljskega plina ter proizvodnje in prodaje naftnih derivatov in kemikalij, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za SDO: dejavno na področju raziskovanja, proizvodnje in prodaje nafte in zemeljskega plina ter proizvodnje in prodaje naftnih derivatov in kemikalij,

| — | za Deutsche BP: dejavno na področju raziskovanja, razvoja in proizvodnje nafte in zemeljskega plina ter rafiniranja, proizvodnje in trženja naftnih derivatov in petrokemičnih proizvodov, |
| --- | --- |

—

za Deutsche BP: dejavno na področju raziskovanja, razvoja in proizvodnje nafte in zemeljskega plina ter rafiniranja, proizvodnje in trženja naftnih derivatov in petrokemičnih proizvodov,

| — | za AFS: ponudnik storitev oskrbe letal z gorivom, tj. storitve polnjenja tankov letal, dejavnosti na področju izgradnje rezervoarjev goriva, storitev razvoja in svetovanja pri proizvodnji vozil za oskrbo z gorivom ter prometna logistika, |
| --- | --- |

—

za AFS: ponudnik storitev oskrbe letal z gorivom, tj. storitve polnjenja tankov letal, dejavnosti na področju izgradnje rezervoarjev goriva, storitev razvoja in svetovanja pri proizvodnji vozil za oskrbo z gorivom ter prometna logistika,

| — | za GlobeFuel: ponudnik integriranih rešitev informacijske tehnologije za storitve oskrbe letal z gorivom. |
| --- | --- |

—

za GlobeFuel: ponudnik integriranih rešitev informacijske tehnologije za storitve oskrbe letal z gorivom.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5182 – Shell/BP/AFS/GlobeFuel na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5182 – Shell/BP/AFS/GlobeFuel na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---

| 20.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 155/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 155/33

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.5158 – Strabag/Kirchhoff)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 155/08)

| 1. | Komisija je 10. junija 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Strabag SE („Strabag“, Avstrija), ki je pod nadzorom podjetja Rasperia Trading Limited („Rasperia“, Ciper) – nad njim ima nadzor g. Oleg Deripasky, ki nadzoruje Basic Element Company („Basic Element“, Rusija) – ter podjetij Raiffeisen-Holding Niederösterreich-Wien reg. Gen.m.b.H („Raiffeisen Holding“, Avstrija), Uniqa Versicherungen AG („Uniqa“, Avstrija) ter dr. Hansa Petra Haselsteinerja, z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem F. Kirchhoff AG („Kirchhoff“, Nemčija), v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 10. junija 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Strabag SE („Strabag“, Avstrija), ki je pod nadzorom podjetja Rasperia Trading Limited („Rasperia“, Ciper) – nad njim ima nadzor g. Oleg Deripasky, ki nadzoruje Basic Element Company („Basic Element“, Rusija) – ter podjetij Raiffeisen-Holding Niederösterreich-Wien reg. Gen.m.b.H („Raiffeisen Holding“, Avstrija), Uniqa Versicherungen AG („Uniqa“, Avstrija) ter dr. Hansa Petra Haselsteinerja, z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem F. Kirchhoff AG („Kirchhoff“, Nemčija), v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Strabag: storitve za gradnjo in gradbeni materiali, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Strabag: storitve za gradnjo in gradbeni materiali,

| — | za Rasperia/Basic Element: dejavnosti na področju energetike, surovin, letalstva, inženirstva, finančnih storitev, gradenj, gradbenih materialov, |
| --- | --- |

—

za Rasperia/Basic Element: dejavnosti na področju energetike, surovin, letalstva, inženirstva, finančnih storitev, gradenj, gradbenih materialov,

| — | za Raiffeisen Holding: pridobitev deležev v različnih panogah, |
| --- | --- |

—

za Raiffeisen Holding: pridobitev deležev v različnih panogah,

| — | za Uniqa: zavarovanja, |
| --- | --- |

—

za Uniqa: zavarovanja,

| — | za dr. Hansa Petra Haselsteinerja: delež v Strabagu, |
| --- | --- |

—

za dr. Hansa Petra Haselsteinerja: delež v Strabagu,

| — | za Kirchhoff: gradnja in gradbeni materiali. |
| --- | --- |

—

za Kirchhoff: gradnja in gradbeni materiali.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5158 – Strabag/Kirchhoff na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5158 – Strabag/Kirchhoff na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 20.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 155/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 155/34

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.5186 – Investor AB/Altor/Lindorff JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 155/09)

| 1. | Komisija je 11. junija 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetja Investor AB („Investor“, Švedska) ter Altor Fund II in Altor 2003 (skupaj „Altor“, Švedska) z nakupom delnic pridobijo skupni nadzor nad podjetjem Lindorff Group AB („Lindorff“, Švedska), ki je trenutno pod izključnim nadzorom Altor 2003 Fund, v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 11. junija 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetja Investor AB („Investor“, Švedska) ter Altor Fund II in Altor 2003 (skupaj „Altor“, Švedska) z nakupom delnic pridobijo skupni nadzor nad podjetjem Lindorff Group AB („Lindorff“, Švedska), ki je trenutno pod izključnim nadzorom Altor 2003 Fund, v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Investror: holdinška investicijska družba, ki kotira na Štokholmski borzi, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Investror: holdinška investicijska družba, ki kotira na Štokholmski borzi,

| — | za Altor: skladi za naložbe zasebnega kapitala, ki v portfelj vključujejo družbe, dejavne v različnih panogah, |
| --- | --- |

—

za Altor: skladi za naložbe zasebnega kapitala, ki v portfelj vključujejo družbe, dejavne v različnih panogah,

| — | za Lindorff: storitve izterjave dolgov za stranke v sektorju bančništva, financ, telekomunikacij, trgovine, gospodarskih javnih služb ter v javnem sektorju. |
| --- | --- |

—

za Lindorff: storitve izterjave dolgov za stranke v sektorju bančništva, financ, telekomunikacij, trgovine, gospodarskih javnih služb ter v javnem sektorju.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5186 – Investor AB/Altor/Lindorff JV na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5186 – Investor AB/Altor/Lindorff JV na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---