# Az Európai Unió C 159/2008

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 159 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 51. évfolyam2008. június 24. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 159

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

51. évfolyam2008. június 24.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Tanács |
| 2008/C 159/01 | Értesítés azon személyek, jogalanyok vagy szervek számára, akiket és amelyeket a Tanács felvett azon személyek, jogalanyok vagy szervek listájára, akikre vagy amelyekre a 423/2007/EK tanácsi rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó (V. melléklet) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Tanács

2008/C 159/01

Értesítés azon személyek, jogalanyok vagy szervek számára, akiket és amelyeket a Tanács felvett azon személyek, jogalanyok vagy szervek listájára, akikre vagy amelyekre a 423/2007/EK tanácsi rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó (V. melléklet)

1

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2008/C 159/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5080 – Oracle/BEA) (
  1
  ) | 2 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2008/C 159/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5080 – Oracle/BEA) (
  1
  )

1

2

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 159/03 | Euro-átváltási árfolyamok | 3 |
| | TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2008/C 159/04 | A Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló és a 70/2001/EK rendeletet módosító 1857/2006/EK bizottsági rendelet értelmében nyújtott állami támogatásokról adott tagállami tájékoztatás összefoglalása | 4 |
| 2008/C 159/05 | A Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló és a 70/2001/EK rendeletet módosító 1857/2006/EK bizottsági rendelet értelmében nyújtott állami támogatásokról adott tagállami tájékoztatás összefoglalása | 8 |
| 2008/C 159/06 | A Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló és a 70/2001/EK rendeletet módosító 1857/2006/EK bizottsági rendelet értelmében nyújtott állami támogatásokról adott tagállami tájékoztatás összefoglalása | 12 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2008/C 159/03

Euro-átváltási árfolyamok

3

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2008/C 159/04

A Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló és a 70/2001/EK rendeletet módosító 1857/2006/EK bizottsági rendelet értelmében nyújtott állami támogatásokról adott tagállami tájékoztatás összefoglalása

4

2008/C 159/05

A Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló és a 70/2001/EK rendeletet módosító 1857/2006/EK bizottsági rendelet értelmében nyújtott állami támogatásokról adott tagállami tájékoztatás összefoglalása

8

2008/C 159/06

A Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló és a 70/2001/EK rendeletet módosító 1857/2006/EK bizottsági rendelet értelmében nyújtott állami támogatásokról adott tagállami tájékoztatás összefoglalása

12

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 159/07 | Állami támogatás – Lengyelország – Állami támogatás C 11/08 (ex N 908/06) – MSF 2002 – Támogatás a BVG Medien Beteiligungs GmbH számára – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  ) | 18 |
| 2008/C 159/08 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5250 – Porsche/Volkswagen) (
  1
  ) | 27 |

V   Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2008/C 159/07

Állami támogatás – Lengyelország – Állami támogatás C 11/08 (ex N 908/06) – MSF 2002 – Támogatás a BVG Medien Beteiligungs GmbH számára – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  )

1

18

2008/C 159/08

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5250 – Porsche/Volkswagen) (
  1
  )

1

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Tanács

| 24.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 159/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 159/1

---

Értesítés azon személyek, jogalanyok vagy szervek számára, akiket és amelyeket a Tanács felvett azon személyek, jogalanyok vagy szervek listájára, akikre vagy amelyekre a 423/2007/EK tanácsi rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó (V. melléklet)

(2008/C 159/01)

Az alábbi információt hozza azon személyek, jogalanyok vagy szervek tudomására, akik és amelyek a 2008. június 23-i 2008/475/EK tanácsi határozat mellékletében szerepelnek (1).

Az Európai Unió Tanácsa megállapította, hogy a fent említett listán szereplő személyek, jogalanyok vagy szervek teljesítik az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2007. április 19-i 423/2007/EK tanácsi rendelet (2) 7. cikkének (2) bekezdésében foglalt kritériumokat, ezért a fent említett határozat által felvették őket vagy azokat az említett rendelet V. mellékletébe. Az említett rendelet előírja, hogy az érintett személyek, jogalanyok vagy szervek tulajdonában lévő valamennyi pénzeszközt, egyéb vagyoni értéket és gazdasági erőforrást be kell fagyasztani, valamint hogy semmiféle pénzeszközt, egyéb vagyoni értéket és gazdasági erőforrást nem lehet a rendelkezésükre bocsátani, sem közvetlenül, sem közvetve.

A Tanács felhívja az érintett személyek, jogalanyok vagy szervek figyelmét arra a lehetőségre, amely szerint kérelmet nyújthatnak be az érintett tagállamoknak a rendelet III. mellékletében szereplő weboldalakon megjelölt illetékes hatóságaihoz a befagyasztott pénzeszközök alapvető szükségletekre vagy konkrét kifizetésekre történő használatára irányuló engedély iránt (vö. a rendelet 8., 9. és 10. cikkével).

Az érintett személyek, jogalanyok vagy szervek olyan, igazoló okiratokkal ellátott kérelmet is benyújthatnak a Tanácshoz, amely szerint a fent említett listára való felvételükről szóló határozatot felül kell vizsgálni.

Valamennyi kérelmet az alábbi címre kell elküldeni:

| Az Európai Unió Tanácsa |
| --- |
| Főtitkárság |
| Rue de la Loi 175 |
| B-1048 Brüsszel |

Az Európai Unió Tanácsa

Főtitkárság

Rue de la Loi 175

B-1048 Brüsszel

A Tanács felhívja valamennyi érintett személy, jogalany vagy szerv figyelmét arra a lehetőségre is, amely szerint eljárást indíthatnak a Tanács határozata ellen az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságánál, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 230. cikkének (4) és (5) bekezdésében meghatározott feltételekkel összhangban.

---

(1)  HL L 163., 2008.6.24.

(2)  HL L 103., 2007.4.20., 1. o. A legutóbb a 618/2007/EK rendelettel (HL L 143., 2007.6.6., 1. o.) módosított rendelet.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 24.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 159/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 159/2

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5080 – Oracle/BEA)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 159/02)

2008. április 29-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5080. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5080. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 24.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 159/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 159/3

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2008. június 23.

(2008/C 159/03)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,5521 |
| JPY | Japán yen | 167,46 |
| DKK | Dán korona | 7,4583 |
| GBP | Angol font | 0,79155 |
| SEK | Svéd korona | 9,3931 |
| CHF | Svájci frank | 1,6223 |
| ISK | Izlandi korona | 130,74 |
| NOK | Norvég korona | 8,0130 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,125 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 239,51 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7025 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,3633 |
| RON | Román lej | 3,6726 |
| SKK | Szlovák korona | 30,347 |
| TRY | Török líra | 1,9068 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6305 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5768 |
| HKD | Hongkongi dollár | 12,1177 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,0468 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,1249 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 615,35 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 12,5057 |
| CNY | Kínai renminbi | 10,6691 |
| HRK | Horvát kuna | 7,2499 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 392,62 |
| MYR | Maláj ringgit | 5,0637 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 69,068 |
| RUB | Orosz rubel | 36,6790 |
| THB | Thaiföldi baht | 51,910 |
| BRL | Brazil real | 2,4956 |
| MXN | Mexikói peso | 15,9346 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,5521

JPY

Japán yen

167,46

DKK

Dán korona

7,4583

GBP

Angol font

0,79155

SEK

Svéd korona

9,3931

CHF

Svájci frank

1,6223

ISK

Izlandi korona

130,74

NOK

Norvég korona

8,0130

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,125

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

239,51

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7025

PLN

Lengyel zloty

3,3633

RON

Román lej

3,6726

SKK

Szlovák korona

30,347

TRY

Török líra

1,9068

AUD

Ausztrál dollár

1,6305

CAD

Kanadai dollár

1,5768

HKD

Hongkongi dollár

12,1177

NZD

Új-zélandi dollár

2,0468

SGD

Szingapúri dollár

2,1249

KRW

Dél-Koreai won

1 615,35

ZAR

Dél-Afrikai rand

12,5057

CNY

Kínai renminbi

10,6691

HRK

Horvát kuna

7,2499

IDR

Indonéz rúpia

14 392,62

MYR

Maláj ringgit

5,0637

PHP

Fülöp-szigeteki peso

69,068

RUB

Orosz rubel

36,6790

THB

Thaiföldi baht

51,910

BRL

Brazil real

2,4956

MXN

Mexikói peso

15,9346

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 24.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 159/4 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 159/4

---

A Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló és a 70/2001/EK rendeletet módosító 1857/2006/EK bizottsági rendelet értelmében nyújtott állami támogatásokról adott tagállami tájékoztatás összefoglalása

(2008/C 159/04)

Támogatás száma: XA 99/08

Tagállam: Magyarország

Régió: Magyarország egész területe

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: A tenyésztésszervezési feladatok támogatása a törzskönyvezés, a teljesítményvizsgálat és a tenyészérték megállapítás igazgatási, illetőleg vizsgálati költségeihez történő hozzájárulás formájában

Jogalap:

| — | A tenyésztésszervezési feladatok támogatása igénybevételének részletes feltételeiről szóló .../2008. (......) FVM rendelet. |
| --- | --- |

—

A tenyésztésszervezési feladatok támogatása igénybevételének részletes feltételeiről szóló .../2008. (......) FVM rendelet.

| — | Az állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény |
| --- | --- |

—

Az állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: 780 millió HUF

Maximális támogatási intenzitás: A támogatás mértéke a törzskönyv létrehozásával és vezetésével kapcsolatos igazgatási költségek legfeljebb 100 %-a, az állatállomány genetikai minőségének és termelékenységének megállapítása érdekében elvégzett vizsgálatoknál a felmerült költségek legfeljebb 70 %-a, a fajtaelismerés keretében végzett teljesítményvizsgálatok esetében a költségek legfeljebb 50 %-a.

A rendelet tételenként meghatározza a maximálisan igénybe vehető támogatási összegeket

A végrehajtás időpontja: A Bizottság állásfoglalását követően

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: 2008.12.31-ig elvégzett tevékenység

A támogatás célja: A támogatás célja a tenyészállat állomány genetikai minőségének fenntartása és javítása, a tenyésztésszervezési feladatok ellátásának elősegítése.

Az 1857/2006/EK rendelet 16. cikkének a) pontjában foglaltakhoz kapcsolódó előírásokat alkalmazzuk a törzskönyvezési támogatásokra vonatkozóan. Az állatállomány genetikai minőségének, valamint termelékenységének megállapításához kapcsolódó támogatások szabályozása a 16. cikk b) pontjában előírtak szerint történik.

A program elszámolható költségei a 2007. évi tényleges költségek figyelembe vételével kerültek meghatározásra, a rendelet tartalmazza a támogatásként kifizethető maximális összegeket

Az érintett ágazat(ok): Szarvasmarha, sertés, juh, kecske, ló, baromfi és egyes kisállatok

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium |
| --- |
| H-1055 Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11 |

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium

H-1055 Budapest

Kossuth Lajos tér 11

Internetcím: http://www.fvm.hu/main.php?folderID=2253&articleID=1198&ctag=articlelist&iid=1

Budapest, 2008. január 28.

Dr. Máhr András

Szakállamtitkár

Támogatás száma: XA 100/08

Tagállam: Ciprusi Köztársaság

Régió: A Ciprusi Köztársaság ellenőrzése alá tartozó valamennyi terület

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Σχέδιο για αντιμετώπιση του Ιού της Τριστέζας των εσπεριδοειδών

Jogalap: Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: A mezőgazdasági termelőknek nyújtott kompenzáció 20 000 CYP értékben

A támogatás maximális intenzitása: Az egészségügyi ellenőrzésekkel, laboratóriumi vizsgálatokkal és a termények megsemmisítésével kapcsolatos költségek 100 %-a

A végrehajtás időpontja: 2008. január

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: A citrusféléket megtámadó tristeza vírus felszámolása és a fertőzött fák és ligetek megsemmisítése a termelőknek fizetett kompenzáció ellenében (az 1857/2006/EK rendelet 10. cikkének értelmében)

Érintett gazdasági ágazat(ok): Mezőgazdaság – citrusfélék

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Ινστιτούτο Γεωργικών Ερευνών, Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος |
| --- |
| Τ.Κ. 220016 |
| CY-1516 Λευκωσία |

Ινστιτούτο Γεωργικών Ερευνών, Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος

Τ.Κ. 220016

CY-1516 Λευκωσία

Internetcím: http://greek.ari.gov.cy/content/TRISTEZA.pdf

Egyéb információk: A ligeteknek a természetes hordozók által terjesztett tristeza vírustól való megtisztításának céljából nyújtott kompenzációt az érintett fák száma alapján fizetik

Ιωάννης Παπαστυλιανού — Yannis Papastilianou

Διευθυντής

Ινστιτούτου Γεωργικών Ερευνών

Υπουργείου Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος

Támogatás száma: XA 104/08

Tagállam: Spanyolország

Régió: Comunidad Valenciana

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Régimen de ayudas por la que se adoptan medidas fitosanitarias para la erradicación y control del organismo nocivo Tuta Absoluta (Meyrick)

Jogalap: Proyecto de Orden de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, por la que se adoptan medidas fitosanitarias para la erradicación y control del organismo nocivo Tuta Absoluta (Meyrick)

A Tanács 2000/29/EK irányelve (2000. május 8.) a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről

Ley no 43/2002, de 20 de noviembre, de Sanidad Vegetal.

Real Decreto no 58/2005, de 21 de enero, por el que se adoptan medidas de protección contra la introducción y difusión en el territorio nacional y de la Comunidad Europea de organismos nocivos para los vegetales o productos vegetales, así como para la exportación y tránsito hacia países terceros.

Real Decreto no 1190/1998, de 12 de junio, por el que se regula los programas nacionales de erradicación o control de organismos nocivos de los vegetales aún no establecidos en el territorio nacional.

Ley no 38/2003, de 17 de noviembre, General de Subvenciones.

Decreto Legislativo de 26 de junio de 1991, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Hacienda Pública de la Generalitat Valenciana

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozás számára nyújtott egyedi támogatás teljes összege: A miniszteri rendelet alapján előirányzott támogatást a Generalitat (az autonóm körzet önkormányzata) költségvetésében szereplő 12.02.01.542.20.4 költségvetési tétel T2349 sorának terhére kell finanszírozni, a megállapított összeg 100 000 EUR.

Az irtásra és a védekezésre irányuló növény-egészségügyi intézkedések forrásigénye várhatóan mintegy 1 145 000 EUR lesz, amelyet a 12.02.101.542.20.2 költségvetési tételből kell fedezni

A támogatás maximális intenzitása: A megsemmisített növényállomány piaci értékének 100 %-a, az alábbiak szerint:

A végrehajtás időpontja: A miniszteri rendelet Valencia autonóm körzet hivatalos lapjában (Diari Oficial de la Comunitat Valenciana) való közzététele napján lép hatályba

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: A támogatási program a miniszteri rendelet hatályának lejártakor zárul, azaz 2008.12.31-én

A támogatás célja: Ez a miniszteri rendelet hivatalosan megállapítja, hogy Castellón és Valencia tartományt a „Tuta Absoluta” fajtájú sarlós ajkú molylepke (leíró: Meyrick) által okozott természeti csapás sújtja.

A miniszteri rendelet kártalanítás jellegű támogatást irányoz elő azon esetekben, amelyekben a szakemberek a növényállomány azonnali megsemmisítését ítélték a legcélravezetőbb és legeredményesebb védekezési megoldásnak.

A támogatás a természeti csapás felszámolására irányuló intézkedések alkalmazása nyomán megsemmisített növényállomány miatti bevételkiesést hivatott ellensúlyozni.

A 10. cikk alapján: Állat- és növénybetegségek, valamint kártevőfertőzés tekintetében adott támogatás

Az érintett ágazat(ok): Paradicsom és burgonya, valamint egyéb vadon termő vagy termesztett burgonyafélék előállítása vagy termesztése

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| C/ Amadeo de Saboya, no 2 |
| E-46010 Valencia |

Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación

C/ Amadeo de Saboya, no 2

E-46010 Valencia

Internetcím: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/ayudas_erradicacion_control_tuta.pdf

Kelt Valenciában, 2007. november 29-én.

El Director general de investigación y tecnologia agroalimentaria

P.S.

Secretario Autonómico de Agricultura, Pesca y Alimentación

(Decreto no 121/2007, de 27 de julio del Consell, artículo 3)

Fdo.: Vicente Riera Balbastre

Támogatás száma: XA 105/08

Tagállam: Spanyol Királyság

Régió: —

A támogatási program megnevezése: Ayudas para la renovación del parque nacional de maquinaria agrícola

Jogalap: Proyecto de Real Decreto por el que se modifica el Real Decreto no 1539/2006, de 15 de diciembre, por el que se regula la concesión de ayudas para la renovación del parque nacional de maquinaria agrícola (ayuda no N 36/07 con Decisión de la Comisión de compatibilidad de 22 de marzo de 2007)

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások: Évi 10 millió EUR, az állami költségvetésben előírtak szerint

A támogatás maximális intenzitása: A támogatás éves összege kedvezményezettenként és pályázatonként új traktorok vásárlása esetében legfeljebb 12 000 EUR, önjáró betakarítógépek esetében legfeljebb 30 000 EUR, egyéb erőgépek és vontatott munkagépek esetében pedig a költségek legfeljebb 30 %-a lehet.

A támogatás maximális összege ezenfelül nem haladhatja meg az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet 4. cikkének (9) bekezdésében megállapított határértékeket. A támogatható beruházásokra vonatkozóan az ugyanezen rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében előírt intenzitásmaximumok is irányadók

A végrehajtás időpontja: A támogatási programokat szabályozó királyi rendeletnek a hivatalos állami közlönyben (BOE) való közzétételét követően

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: A támogatási program 2009-ben zárul, ám ezt követően legkésőbb 2013.12.31-ig évente meghosszabbítható az állami költségvetés rendelkezéseinek függvényében

A támogatás célja: A támogatás elő kívánja mozdítani a traktorok és önjáró mezőgazdasági erőgépek parkjának korszerűsítését, a legrégebbi típusok olyan traktorokkal és munkagépekkel való felváltását, amelyek a korszerűbb technológiának köszönhetően jobb munkakörülményeket teremtenek, energiatakarékosabbak és kevésbé szennyezik a környezetet.

A támogatás az 1857/2006/EK rendelet 4. cikke (4) bekezdésének b) pontja alapján vehető igénybe.

Az említett program a korszerűtlen traktorok és önjáró erőgépek használatból való kivonását támogatja, amennyiben az egyúttal új traktorok, önjáró erőgépek vagy a királyi rendeletben meghatározott új vontatott munkagépek beszerzésével jár. A támogatható költségek meghatározásának alapja a használatból kivont traktorok és önjáró erőgépek teljesítménye

Az érintett ágazat(ok): Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| Dirección General de Agricultura |
| Subdirección General de Medios de Producción Agrícolas |
| C/ Alfonso XII, no 62 -3a planta |
| E-28071 Madrid |

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Dirección General de Agricultura

Subdirección General de Medios de Producción Agrícolas

C/ Alfonso XII, no 62 -3a planta

E-28071 Madrid

Internetcím: http://www.mapa.es/ministerio/pags/normas/PlanRenoveTA-31-01-08.pdf

Egyéb információk: —

Támogatás száma: XA 108/08

Tagállam: Franciaország

Régió: —

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Aides à l'assistance technique dans le secteur agricole des départements d'Outre-mer (DOM)

Jogalap:

| — | Articles L621-1 à L621-11, articles R621-1 à R621-43 et articles R684-1 à R684-12 du code rural |
| --- | --- |

—

Articles L621-1 à L621-11, articles R621-1 à R621-43 et articles R684-1 à R684-12 du code rural

| — | Article 15 du règlement (CE) no 1857/2006 |
| --- | --- |

—

Article 15 du règlement (CE) no 1857/2006

| — | Projet de décision du directeur de l'ODEADOM relatif à un régime d'aides à l'assistance technique dans le secteur agricole des DOM |
| --- | --- |

—

Projet de décision du directeur de l'ODEADOM relatif à un régime d'aides à l'assistance technique dans le secteur agricole des DOM

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: 797 740 EUR

A támogatás maximális intenzitása: Legfeljebb 100 %

A végrehajtás időpontja: A Bizottság átvételi elismervényének kézhezvételétől

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: A támogatási program célja technikai segítségnyújtási intézkedések támogatása Franciaország tengerentúli megyéiben (a továbbiakban: DOM), amelyet az Office de développement de l'économie agricole des départements d'outre-mer (a továbbiakban: ODEADOM) költségvetéséből finanszíroznak. A támogatás nem kumulálható a POSEI France program által finanszírozott hasonló támogatásokkal.

A DOM mezőgazdaságának egyik jellemzője a helyi szakemberek képzettségének hiánya a termelési módszerek területén. Az ODEADOM ezért azt tervezi, hogy szakemberek vagy tanácsadók eseti kiküldetéseit, illetve technikusok képzéseit finanszírozza annak érdekében, hogy a termelők és azok szervezetei rendelkezésére álljon a fent említett termelési módszerek bevezetéséhez, nyomon követéséhez és értékeléséhez szükséges szakértelem és tanácsadás.

Az elérni kívánt célok a következők: a DOM mezőgazdasági termelésének fejlődését érintő ágazati programok célirányosságának értékelés és elemzés révén történő fokozása, a mezőgazdasági termelők, valamint a termelői szervezetek és csoportok technikusai hatékonyságának és szakértelmének javítása, a minőségbiztosítási intézkedések fejlesztéséhez, nyomon követéséhez és értékeléséhez elengedhetetlen tanulmányok finanszírozása és tanácsadás biztosítása, a tengerentúli termékek ismertségének növelése érdekében folytatott tevékenységek elősegítése, továbbá a tengerentúli megyékből származó mezőgazdasági termékekről alkotott kép javítása a termelő régiókban és a külső piacokon.

Az említett támogatások többek között lehetővé teszik a DOM és/vagy az anyaország szakemberei között a technikai jellegű információcserét.

Az 1857/2006/EK rendelet 15. cikke 3. pontjának megfelelően a támogatásokat támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, és azok nem tartalmazhatnak a termelőknek adott közvetlen kifizetéseket.

A támogatást a fent említett rendelet 15. cikkében említett tevékenységek finanszírozására nyújtják, ami különösen az alábbiakat foglalja magában:

Az érintett ágazat(ok): Gyümölcs- és zöldségágazat (élelmiszertermelés és kertészeti zöldségtermesztés, gyökerek és gumók, friss gyümölcsök, citrusfélék, aszalt gyümölcsök), nem állandó jellegű gyümölcstermesztés, szőlőtermesztés, kertészet, aroma- és gyógynövény-termesztés, illóolaj-tartalmú és serkentő hatású növények termesztése, valamint rizstermesztés.

Kérődzők ágazata és intenzív állattartás.

Cukornád- és cukorágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| ODEADOM |
| --- |
| 12, rue Henri Rol-Tanguy |
| TSA 60006 |
| F-93555 Montreuil Cedex |

ODEADOM

12, rue Henri Rol-Tanguy

TSA 60006

F-93555 Montreuil Cedex

Internetcím: http://www.odeadom.fr/?page_id=12#5

---

| 24.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 159/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 159/8

---

A Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló és a 70/2001/EK rendeletet módosító 1857/2006/EK bizottsági rendelet értelmében nyújtott állami támogatásokról adott tagállami tájékoztatás összefoglalása

(2008/C 159/05)

Támogatás száma: XA 109/08

Tagállam: Franciaország

Régió: Franciaország tengerentúli megyéi

A támogatási rendszer megnevezése: Aides en faveur du secteur de l'élevage dans les départements d'Outre-mer (DOM)

Jogalap:

| — | Articles L621-1 à L621-11, articles R621-1 à R621-43 et articles R684-1 à R684-12 du Code rural |
| --- | --- |

—

Articles L621-1 à L621-11, articles R621-1 à R621-43 et articles R684-1 à R684-12 du Code rural

| — | Az 1857/2006/EK rendelet 16. cikke |
| --- | --- |

—

Az 1857/2006/EK rendelet 16. cikke

| — | Projet de décision du directeur de l'ODEADOM relatif à un régime d'aides en faveur du secteur de l'élevage dans les départements d'Outre-mer |
| --- | --- |

—

Projet de décision du directeur de l'ODEADOM relatif à un régime d'aides en faveur du secteur de l'élevage dans les départements d'Outre-mer

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások: 270 000 EUR

A támogatások maximális intenzitása:

| — | a törzskönyvek készítésével és vezetésével kapcsolatos igazgatási költségek támogatása esetében 100 %-ig terjedhet, |
| --- | --- |

—

a törzskönyvek készítésével és vezetésével kapcsolatos igazgatási költségek támogatása esetében 100 %-ig terjedhet,

| — | az állatállomány genetikai minőségének vagy termelékenységének megállapítására irányuló vizsgálatok költségeit fedező támogatások esetében 70 %-ig terjedhet, |
| --- | --- |

—

az állatállomány genetikai minőségének vagy termelékenységének megállapítására irányuló vizsgálatok költségeit fedező támogatások esetében 70 %-ig terjedhet,

| — | innovatív tenyésztési módszerek vagy eljárások bevezetésével kapcsolatos üzemi beruházások támogatása esetében 40 %-ig terjedhet |
| --- | --- |

—

innovatív tenyésztési módszerek vagy eljárások bevezetésével kapcsolatos üzemi beruházások támogatása esetében 40 %-ig terjedhet

A végrehajtás időpontja: Az Európai Bizottság átvételi elismervényének kézhezvételétől

A támogatás nyújtásának időtartama: 2013.12.31-ig, illetőleg az újszerű tenyésztési módszerek vagy eljárások bevezetésével kapcsolatos üzemi beruházások támogatása esetében 2011.12.31-ig

A támogatás célja és részletes szabályai: A támogatásokat a tengerentúli megyékben fogják nyújtani az állattenyésztési ágazatnak, és a tengerentúli megyék mezőgazdasági fejlesztőügynökségének (Office de développement de l'économie agricole des départements d'Outre-mer – ODEADOM) költségvetéséből finanszírozzák. A támogatás nem lesz halmozható a POSEI France program keretében finanszírozott esetleges hasonló jellegű támogatással.

A támogatás célja:

az állatállomány genetikai javítása innovatív szaporítási módszerekkel (embrióátültetés, innovatív tenyésztési módszerek vagy eljárások bevezetése az üzemekben),

a helyi fajták törzskönyvének létrehozása, kidolgozása és vezetése,

az állatállomány genetikai minőségének vagy termelékenységének meghatározására irányuló vizsgálatok (teljesítmény-ellenőrzés, a dermatophilosisszal szembeni ellenállóképesség vizsgálata stb.).

E támogatás az 1857/2006/EK rendelet 16. cikkében említett tevékenységeket érinti

Érintett ágazatok: Kérődzők ágazata és intenzív állattartás

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| ODEADOM |
| --- |
| 12, rue Henri Rol-Tanguy |
| TSA 60006 |
| F-93555 Montreuil Cedex |

ODEADOM

12, rue Henri Rol-Tanguy

TSA 60006

F-93555 Montreuil Cedex

Internetcím: http://www.odeadom.fr/?page_id=12#5

Támogatás száma: XA 112/08

Tagállam: Franciaország

Régió: Franciaország tengerentúli megyéi

A támogatási rendszer megnevezése: Aides aux investissements dans les exploitations agricoles des départements d'Outre-mer (DOM)

Jogalap:

| — | Articles L621-1 à L621-11, articles R621-1 à R621-43 et articles R684-1 à R684-12 du code rural |
| --- | --- |

—

Articles L621-1 à L621-11, articles R621-1 à R621-43 et articles R684-1 à R684-12 du code rural

| — | Az 1857/2006/EK rendelet 4. cikke |
| --- | --- |

—

Az 1857/2006/EK rendelet 4. cikke

| — | Projet de décision du directeur de l'ODEADOM relatif à un régime d'aides portant sur les investissements dans les exploitations agricoles des DOM accordé conformément au règlement (CE) no 1857/2006 |
| --- | --- |

—

Projet de décision du directeur de l'ODEADOM relatif à un régime d'aides portant sur les investissements dans les exploitations agricoles des DOM accordé conformément au règlement (CE) no 1857/2006

A támogatási rendszer keretében tervezett éves kiadások: 970 050 EUR

A támogatások maximális intenzitása: Támogatható kiadások 75 %-áig terjedhet

A végrehajtás időpontja: Az Európai Bizottság átvételi elismervényének kézhezvételétől

A támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja és részletes szabályai: A támogatásokat a tengerentúli megyékben fogják nyújtani a mezőgazdasági ágazat beruházásaihoz, és a tengerentúli megyék mezőgazdasági fejlesztőügynökségének (Office de développement de l'économie agricole des départements d'Outre-mer – ODEADOM) költségvetéséből finanszírozzák. A támogatás nem lesz halmozható a POSEI France program keretében finanszírozott esetleges hasonló jellegű támogatással.

A támogatás célja, hogy – a tengerentúli megyékben, a gyümölcs-, zöldség– és kertészeti ágazatban – megfelelő mennyiségű és minőségű termelés kialakításával rendszeres ellátást biztosítson a helyi piacon, és növelje az aszezonális termelés sokféleségét. Ezenkívül cél még a kivitelre szánt termékek versenyképességének növelése az illóolaj-tartalmú növények és az aromanövények ágazatában.

Az állattenyésztési ágazatok tekintetében a támogatások a takarmányforrások növelésére, a termelés fejlesztésére, az üzemek felszerelésére, a termelőeszközök előteremtésére, illetőleg a meglévők tökéletesítésére, a higiéniai feltételek és az állatjólléti előírások javítására, valamint a termelési költségek csökkentésére irányulnak.

A támogatható kiadások közé tartoznak:

Az odaítélhető támogatás összege vállalkozásonként legfeljebb 500 000 EUR

Érintett ágazatok: Gyümölcs- és zöldségágazat (élelmiszertermelés és kertészeti zöldségtermesztés, gyökerek és gumók, friss gyümölcsök, citrusfélék, aszalt gyümölcsök), nem állandó jellegű gyümölcstermesztés, szőlőtermesztés, kertészet, aromanövény- és gyógynövénytermesztés, illóolaj-tartalmú és serkentő hatású növények termesztése, valamint rizstermesztés.

Kérődzők ágazata (hús- és tejmarha, juh- és kecskefélék) és intenzív állattartás (sertés, szárnyas és nyúl)

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| ODEADOM |
| --- |
| 12, rue Henri Rol-Tanguy |
| TSA 60006 |
| F-93555 Montreuil Cedex |

ODEADOM

12, rue Henri Rol-Tanguy

TSA 60006

F-93555 Montreuil Cedex

Internetcím: http://www.odeadom.fr/?page_id=12#5

Támogatás száma: XA 113/08

Tagállam: Ciprus

Régió: —

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Σχέδιο παραχώρησης αποζημίωσης για τις ζημιές που προκλήθηκαν από άκαιρες βροχοπτώσεις σε χορτομάζα σιτηρών ή ψυχανθών κτηνοτροφικών φυτών για σανοποίηση

Jogalap: Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου με ημερομηνία 6.2.2008

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: Az 1 869 939 EUR összértékű támogatást várhatóan teljes egészében 2008 első felében használják fel

A támogatás maximális intenzitása: A támogatás intenzitása a 2007. évi termelési érték (a kár bekövetkezésének évére vonatkozó termelési átlag és az ugyanabban az évben regisztrált átlagos eladási ár szorzata) és a szokásos termelési érték (a referencia-időszakban (az érintett évet megelőző három évben) regisztrált termelés és az ugyanabban az időszakban regisztrált átlagos eladási ár szorzata) különbözetének 80 %-a, kedvezőtlen helyzetű területeken pedig 90 %-a

A végrehajtás időpontja: A támogatás kifizetésére a program jóváhagyását követően kerül sor (2008. február)

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: A támogatási program 2008.6.30-ig tart

A támogatás célja: A támogatást az 1857/2006/EK rendelet 11. cikke alapján a termelőknek a természeti csapásokhoz hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek (az évszakra nem jellemző mennyiségű csapadék 2007. májusában) következtében keletkező növénykárok (széna) kiegyenlítésére nyújtják.

2007. májusában az évszakra nem jellemző mennyiségű csapadék hullott és kárt okozott a szárításra levágott, de még le nem bálázott szemes- és hüvelyes takarmányban.

A csapadék Ciprus egész területén tapasztalható volt, 2007. május 8-tól18-ig tartott, és a csúcsértékeket 11-én és 17-én mérték. A károsult területeken az összes csapadék 219–920 %-kal haladta meg a szokásos mennyiséget. Az eső két hétig tartó jó idő után köszöntött be, amely a széna előállításának rendes időszaka.

A kár 105 104 dekárnyi (10 510,4 hektár) gabonaterményt (árpa, búza, zab és angolperje) és 9 201 dekárnyi (920,1 hektár) hüvelyes takarmányt (bükköny, borsó, parlagi és szegletes lednek) érintett.

A támogatási program kedvezményezettjei olyan mezőgazdasági termelők (kis- és közepes méretű mezőgazdasági üzemek), akik a 2007. májusi rendkívüli csapadékmennyiség következtében az előző három évre, egy hasonló terményre vonatkozó átlagos éves termelésük 30 %-át meghaladó kárt szenvedtek, és időben benyújtották a valamennyi előírt igazoló okmánnyal alátámasztott „kárbejelentést”.

A pénzügyminisztérium statisztikai hivatala a referencia-időszakra és a kár évére vonatkozóan rendelkezésre bocsátotta a termelési átlagokra és az átlagos eladási árakra vonatkozó adatokat.

A körzeti mezőgazdasági hivatalok munkatársai a hatályos rendelkezéseknek megfelelően felbecsülték a kárt

Az érintett ágazat(ok): A támogatási program csak a növénytermesztési ágazatra, azon belül is a szemes- és hüvelyes takarmányok termesztésére terjed ki

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Υπουργείο Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος |
| --- |
| Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα |
| CY-1412 Λευκωσία |

Υπουργείο Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος

Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα

CY-1412 Λευκωσία

Internetcím: www.moa.gov.cy/da

Egyéb információk: Christodoulos Fotiou

igazgatóhelyettes

Mezőgazdasági Osztály

Mezőgazdasági Minisztérium, Természetes erőforrások és a környezet

2008. február 7.

Támogatás száma: XA 114/08

Tagállam: Ciprus

Régió: —

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Αποζημιώσεις/ενίσχυση κτηνοτρόφων για την απώλεια εισοδήματος που προκύπτει από τους κτηνιατρικούς περιορισμούς που έχουν τεθεί λόγω αφθώδους πυρετού (παράταση διάρκειας)

Jogalap: Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου με ημερομηνία 5.12.2007

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: A 2008. évre vonatkozó költségvetés 5 126 000 EUR

A támogatás maximális intenzitása: A támogatás intenzitása 100 %; az egyes sertéstartóknak nyújtható legnagyobb támogatás 120 000 EUR, a juh- és kecsketartók, valamint a szarvasmarha-tenyésztő gazdaságok esetében pedig 17 000 EUR

A végrehajtás időpontja: 2008. február

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: A bejelentett intézkedés célja az egyik közösségi laboratóriumban kimutatott ciprusi száj- és körömfájás-előfordulások (1) nyomán a hatóságok által bevezetett megszorító intézkedések által érintett sertés, juh- és kecske-, valamint szarvasmarhatartók bevételkiesésének kompenzációja. Az intézkedések megtiltották többek között a sertések, a sertéshús, a sertéssperma és más fajta húsok kivitelét. Ennek következtében megnövekedett az állatok súlya és különösen az állománysűrűség, amely kedvezőtlen hatással van az állatok jóllétére. A helyzet orvoslására néhány túlsúlyos állatot azonnal el kellett távolítani; az emiatt keletkező bevételkiesésért az állattartókat támogatással kell kompenzálni. Az intézkedés szerint a gazdák támogatásban részesülnek az állatok feje, mája és spermája értékesítésének tilalma miatti bevételkiesés kompenzációja végett is. Végül pedig a juh- és kecsketartók esetében az intézkedés a 10 km-es megfigyelési körzetben való szabad legeltetés tilalma miatt keletkező takarmányozási többletköltségek kompenzációjáról is rendelkezik.

Az intézkedés alapját az 1857/2006/EK rendelet 10. cikke képezi, amely szerint a zárlat alá helyezési kötelezettségből eredő bevételkiesés kompenzációjára a termelőknek nyújtott támogatás mértéke 100 %-ig terjedhet

Érintett gazdasági ágazat(ok): Állattartás (sertés, juh és kecske, szarvasmarha)

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Υπουργείο Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος |
| --- |
| Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα |
| CY-1412 Λευκωσία |

Υπουργείο Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος

Λεωφόρος Λουκή Ακρίτα

CY-1412 Λευκωσία

Internetcím: www.moa.gov.cy

Egyéb információk: Az említett intézkedés az „Αποζημιώσεις/ενίσχυση κτηνοτρόφων για την απώλεια εισοδήματος που προκύπτει από τους κτηνιατρικούς περιορισμούς που έχουν τεθεί λόγω αφθώδους πυρετού” című, ΧΑ 398/07 számú támogatási programot módosítja az alábbiak szerint: az igénybejelentések határideje 2008. január 31-ről2008. február 20-ra módosul, a teljes folyamat pedig 2008. február 29-e helyett 2008. március 31-én zárul le. A kártérítési igények elbírálásának végső határideje szintén 2008. március 31-e

Sotiris Ch. Michaël

Mezőgazdasági Minisztérium, Természetes erőforrások és a környezet állandó titkára nevében

2008. február 15.

Támogatás száma: XA 115/08

Tagállam: Franciaország

Régió: Franciaország tengerentúli megyéi

A támogatási program megnevezése: Aides destinées à encourager la production de produits agricoles de qualité dans les départements d'Outre-mer

Jogalap:

| — | Articles L621-1 à L621-11, articles R621-1 à R621-43 et articles R684-1 à R684-12 du code rural |
| --- | --- |

—

Articles L621-1 à L621-11, articles R621-1 à R621-43 et articles R684-1 à R684-12 du code rural

| — | Az 1857/2006/EK rendelet 14. cikke |
| --- | --- |

—

Az 1857/2006/EK rendelet 14. cikke

| — | Projet de décision du directeur de l'ODEADOM relatif à un régime d'aides destinées à encourager la production de produits agricoles de qualité dans les départements d'Outre-mer |
| --- | --- |

—

Projet de décision du directeur de l'ODEADOM relatif à un régime d'aides destinées à encourager la production de produits agricoles de qualité dans les départements d'Outre-mer

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások: 453 000 EUR

A támogatások maximális intenzitása: 100 %-ig terjedhet

A végrehajtás időpontja: Az Európai Bizottság átvételi elismervényének kézhezvételétől

A támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja és részletes szabályai: A támogatások a jó minőségű mezőgazdasági termékek előállításának ösztönzésére fognak szolgálni a tengerentúli megyékben, a tengerentúli megyék mezőgazdasági fejlesztőügynökségének (Office de développement de l'économie agricole des départements d'Outre-mer – ODEADOM) finanszírozásában. A támogatás nem lesz halmozható a POSEI France program keretében finanszírozott esetleges hasonló jellegű támogatással.

A támogatások célja, hogy piackutatások és képzések révén megnövelje a mezőgazdasági termelés értékét, ezáltal elősegítse a mezőgazdasági ágazat egészének a fogyasztók igényeihez való alkalmazkodását: a cél tehát a termékek minőségének javítása.

A támogatások különösen minőségbiztosítási programok bevezetésének vagy termékminősítési eljárásoknak a finanszírozására lesznek alkalmasak. E finanszírozások célja, hogy a termelőágazatokat termékeik minőségének javítására ösztönözze, és hogy e minőséget a vásárlókban tudatosítsák. A helyi termékek hozzáadott értéke ezáltal meg fog nőni, a vásárlók pedig a bevezetendő előírások, illetve minősítések útján megbizonyosodhatnak a termékek minőségéről. Ha jelentős külső versenynek kitett, kis mennyiségű termelésről van szó, ezen eljárások révén piaci rések (idegenforgalom, helyi piac stb.) válnak hozzáférhetővé, a termékek minőségének pedig javulni fog az elismertsége.

E támogatási programból piackutatások finanszírozhatók a meglévő termelőágazatokról, a helyi piacnak és annak alakulásának (szükségletek, felvevőpiacok stb.) jobb megismerése és a termelésnek e piackutatások eredményéhez való hozzáigazítása érdekében, új belső piaci részesedések megszerzése céljából (a helyi piac jobb kiszolgálásának célkitűzése). Ilyen piackutatások új termelőágazatok beindítása vagy új feldolgozott termékek bevezetése előtt is támogatásban részesíthetők annak előzetes felmérésére, hogy az adott lépés mennyiben célszerű vagy fontos.

Említésre méltó például a banánágazat, amelynek világpiaci helyzetéről rendszeres helyzetfelmérésre van szükség az ágazat stratégiai tendenciáinak rendszeres felülvizsgálatához.

E támogatás az 1857/2006/EK rendelet 14. cikkében említett tevékenységeket érinti.

Az említett cikk (5) bekezdésével összhangban a támogatást természetben kell nyújtani, anélkül, hogy a kedvezményezetteket közvetlen pénzkifizetésben részesítenék. A támogatás az érintett övezetben működő összes olyan termelőnek elérhető, aki eleget tesz a mindenki számára azonos objektív feltételeknek, a mezőgazdasági csoportmentességi rendelet 14. cikkének (6) bekezdésével összhangban

Érintett ágazatok: Gyümölcs- és zöldségágazat (élelmiszertermelés és kertészeti zöldségtermesztés, gyökerek és gumók, friss gyümölcsök, citrusfélék, aszalt gyümölcsök), nem állandó jellegű gyümölcstermesztés, szőlőtermesztés, kertészet, aromanövény- és gyógynövénytermesztés, illóolaj-tartalmú és serkentő hatású növények termesztése, valamint rizstermesztés.

Kérődzők ágazata és intenzív állattartás.

Cukornád- és cukorágazat.

Banánágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| ODEADOM |
| --- |
| 12, rue Henri Rol-Tanguy |
| TSA 60006 |
| F-93555 Montreuil Cedex |

ODEADOM

12, rue Henri Rol-Tanguy

TSA 60006

F-93555 Montreuil Cedex

Internetcím: http://www.odeadom.fr/?page_id=12#5

---

(1)  Lásd még a ciprusi ragadós száj- és körömfájás elleni egyes védekezési intézkedésekről szóló, 2007. november 6-i bizottsági határozatot (HL L 289., 2007.11.7., 45. o.).

---

| 24.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 159/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 159/12

---

A Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló és a 70/2001/EK rendeletet módosító 1857/2006/EK bizottsági rendelet értelmében nyújtott állami támogatásokról adott tagállami tájékoztatás összefoglalása

(2008/C 159/06)

Támogatás száma: XA 274/07

Tagállam: Szlovénia

Régió: Območje občine Hajdina

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Pravilnik o dodeljevanju državnih in drugih pomoči, ter ukrepov za programe razvoja podeželja v občini Hajdina

Jogalap: Pravilnik o dodeljevanju državnih in drugih pomoči ter ukrepov za programe razvoja podeželja v občini Hajdina

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege:

| | 2007: 36 181 EUR |
| --- | --- |

2007: 36 181 EUR

| | 2008: 37 047 EUR |
| --- | --- |

2008: 37 047 EUR

| | 2009: 37 935 EUR |
| --- | --- |

2009: 37 935 EUR

| | 2010: 38 845 EUR |
| --- | --- |

2010: 38 845 EUR

| | 2011: 39 776 EUR |
| --- | --- |

2011: 39 776 EUR

| | 2012: 40 729 EUR |
| --- | --- |

2012: 40 729 EUR

| | 2013: 41 705 EUR |
| --- | --- |

2013: 41 705 EUR

A támogatás maximális intenzitása:

1.   Elsődleges előállítással foglalkozó mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás:

| — | a kedvezőtlen helyzetű területeken a támogatható költségek legfeljebb 50 %-a, |
| --- | --- |

—

a kedvezőtlen helyzetű területeken a támogatható költségek legfeljebb 50 %-a,

| — | egyéb területeken a támogatható költségek legfeljebb 40 %-a, |
| --- | --- |

—

egyéb területeken a támogatható költségek legfeljebb 40 %-a,

| — | egyéb területeken, fiatal mezőgazdasági termelő által a tevékenységének megkezdését követő öt éven belül végrehajtott beruházás esetében a támogatható költségek legfeljebb 50 %-a. |
| --- | --- |

—

egyéb területeken, fiatal mezőgazdasági termelő által a tevékenységének megkezdését követő öt éven belül végrehajtott beruházás esetében a támogatható költségek legfeljebb 50 %-a.

A támogatás célja a mezőgazdasági üzemek eszközeinek helyreállításába való beruházás, a mezőgazdasági termeléshez használt berendezések vásárlása, állandó növénykultúrákba való beruházás, a művelés alatt álló területek javítása és a legelőgazdálkodás.

2.   A hagyományos tájkép és épületek megőrzése:

| — | a nem termelési célt szolgáló tájképi jellegzetességekre irányuló beruházások tényleges költségeinek 100 %-áig, |
| --- | --- |

—

a nem termelési célt szolgáló tájképi jellegzetességekre irányuló beruházások tényleges költségeinek 100 %-áig,

| — | a gazdaságokban található, termelési célt szolgáló eszközök esetében a tényleges költségek legfeljebb 60 %-a, feltéve, hogy a beruházás következtében nem növekszik a gazdaság termelési kapacitása, |
| --- | --- |

—

a gazdaságokban található, termelési célt szolgáló eszközök esetében a tényleges költségek legfeljebb 60 %-a, feltéve, hogy a beruházás következtében nem növekszik a gazdaság termelési kapacitása,

| — | további támogatás nyújtható az épületek kulturális örökség jellegének megőrzéséhez szükséges hagyományos anyagok felhasználásával járó többletköltségek 100 %-áig. |
| --- | --- |

—

további támogatás nyújtható az épületek kulturális örökség jellegének megőrzéséhez szükséges hagyományos anyagok felhasználásával járó többletköltségek 100 %-áig.

3.   Biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás:

| — | a biztosítási díjak állami költségvetésből történő társfinanszírozását az önkormányzati támogatás a termés és a termények biztosításához, illetve az állatok betegség miatti elhullása elleni biztosításához kapcsolódó támogatható költségek legfeljebb 50 %-ára egészíti ki. |
| --- | --- |

—

a biztosítási díjak állami költségvetésből történő társfinanszírozását az önkormányzati támogatás a termés és a termények biztosításához, illetve az állatok betegség miatti elhullása elleni biztosításához kapcsolódó támogatható költségek legfeljebb 50 %-ára egészíti ki.

4.   Birtokrendezéshez nyújtott támogatás:

| — | a ténylegesen felmerülő jogi és adminisztratív költségek 100 %-áig. |
| --- | --- |

—

a ténylegesen felmerülő jogi és adminisztratív költségek 100 %-áig.

5.   Technikai segítségnyújtás:

| — | a költségek 100 %-áig a következő esetekben: mezőgazdasági termelők oktatása és szakképzése, tanácsadási szolgáltatások, fórumok, versenyek, kiállítások és vásárok szervezése, kiadványok, katalógusok és weboldalak közzététele, valamint helyettesítéssel kapcsolatos szolgáltatások igénybevétele. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben |
| --- | --- |

—

a költségek 100 %-áig a következő esetekben: mezőgazdasági termelők oktatása és szakképzése, tanácsadási szolgáltatások, fórumok, versenyek, kiállítások és vásárok szervezése, kiadványok, katalógusok és weboldalak közzététele, valamint helyettesítéssel kapcsolatos szolgáltatások igénybevétele. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben

A végrehajtás időpontja: 2007. október (támogatás nyújtása csak azt követően lehetséges, hogy az összefoglalót közzétették az Európai Bizottság honlapján)

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: KKV-k támogatása

Az 1857/2006/EK rendelet vonatkozó cikkei és a támogatható költségek: A Hajdina település közigazgatási területén állami és egyéb jellegű támogatások nyújtásáról és vidékfejlesztési programokra vonatkozó intézkedésekről szóló önkormányzati rendelettervezet II. fejezete olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK rendelet (HL L 358., 2006.12.16., 3. o.) alábbi cikkei alapján állami támogatásnak minősülnek:

Rendelet 4. cikke: Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás.

Rendelet 5. cikke: A hagyományos tájkép és épületek megőrzése.

Rendelet 12. cikke: Biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás.

Rendelet 13. cikke: Birtokrendezéshez nyújtott támogatás.

Rendelet 15. cikke: Technikai segítségnyújtás az agrárszektorban

Érintett gazdasági ágazat(ok): Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Občina Hajdina |
| --- |
| Zg. Hajdina 44a |
| SLO-2288 Hajdina |

Občina Hajdina

Zg. Hajdina 44a

SLO-2288 Hajdina

Internetcím: http://ls.lex-localis.info/UradnoGlasiloObcin/VsebinaDokumenta.aspx?SectionID=bfd5d90f-91dd-4eeb-b215-244c937c8fdb

Egyéb információk: A termények és a termés biztosítása céljából fizetendő biztosítási díjakra vonatkozó intézkedés a következő, természeti csapáshoz hasonló kedvezőtlen időjárási jelenségekre terjed ki: tavaszi fagy, jégeső, villámcsapás, villámcsapás okozta tűz, vihar, valamint áradás.

Az önkormányzati rendelet teljesíti az 1857/2006/EK rendeletnek az önkormányzatok által elfogadandó intézkedésekre és végrehajtandó általános rendelkezésekre (a támogatás odaítélését megelőző intézkedések, a támogatások halmozása, a támogatások átláthatósága és nyomon követése) vonatkozó előírásait

Valerija ŠAMPRL

Támogatás száma: XA 275/07

Tagállam: Szlovén Köztársaság

Régió: Območje občine Kozje

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Kozje za programsko obdobje 2007–2013

Jogalap: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Kozje za programsko obdobje 2007–2013

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege:

| | 2007: 48 615 EUR |
| --- | --- |

2007: 48 615 EUR

| | 2008: 48 615 EUR |
| --- | --- |

2008: 48 615 EUR

| | 2009: 48 615 EUR |
| --- | --- |

2009: 48 615 EUR

| | 2010: 50 000 EUR |
| --- | --- |

2010: 50 000 EUR

| | 2011: 50 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 50 000 EUR

| | 2012: 55 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 55 000 EUR

| | 2013: 55 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 55 000 EUR

A támogatás maximális intenzitása:

1.   Elsődleges előállítással foglalkozó mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás:

| — | a kedvezőtlen helyzetű területeken a támogatható költségek legfeljebb 50 %-a, |
| --- | --- |

—

a kedvezőtlen helyzetű területeken a támogatható költségek legfeljebb 50 %-a,

| — | egyéb területeken a támogatható költségek legfeljebb 40 %-a, |
| --- | --- |

—

egyéb területeken a támogatható költségek legfeljebb 40 %-a,

| — | fiatal mezőgazdasági termelő által a tevékenységének megkezdését követő öt éven belül végrehajtott beruházás esetében a támogatható költségek legfeljebb 60 %-a a kedvezőtlen helyzetű területeken és 50 %-a egyéb területeken. |
| --- | --- |

—

fiatal mezőgazdasági termelő által a tevékenységének megkezdését követő öt éven belül végrehajtott beruházás esetében a támogatható költségek legfeljebb 60 %-a a kedvezőtlen helyzetű területeken és 50 %-a egyéb területeken.

Támogatás nyújtható a növénytermesztéssel és állattenyésztéssel foglalkozó mezőgazdasági üzemek korszerűsítésével, a legelőgazdálkodással, a művelt területek kezelésével, valamint a gazdaságban való közlekedést szolgáló utak biztosításával kapcsolatos beruházásokhoz.

2.   A hagyományos tájkép és épületek megőrzése:

| — | a nem termelési célt szolgáló eszközökbe történő beruházások tényleges költségeinek 100 %-áig, |
| --- | --- |

—

a nem termelési célt szolgáló eszközökbe történő beruházások tényleges költségeinek 100 %-áig,

| — | a gazdaságokban található, termelési célt szolgáló eszközökre irányuló beruházás esetében a tényleges költségek legfeljebb 60 %-a (kedvezőtlen helyzetű területeken 75 %-a), feltéve, hogy a beruházás következtében nem növekszik a gazdaság termelési kapacitása, |
| --- | --- |

—

a gazdaságokban található, termelési célt szolgáló eszközökre irányuló beruházás esetében a tényleges költségek legfeljebb 60 %-a (kedvezőtlen helyzetű területeken 75 %-a), feltéve, hogy a beruházás következtében nem növekszik a gazdaság termelési kapacitása,

| — | további támogatás nyújtható az épületek kulturális örökség jellegének megőrzéséhez szükséges hagyományos anyagok felhasználásával járó többletköltségek 100 %-áig. |
| --- | --- |

—

további támogatás nyújtható az épületek kulturális örökség jellegének megőrzéséhez szükséges hagyományos anyagok felhasználásával járó többletköltségek 100 %-áig.

3.   Gazdasági épületek közérdekből történő áthelyezése:

| — | a tényleges költségek 100 %-áig, amennyiben az áthelyezés pusztán meglévő létesítmények lebontásából, elszállításából és újbóli felépítéséből áll, |
| --- | --- |

—

a tényleges költségek 100 %-áig, amennyiben az áthelyezés pusztán meglévő létesítmények lebontásából, elszállításából és újbóli felépítéséből áll,

| — | amennyiben a mezőgazdasági termelő az áthelyezés folytán korszerűbb létesítményekhez jut, akkor a szóban forgó létesítmények áthelyezéséből származó értéknövekményből legalább 60 % – kedvezőtlen helyzetű területeken pedig 50 % – önrészt köteles vállalni. Amennyiben a kedvezményezett fiatal mezőgazdasági termelő, az önrész mértéke legalább 55 %, illetve 45 %, |
| --- | --- |

—

amennyiben a mezőgazdasági termelő az áthelyezés folytán korszerűbb létesítményekhez jut, akkor a szóban forgó létesítmények áthelyezéséből származó értéknövekményből legalább 60 % – kedvezőtlen helyzetű területeken pedig 50 % – önrészt köteles vállalni. Amennyiben a kedvezményezett fiatal mezőgazdasági termelő, az önrész mértéke legalább 55 %, illetve 45 %,

| — | amennyiben az áthelyezés folytán megnő a termelési kapacitás, a kedvezményezett köteles viselni a növekedéssel összefüggő költségek legalább 60 %-át, kedvezőtlen helyzetű területeken pedig 50 %-át. Amennyiben a kedvezményezett fiatal mezőgazdasági termelő, az önrész mértéke legalább 55 %, illetve 45 %. |
| --- | --- |

—

amennyiben az áthelyezés folytán megnő a termelési kapacitás, a kedvezményezett köteles viselni a növekedéssel összefüggő költségek legalább 60 %-át, kedvezőtlen helyzetű területeken pedig 50 %-át. Amennyiben a kedvezményezett fiatal mezőgazdasági termelő, az önrész mértéke legalább 55 %, illetve 45 %.

4.   Biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás:

| — | a biztosítási díjak állami költségvetésből történő társfinanszírozását az önkormányzati támogatás a termés és a termények biztosításához, illetve az állatok betegség miatti elhullása elleni biztosításhoz kapcsolódó támogatható költségek legfeljebb 50 %-ára egészíti ki. |
| --- | --- |

—

a biztosítási díjak állami költségvetésből történő társfinanszírozását az önkormányzati támogatás a termés és a termények biztosításához, illetve az állatok betegség miatti elhullása elleni biztosításhoz kapcsolódó támogatható költségek legfeljebb 50 %-ára egészíti ki.

5.   Birtokrendezéshez nyújtott támogatás:

| — | a jogi és adminisztratív jellegű támogatható költségek 100 %-áig. |
| --- | --- |

—

a jogi és adminisztratív jellegű támogatható költségek 100 %-áig.

6.   Minőségi mezőgazdasági termékek előállítását ösztönző támogatás:

| — | a ténylegesen felmerülő költségek 100 %-áig; a támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben. |
| --- | --- |

—

a ténylegesen felmerülő költségek 100 %-áig; a támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben.

7.   Technikai segítségnyújtás:

| — | a költségek 100 %-áig a következő esetekben: oktatás és szakképzés, harmadik fél által nyújtott tanácsadási szolgáltatások, fórumok, versenyek, kiállítások és vásárok szervezése, valamint kiadványok és weboldalak közzététele. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben |
| --- | --- |

—

a költségek 100 %-áig a következő esetekben: oktatás és szakképzés, harmadik fél által nyújtott tanácsadási szolgáltatások, fórumok, versenyek, kiállítások és vásárok szervezése, valamint kiadványok és weboldalak közzététele. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben

A végrehajtás időpontja: 2007. október (támogatás nyújtása csak azt követően lehetséges, hogy az összefoglalót közzétették az Európai Bizottság honlapján)

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: KKV-k támogatása

Az 1857/2006/EK rendelet vonatkozó cikkei és a támogatható költségek: A Kozje település közigazgatási területén a 2007–2013-as programozási időszakban a mezőgazdaság és a vidéki területek megőrzésére és fejlesztésére irányuló támogatások nyújtásáról szóló önkormányzati rendelettervezet II. fejezete olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 358., 2006.12.16., 3. o.) alábbi cikkei alapján állami támogatásnak minősülnek:

Rendelet 4. cikke: Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás.

Rendelet 5. cikke: A hagyományos tájkép és épületek megőrzése.

Rendelet 6. cikke: Gazdasági épületek közérdekből történő áthelyezése.

Rendelet 12. cikke: Biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás.

Rendelet 13. cikke: Birtokrendezéshez nyújtott támogatás.

Rendelet 14. cikke: Minőségi mezőgazdasági termékek előállítását ösztönző támogatás.

Rendelet 15. cikke: Technikai segítségnyújtás az agrárszektorban

Érintett gazdasági ágazat(ok): Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Občina Kozje |
| --- |
| Kozje 37 |
| SLO-3260 Kozje |

Občina Kozje

Kozje 37

SLO-3260 Kozje

Internetcím: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200787&dhid=91626

Egyéb információk: A termények és a termés biztosítása céljából fizetendő biztosítási díjakra vonatkozó intézkedés a következő, természeti csapáshoz hasonló kedvezőtlen időjárási jelenségekre terjed ki: tavaszi fagy, jégeső, villámcsapás, villámcsapás okozta tűz, vihar, valamint áradás.

Az önkormányzati rendelet teljesíti az 1857/2006/EK rendeletnek az önkormányzatok által elfogadandó intézkedésekre és az alkalmazandó általános rendelkezésekre (a támogatás odaítélését megelőző intézkedések, a támogatások halmozása, a támogatások átláthatósága és nyomon követése) vonatkozó előírásait

Župan občine Kozje

Dušan Andrej KOCMAN

Támogatás száma: XA 280/07

Tagállam: Szlovén Köztársaság

Régió: Območje občine Nazarje

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Nazarje za programsko obdobje 2007–2013

Jogalap: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva, in podeželja v občini Nazarje za programsko obdobje 2007–2013 (II. Poglavje)

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege:

| | 2007: 14 700 EUR |
| --- | --- |

2007: 14 700 EUR

| | 2008: 14 700 EUR |
| --- | --- |

2008: 14 700 EUR

| | 2009: 15 500 EUR |
| --- | --- |

2009: 15 500 EUR

| | 2010: 15 500 EUR |
| --- | --- |

2010: 15 500 EUR

| | 2011: 15 500 EUR |
| --- | --- |

2011: 15 500 EUR

| | 2012: 15 500 EUR |
| --- | --- |

2012: 15 500 EUR

| | 2013: 15 500 EUR |
| --- | --- |

2013: 15 500 EUR

A támogatás maximális intenzitása:

1.   Elsődleges előállítással foglalkozó mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás:

| — | a kedvezőtlen helyzetű területeken a támogatható költségek legfeljebb 50 %-a, |
| --- | --- |

—

a kedvezőtlen helyzetű területeken a támogatható költségek legfeljebb 50 %-a,

| — | egyéb területeken a támogatható költségek legfeljebb 40 %-a, |
| --- | --- |

—

egyéb területeken a támogatható költségek legfeljebb 40 %-a,

| — | fiatal mezőgazdasági termelő által a tevékenységének megkezdését követő öt éven belül végrehajtott beruházás esetében a támogatható költségek legfeljebb 60 %-a a kedvezőtlen helyzetű területeken és 50 %-a egyéb területeken. |
| --- | --- |

—

fiatal mezőgazdasági termelő által a tevékenységének megkezdését követő öt éven belül végrehajtott beruházás esetében a támogatható költségek legfeljebb 60 %-a a kedvezőtlen helyzetű területeken és 50 %-a egyéb területeken.

A támogatás célja a mezőgazdasági üzemek eszközeinek helyreállításába való beruházás, a mezőgazdasági termeléshez használt berendezések vásárlása, állandó növénykultúrákba való beruházás, a művelés alatt álló területek javítása és a legelőgazdálkodás.

2.   A hagyományos tájkép és épületek megőrzése:

| — | a nem termelési célt szolgáló tájképi jellegzetességekre irányuló beruházások tényleges költségeinek 100 %-áig, |
| --- | --- |

—

a nem termelési célt szolgáló tájképi jellegzetességekre irányuló beruházások tényleges költségeinek 100 %-áig,

| — | a gazdaságokban található, termelési célt szolgáló eszközökre irányuló beruházás esetében a tényleges költségek legfeljebb 60 %-a (kedvezőtlen helyzetű területeken 75 %-a), feltéve, hogy a beruházás következtében nem növekszik a gazdaság termelési kapacitása, |
| --- | --- |

—

a gazdaságokban található, termelési célt szolgáló eszközökre irányuló beruházás esetében a tényleges költségek legfeljebb 60 %-a (kedvezőtlen helyzetű területeken 75 %-a), feltéve, hogy a beruházás következtében nem növekszik a gazdaság termelési kapacitása,

| — | további támogatás nyújtható az épületek kulturális örökség jellegének megőrzéséhez szükséges hagyományos anyagok felhasználásával járó többletköltségek 100 %-áig. |
| --- | --- |

—

további támogatás nyújtható az épületek kulturális örökség jellegének megőrzéséhez szükséges hagyományos anyagok felhasználásával járó többletköltségek 100 %-áig.

3.   Gazdasági épületek közérdekből történő áthelyezése:

| — | a tényleges költségek 100 %-áig, amennyiben az áthelyezés pusztán meglévő létesítmények lebontásából, elszállításából és újbóli felépítéséből áll, |
| --- | --- |

—

a tényleges költségek 100 %-áig, amennyiben az áthelyezés pusztán meglévő létesítmények lebontásából, elszállításából és újbóli felépítéséből áll,

| — | amennyiben a mezőgazdasági termelő az áthelyezés folytán korszerűbb létesítményekhez jut, akkor a szóban forgó létesítmények áthelyezéséből származó értéknövekményből legalább 60 % – kedvezőtlen helyzetű területeken pedig 50 % – önrészt köteles vállalni. Amennyiben a kedvezményezett fiatal mezőgazdasági termelő, az önrész mértéke legalább 55 %, illetve 45 %, |
| --- | --- |

—

amennyiben a mezőgazdasági termelő az áthelyezés folytán korszerűbb létesítményekhez jut, akkor a szóban forgó létesítmények áthelyezéséből származó értéknövekményből legalább 60 % – kedvezőtlen helyzetű területeken pedig 50 % – önrészt köteles vállalni. Amennyiben a kedvezményezett fiatal mezőgazdasági termelő, az önrész mértéke legalább 55 %, illetve 45 %,

| — | amennyiben az áthelyezés folytán megnő a termelési kapacitás, a kedvezményezett köteles viselni a növekedéssel összefüggő költségek legalább 60 %-át, kedvezőtlen helyzetű területeken pedig 50 %-át. |
| --- | --- |

—

amennyiben az áthelyezés folytán megnő a termelési kapacitás, a kedvezményezett köteles viselni a növekedéssel összefüggő költségek legalább 60 %-át, kedvezőtlen helyzetű területeken pedig 50 %-át.

4.   Biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás:

| — | a biztosítási díjak állami költségvetésből történő társfinanszírozását az önkormányzati támogatás a termés és a termények biztosításához, illetve az állatok betegség miatti elhullása elleni biztosításához kapcsolódó támogatható költségek legfeljebb 50 %-ára egészíti ki. |
| --- | --- |

—

a biztosítási díjak állami költségvetésből történő társfinanszírozását az önkormányzati támogatás a termés és a termények biztosításához, illetve az állatok betegség miatti elhullása elleni biztosításához kapcsolódó támogatható költségek legfeljebb 50 %-ára egészíti ki.

5.   Birtokrendezéshez nyújtott támogatás:

| — | a ténylegesen felmerülő jogi és adminisztratív költségek 100 %-áig. |
| --- | --- |

—

a ténylegesen felmerülő jogi és adminisztratív költségek 100 %-áig.

6.   Minőségi mezőgazdasági termékek előállítását ösztönző támogatás:

| — | a támogatható költségek 100 %-áig; a támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben. |
| --- | --- |

—

a támogatható költségek 100 %-áig; a támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben.

7.   Technikai segítségnyújtás:

| — | a költségek 100 %-áig a következő esetekben: mezőgazdasági termelők oktatása és szakképzése, tanácsadási szolgáltatások, fórumok, versenyek, kiállítások és vásárok szervezése, kiadványok, katalógusok és weboldalak közzététele, valamint helyettesítéssel kapcsolatos szolgáltatások igénybevétele. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben |
| --- | --- |

—

a költségek 100 %-áig a következő esetekben: mezőgazdasági termelők oktatása és szakképzése, tanácsadási szolgáltatások, fórumok, versenyek, kiállítások és vásárok szervezése, kiadványok, katalógusok és weboldalak közzététele, valamint helyettesítéssel kapcsolatos szolgáltatások igénybevétele. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben

A végrehajtás időpontja: 2007. október (támogatás nyújtása csak azt követően lehetséges, hogy az összefoglalót közzétették az Európai Bizottság honlapján)

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: KKV-k támogatása

Az 1857/2006/EK rendelet vonatkozó cikkei és a támogatható költségek: A Nazarje település mezőgazdaságának és vidéki területeinek megőrzésére és fejlesztésére a 2007–2013-as programozási időszakban nyújtandó támogatásokról szóló önkormányzati rendelettervezet II. fejezete olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 358., 2006.12.16., 3. o.) alábbi cikkei alapján állami támogatásnak minősülnek:

Rendelet 4. cikke: Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás.

Rendelet 5. cikke: A hagyományos tájkép és épületek megőrzése.

Rendelet 6. cikke: Gazdasági épületek közérdekből történő áthelyezése.

Rendelet 12. cikke: Biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás.

Rendelet 13. cikke: Birtokrendezéshez nyújtott támogatás.

Rendelet 14. cikke: Minőségi mezőgazdasági termékek előállítását ösztönző támogatás.

Rendelet 15. cikke: Technikai segítségnyújtás az agrárszektorban

Érintett gazdasági ágazat(ok): Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Občina Nazarje |
| --- |
| Savinjska cesta 4 |
| SLO-3331 Nazarje |

Občina Nazarje

Savinjska cesta 4

SLO-3331 Nazarje

Internetcím: http://www.nazarje.si/P/PDF/PravilnikODodeljevanjuPomoci.pdf

Egyéb információk: A termények és a termés biztosítása céljából fizetendő biztosítási díjakra vonatkozó intézkedés a következő, természeti csapáshoz hasonló kedvezőtlen időjárási jelenségekre terjed ki: tavaszi fagy, jégeső, villámcsapás, villámcsapás okozta tűz, vihar, valamint áradás.

Az önkormányzati rendelet teljesíti az 1857/2006/EK rendeletnek az önkormányzatok által elfogadandó intézkedésekre és végrehajtandó általános rendelkezésekre (a támogatás odaítélését megelőző intézkedések, a támogatások halmozása, a támogatások átláthatósága és nyomon követése) vonatkozó előírásait

Ivan PURNAT

Župan

Támogatás száma: XA 282/07

Tagállam: Szlovén Köztársaság

Régió: Območje občine Cerkvenjak

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Podpora programom razvoja podeželja v občini Cerkvenjak 2007–2013

Jogalap: Pravilnik o dodeljevanju državnih pomoči za programe kmetijstva v občini Cerkvenjak (II. poglavje)

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege:

| | 2007: 14 188 EUR |
| --- | --- |

2007: 14 188 EUR

| | 2008: 15 160 EUR |
| --- | --- |

2008: 15 160 EUR

| | 2009: 15 160 EUR |
| --- | --- |

2009: 15 160 EUR

| | 2010: 15 160 EUR |
| --- | --- |

2010: 15 160 EUR

| | 2011: 15 160 EUR |
| --- | --- |

2011: 15 160 EUR

| | 2012: 15 160 EUR |
| --- | --- |

2012: 15 160 EUR

| | 2013: 15 160 EUR |
| --- | --- |

2013: 15 160 EUR

A támogatás maximális intenzitása:

1.   Elsődleges előállítással foglalkozó mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás:

| — | a kedvezőtlen helyzetű területeken a támogatható költségek legfeljebb 50 %-a, egyéb területeken legfeljebb 40 %-a. |
| --- | --- |

—

a kedvezőtlen helyzetű területeken a támogatható költségek legfeljebb 50 %-a, egyéb területeken legfeljebb 40 %-a.

A támogatás célja a mezőgazdasági üzemek eszközeinek helyreállításába való beruházás, a mezőgazdasági termeléshez használt berendezések vásárlása, állandó növénykultúrákba való beruházás, valamint a legelőgazdálkodás.

2.   A hagyományos épületek megőrzése:

| — | a kedvezőtlen helyzetű területeken, valamint az 1698/2005/EK rendelet 36. cikke a) pontjának i., ii. és iii. alpontjában említett és a tagállamok által a rendelet 50. és 94. cikke szerint kijelölt területeken a beruházások támogatható költségeinek legfeljebb 75 %-a, egyéb területeken 60 %-a, |
| --- | --- |

—

a kedvezőtlen helyzetű területeken, valamint az 1698/2005/EK rendelet 36. cikke a) pontjának i., ii. és iii. alpontjában említett és a tagállamok által a rendelet 50. és 94. cikke szerint kijelölt területeken a beruházások támogatható költségeinek legfeljebb 75 %-a, egyéb területeken 60 %-a,

| — | a mezőgazdasági üzemekben található, nem termelési célt szolgáló tájképi jellegzetességek megőrzésére irányuló beruházások költségeinek 100 %-áig. |
| --- | --- |

—

a mezőgazdasági üzemekben található, nem termelési célt szolgáló tájképi jellegzetességek megőrzésére irányuló beruházások költségeinek 100 %-áig.

3.   Biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás:

| — | az önkormányzat a támogatást a biztosítási díjakhoz kapcsolódó támogatható költségek legfeljebb 50 %-ára egészíti ki. |
| --- | --- |

—

az önkormányzat a támogatást a biztosítási díjakhoz kapcsolódó támogatható költségek legfeljebb 50 %-ára egészíti ki.

4.   Birtokrendezéshez nyújtott támogatás:

| — | a ténylegesen felmerülő jogi és adminisztratív költségek 100 %-áig. |
| --- | --- |

—

a ténylegesen felmerülő jogi és adminisztratív költségek 100 %-áig.

5.   Minőségi mezőgazdasági termékek előállítását ösztönző támogatás:

| — | a piackutatási tevékenységekkel, valamint terméktervezéssel és -kialakítással kapcsolatos költségek 100 %-áig, ideértve a földrajzi jelzések és eredetmegjelölések elismerése és a különleges tulajdonság tanúsítványa iránt a megfelelő közösségi rendeletekkel összhangban benyújtott kérelem elkészítéséhez nyújtott támogatást. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben. |
| --- | --- |

—

a piackutatási tevékenységekkel, valamint terméktervezéssel és -kialakítással kapcsolatos költségek 100 %-áig, ideértve a földrajzi jelzések és eredetmegjelölések elismerése és a különleges tulajdonság tanúsítványa iránt a megfelelő közösségi rendeletekkel összhangban benyújtott kérelem elkészítéséhez nyújtott támogatást. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben.

6.   Technikai segítségnyújtás az agrárszektorban:

| — | a költségek 100 %-áig a következő esetekben: mezőgazdasági termelők oktatása és szakképzése, tanácsadási szolgáltatások, fórumok, versenyek, kiállítások és vásárok szervezése, kiadványok, katalógusok és weboldalak közzététele, valamint tudományos ismeretek terjesztése. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben |
| --- | --- |

—

a költségek 100 %-áig a következő esetekben: mezőgazdasági termelők oktatása és szakképzése, tanácsadási szolgáltatások, fórumok, versenyek, kiállítások és vásárok szervezése, kiadványok, katalógusok és weboldalak közzététele, valamint tudományos ismeretek terjesztése. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben

A végrehajtás időpontja: 2007. október (támogatás nyújtása csak azt követően lehetséges, hogy az összefoglalót közzétették az Európai Bizottság honlapján)

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: KKV-k támogatása

Az 1857/2006/EK rendelet vonatkozó cikkei és a támogatható költségek: A Cerkvenjak település vidékfejlesztési programjaihoz nyújtandó állami támogatásokról szóló önkormányzati rendelettervezet II. fejezete olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 358., 2006.12.16., 3. o.) alábbi cikkei alapján állami támogatásnak minősülnek:

Rendelet 4. cikke: Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás.

Rendelet 5. cikke: A hagyományos tájkép és épületek megőrzése.

Rendelet 12. cikke: Biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás.

Rendelet 13. cikke: Birtokrendezéshez nyújtott támogatás.

Rendelet 14. cikke: Minőségi mezőgazdasági termékek előállítását ösztönző támogatás.

Rendelet 15. cikke: Technikai segítségnyújtás az agrárszektorban

Érintett gazdasági ágazat(ok): Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Občina Cerkvenjak |
| --- |
| Cerkvenjak 25 |
| SLO-2236 Cerkvenjak |

Občina Cerkvenjak

Cerkvenjak 25

SLO-2236 Cerkvenjak

Internetcím: http://www.izit.si/muv/index.php?action=showByYear&year=2007&obcinaID=15

835. oldal

Egyéb információk: A termények és a termés biztosítása céljából fizetendő biztosítási díjakra vonatkozó intézkedés a következő, természeti csapáshoz hasonló kedvezőtlen időjárási jelenségekre terjed ki: tavaszi fagy, jégeső, villámcsapás, villámcsapás okozta tűz, vihar, valamint áradás.

Az önkormányzati rendelet teljesíti az 1857/2006/EK rendeletnek az önkormányzatok által elfogadandó intézkedésekre és végrehajtandó általános rendelkezésekre (a támogatás odaítélését megelőző intézkedések, a támogatások halmozása, a támogatások átláthatósága és nyomon követése) vonatkozó előírásait

Župan

Jože KRANER

Támogatás száma: XA 283/07

Tagállam: Szlovén Köztársaság

Régió: Območje občine Komenda

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Podpore programom razvoja kmetijstva in podeželja v občini Komenda 2007–2013

Jogalap: Pravilnik o dodeljevanju pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v občini Komenda za programsko obdobje 2007–2013

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege:

| | 2007: 39 577 EUR |
| --- | --- |

2007: 39 577 EUR

| | 2008: 40 170 EUR |
| --- | --- |

2008: 40 170 EUR

| | 2009: 40 800 EUR |
| --- | --- |

2009: 40 800 EUR

| | 2010: 41 400 EUR |
| --- | --- |

2010: 41 400 EUR

| | 2011: 41 800 EUR |
| --- | --- |

2011: 41 800 EUR

| | 2012: 42 200 EUR |
| --- | --- |

2012: 42 200 EUR

| | 2013: 42 577 EUR |
| --- | --- |

2013: 42 577 EUR

A támogatás maximális intenzitása:

1.   Elsődleges előállítással foglalkozó mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás:

| — | valamennyi területen a támogatható költségek legfeljebb 40 %-a. |
| --- | --- |

—

valamennyi területen a támogatható költségek legfeljebb 40 %-a.

A támogatás célja a mezőgazdasági üzemek eszközeinek helyreállításába való beruházás, a mezőgazdasági termelésben használt állattartó épületek felújításához szükséges berendezések vásárlása, állandó növénykultúrákba való beruházás, a művelt területek javítása, a legelőgazdálkodás, valamint a gazdaságban való közlekedést szolgáló utak rendezése.

2.   Biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás:

| — | a biztosítási díjak állami költségvetésből történő társfinanszírozását az önkormányzati támogatás a termés és a termények biztosításához, illetve az állatok betegség miatti elhullása elleni biztosításhoz kapcsolódó támogatható költségek legfeljebb 50 %-ára egészíti ki. |
| --- | --- |

—

a biztosítási díjak állami költségvetésből történő társfinanszírozását az önkormányzati támogatás a termés és a termények biztosításához, illetve az állatok betegség miatti elhullása elleni biztosításhoz kapcsolódó támogatható költségek legfeljebb 50 %-ára egészíti ki.

3.   Birtokrendezéshez nyújtott támogatás:

| — | a ténylegesen felmerülő jogi és adminisztratív költségek 100 %-áig. |
| --- | --- |

—

a ténylegesen felmerülő jogi és adminisztratív költségek 100 %-áig.

4.   Minőségi mezőgazdasági termékek előállítását ösztönző támogatás:

| — | a ténylegesen felmerült költségek 100 %-áig; a támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben. |
| --- | --- |

—

a ténylegesen felmerült költségek 100 %-áig; a támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben.

5.   Technikai segítségnyújtás:

| — | a támogatható költségek 100 %-áig a következő esetekben: mezőgazdasági termelők oktatása és szakképzése, tanácsadási szolgáltatások, fórumok, versenyek, kiállítások és vásárok szervezése, valamint kiadványok, katalógusok és weboldalak közzététele. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben. |
| --- | --- |

—

a támogatható költségek 100 %-áig a következő esetekben: mezőgazdasági termelők oktatása és szakképzése, tanácsadási szolgáltatások, fórumok, versenyek, kiállítások és vásárok szervezése, valamint kiadványok, katalógusok és weboldalak közzététele. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben.

6.   Gazdasági épületek közérdekből történő áthelyezése:

| — | a tényleges költségek 100 %-áig, amennyiben az áthelyezés pusztán meglévő létesítmények lebontásából, elszállításából és újbóli felépítéséből áll, |
| --- | --- |

—

a tényleges költségek 100 %-áig, amennyiben az áthelyezés pusztán meglévő létesítmények lebontásából, elszállításából és újbóli felépítéséből áll,

| — | amennyiben az áthelyezés folytán a mezőgazdasági termelő korszerűbb létesítményekhez jut, akkor a szóban forgó létesítmények áthelyezéséből származó értéknövekményből legalább 60 % önrészt köteles vállalni, |
| --- | --- |

—

amennyiben az áthelyezés folytán a mezőgazdasági termelő korszerűbb létesítményekhez jut, akkor a szóban forgó létesítmények áthelyezéséből származó értéknövekményből legalább 60 % önrészt köteles vállalni,

| — | amennyiben az áthelyezés folytán megnő a termelési kapacitás, a kedvezményezett köteles viselni a növekedéssel összefüggő költségek legalább 60 %-át |
| --- | --- |

—

amennyiben az áthelyezés folytán megnő a termelési kapacitás, a kedvezményezett köteles viselni a növekedéssel összefüggő költségek legalább 60 %-át

A végrehajtás időpontja: 2007. október (támogatás nyújtása csak azt követően lehetséges, hogy az összefoglalót közzétették az Európai Bizottság honlapján)

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: KKV-k támogatása

Az 1857/2006/EK rendelet vonatkozó cikkei és a támogatható költségek: A Komenda település közigazgatási területén a mezőgazdaság és a vidéki területek megőrzésére és fejlesztésére a 2007–2013-as programozási időszakban nyújtandó támogatásokról szóló önkormányzati rendelettervezet II. fejezete olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 358., 2006.12.16., 3. o.) alábbi cikkei alapján állami támogatásnak minősülnek:

Rendelet 4. cikke: Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás.

Rendelet 6. cikke: Gazdasági épületek közérdekből történő áthelyezése.

Rendelet 12. cikke: Biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás.

Rendelet 13. cikke: Birtokrendezéshez nyújtott támogatás.

Rendelet 14. cikke: Minőségi mezőgazdasági termékek előállítását ösztönző támogatás.

Rendelet 15. cikke: Technikai segítségnyújtás

Érintett gazdasági ágazat(ok): Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Občina Komenda |
| --- |
| Zajčeva cesta 23 |
| SLO-1218 Komenda |

Občina Komenda

Zajčeva cesta 23

SLO-1218 Komenda

Internetcím: http://www.komenda.si/si/aplenca/uradne-objave_07-2007.pdf

13. oldal

Egyéb információk: A termények és a termés biztosítása céljából fizetendő biztosítási díjakra vonatkozó intézkedés a következő, természeti csapáshoz hasonló kedvezőtlen időjárási jelenségekre terjed ki: tavaszi fagy, jégeső, villámcsapás, villámcsapás okozta tűz, vihar, valamint áradás.

Az önkormányzati rendelet teljesíti az 1857/2006/EK rendeletnek az önkormányzatok által elfogadandó intézkedésekre és az alkalmazandó általános rendelkezésekre (a támogatás odaítélését megelőző intézkedések, a támogatások halmozása, a támogatások átláthatósága és nyomon követése) vonatkozó előírásait

Tomaž DROLEC

Župan

---

V Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 24.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 159/18 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 159/18

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – LENGYELORSZÁG

Állami támogatás C 11/08 (ex N 908/06) – MSF 2002 – Támogatás a BVG Medien Beteiligungs GmbH számára

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 159/07)

A Bizottság 2008. március 11-i levelében, amelynek hiteles nyelvű másolata megtalálható ezen összefoglalót követően, értesítette Lengyelországot az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról a fent említett támogatási intézkedéssel kapcsolatosan.

A szóban forgó támogatási intézkedéssel kapcsolatban, amelyre vonatkozóan a Bizottság eljárást kezdeményez, az érdekelt felek az ezen összefoglaló és az azt követő levél közzétételét követő egy hónapon belül nyújthatják be észrevételeiket, az alábbi címre:

| European Commission (Európai Bizottság) |
| --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| State Aid Greffe (Állami Támogatások Hivatala) |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

State Aid Greffe (Állami Támogatások Hivatala)

B-1049 Brussels (Brüsszel)

Fax: (32-2) 296 12 42

Ezeket az észrevételeket közlik Lengyelországgal. Az észrevételeket benyújtó érdekelt felek személyes adataik bizalmas kezelését írásban, kérésüket megindokolva kérhetik.

AZ ÖSSZEFOGLALÁS SZÖVEGE

AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA ÉS A BERUHÁZÁSI PROJEKT

E határozat a Heinrich Bauer Verlaghoz tartozó BVG Medien Beteiligungs GmbH számára nyújtott azon regionális beruházási támogatásra vonatkozik, melyet a dél-lengyelországi Alsó-Szilézia régióban található új rotációs mélynyomó üzemek létrehozásához biztosítottak. A projekt összes elszámolható beruházási költsége diszkontált értéken 734,031 millió PLN tesz ki (157,95 millió EUR). A támogatás teljes összege diszkontált értéken 220,057 millió PLN (47,35 millió EUR), amely 29,98 %-os nettó támogatástartalmú támogatási intenzitásnak felel meg. A bejelentett projekt magazinok, reklámkatalógusok és reklámajándékok rotációs mélynyomású technológiával történő nyomására vonatkozik.

A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGÉNEK VIZSGÁLATA

A Bizottság ebben a szakaszban úgy véli, hogy a támogatás egyértelműen megfelel a regionális állami támogatásról szóló iránymutatás (1) feltételeinek.

A nagyberuházások regionális támogatására vonatkozó multiszektorális keretrendszer (2) (a továbbiakban: MSF) (24) bekezdésének a) és b) pontjában foglalt piaci teszteket illetően a Bizottság megvizsgált néhány érintett piacot, és arra a következtetésre jutott, hogy mivel a magazinok nyomása teszi majd ki a tervezett üzem termelésének legnagyobb részét, a magazinok rotációs mélynyomással történő nyomásának piacát külön piacnak kell tekinteni.

A kedvezményezett piaci részesedése csoportszinten egyértelműen 25 % alatt marad az EGT-ben. A Bizottságnak azonban kétségei vannak afelől, vajon az EGT tekinthető-e az érintett földrajzi piacnak.

A projekt révén keletkezett kapacitás továbbá EGT-szinten valószínűleg meghaladja a magazinok rotációs mélynyomású piaca méretének 5 %-át. A Bizottságnak ebből kifolyólag kétségei vannak a projektnek az MSF (24) bekezdésének b) pontjával való összeegyeztethetőségét illetően.

A LEVÉL SZÖVEGE

„Komisja pragnie poinformować Polskę, że po przeanalizowaniu dostarczonych przez polskie władze informacji na temat wyżej wymienionego środka pomocy, podjęła decyzję o wszczęciu postępowania określonego w art. 88 ust. 2 Traktatu WE.

1.   PROCEDURA

| (1) | Powiadomieniem przesłanym w formie elektronicznej w dniu 27 grudnia 2006 r., zarejestrowanym w Komisji tego samego dnia (3), polskie władze zgłosiły, zgodnie z art. 88 ust. 3 Traktatu WE i na mocy Wielosektorowych zasad ramowych dotyczących pomocy regionalnej na rzecz dużych projektów inwestycyjnych (4) (zwanych dalej »Zasadami«), zamiar udzielenia pomocy regionalnej na rzecz dużego projektu inwestycyjnego przedsiębiorstwa BVG Medien Beteiligungs GmbH. |
| --- | --- |

(1)

Powiadomieniem przesłanym w formie elektronicznej w dniu 27 grudnia 2006 r., zarejestrowanym w Komisji tego samego dnia (3), polskie władze zgłosiły, zgodnie z art. 88 ust. 3 Traktatu WE i na mocy Wielosektorowych zasad ramowych dotyczących pomocy regionalnej na rzecz dużych projektów inwestycyjnych (4) (zwanych dalej »Zasadami«), zamiar udzielenia pomocy regionalnej na rzecz dużego projektu inwestycyjnego przedsiębiorstwa BVG Medien Beteiligungs GmbH.

| (2) | Pismami z dnia 2 marca 2007 r. (D/50921), 15 czerwca 2007 r. (D/52553) i 21 grudnia 2007 r. (D/55146) Komisja zwróciła się z prośbą o przekazanie dodatkowych informacji. Polskie władze odpowiedziały pismami z dnia 13 kwietnia 2007 r. (A/33156), 23 października 2007 r. (A/38722) i 23 stycznia 2008 r. (A/1392). |
| --- | --- |

(2)

Pismami z dnia 2 marca 2007 r. (D/50921), 15 czerwca 2007 r. (D/52553) i 21 grudnia 2007 r. (D/55146) Komisja zwróciła się z prośbą o przekazanie dodatkowych informacji. Polskie władze odpowiedziały pismami z dnia 13 kwietnia 2007 r. (A/33156), 23 października 2007 r. (A/38722) i 23 stycznia 2008 r. (A/1392).

2.   OPIS ŚRODKA POMOCY

2.1.   Cel

| (3) | Środek stanowi wsparcie na rzecz utworzenia nowej drukarni wklęsłodrukowej, stanowiąc w ten sposób wsparcie rozwoju regionalnego i zatrudnienia w położonym w południowo-zachodniej Polsce regionie dolnośląskim, będącym obszarem objętym pomocą na mocy art. 87 ust. 3 lit. a) Traktatu WE, dla którego pułap pomocy regionalnej wynosi 50 % ekwiwalentu dotacji netto (EDN), zgodnie z mapą pomocy regionalnej w Polsce obowiązującą w okresie 1 maja 2004 r.–31 grudnia 2006 r. (5). |
| --- | --- |

(3)

Środek stanowi wsparcie na rzecz utworzenia nowej drukarni wklęsłodrukowej, stanowiąc w ten sposób wsparcie rozwoju regionalnego i zatrudnienia w położonym w południowo-zachodniej Polsce regionie dolnośląskim, będącym obszarem objętym pomocą na mocy art. 87 ust. 3 lit. a) Traktatu WE, dla którego pułap pomocy regionalnej wynosi 50 % ekwiwalentu dotacji netto (EDN), zgodnie z mapą pomocy regionalnej w Polsce obowiązującą w okresie 1 maja 2004 r.–31 grudnia 2006 r. (5).

2.2.   Beneficjent

| (4) | Władze polskie poinformowały, że przedmiotowy projekt inwestycyjny będzie prowadzony i zarządzany przez spółkę komandytową BDN Sp. z o.o. Sp. k. (zwaną dalej »Spółką«). |
| --- | --- |

(4)

Władze polskie poinformowały, że przedmiotowy projekt inwestycyjny będzie prowadzony i zarządzany przez spółkę komandytową BDN Sp. z o.o. Sp. k. (zwaną dalej »Spółką«).

| (5) | W skład Spółki wchodzą: jako komplementariusz zarejestrowana w Polsce spółka BDN Sp. z o.o. (dalej »BDN«) oraz jako komandytariusz zarejestrowana w Niemczech spółka z ograniczoną odpowiedzialnością BVG Medien Beteiligungs GmbH (dalej »BVG«). |
| --- | --- |

(5)

W skład Spółki wchodzą: jako komplementariusz zarejestrowana w Polsce spółka BDN Sp. z o.o. (dalej »BDN«) oraz jako komandytariusz zarejestrowana w Niemczech spółka z ograniczoną odpowiedzialnością BVG Medien Beteiligungs GmbH (dalej »BVG«).

| (6) | Polskie władze wskazały również, że zgodnie z kodeksem spółek handlowych spółka komandytowa nie ma osobowości prawnej. Dlatego podatek dochodowy od osób prawnych wynikający z działalności gospodarczej Spółki płacą jej wspólnicy. Ponieważ pomoc udzielona została w formie zwolnienia z podatku dochodowego od osób prawnych, rzeczywistymi beneficjentami pomocy są wspólnicy, tj. BDN i BVG. |
| --- | --- |

(6)

Polskie władze wskazały również, że zgodnie z kodeksem spółek handlowych spółka komandytowa nie ma osobowości prawnej. Dlatego podatek dochodowy od osób prawnych wynikający z działalności gospodarczej Spółki płacą jej wspólnicy. Ponieważ pomoc udzielona została w formie zwolnienia z podatku dochodowego od osób prawnych, rzeczywistymi beneficjentami pomocy są wspólnicy, tj. BDN i BVG.

| (7) | Zgodnie z informacjami przekazanymi przez polskie władze, wspólnicy dzielą się wszelkimi zyskami (w tym również wszelkimi obniżkami podatków obciążających te zyski) proporcjonalnie do ich udziałów w Spółce, tj. ponad 99 % przypada spółce BVG, a mniej niż 1 % spółce BDN. |
| --- | --- |

(7)

Zgodnie z informacjami przekazanymi przez polskie władze, wspólnicy dzielą się wszelkimi zyskami (w tym również wszelkimi obniżkami podatków obciążających te zyski) proporcjonalnie do ich udziałów w Spółce, tj. ponad 99 % przypada spółce BVG, a mniej niż 1 % spółce BDN.

| (8) | Ponadto ponieważ spółka BDN jest w całości własnością spółki BVG, Komisja uznaje, zgodnie z opinią polskich władz, że beneficjentem środka pomocy jest spółka BVG. Tym niemniej bierze się pod uwagę łączną kwotę pomocy (tj. część przypadającą spółce BVG, a także część przypadającą spółce BDN), stąd Komisja uznaje grupę BVG za ostatecznego beneficjenta pomocy. |
| --- | --- |

(8)

Ponadto ponieważ spółka BDN jest w całości własnością spółki BVG, Komisja uznaje, zgodnie z opinią polskich władz, że beneficjentem środka pomocy jest spółka BVG. Tym niemniej bierze się pod uwagę łączną kwotę pomocy (tj. część przypadającą spółce BVG, a także część przypadającą spółce BDN), stąd Komisja uznaje grupę BVG za ostatecznego beneficjenta pomocy.

| (9) | Obliczając udział rynkowy beneficjenta (6), Komisja uwzględniła również fakt, że spółka BVG jest dużym przedsiębiorstwem będącym (...) (7) własnością BVG Medien KG, spółki komandytowej należącej do prywatnych inwestorów. Dokładniej właścicielem (...) % udziałów jest Heinz H. Bauer i jego rodzina. Heinz Bauer jest również właścicielem 96 % udziałów w innej grupie kapitałowej, Heinrich Bauer Verlag, wydawnictwie posiadającym szereg podmiotów zależnych na całym świecie. |
| --- | --- |

(9)

Obliczając udział rynkowy beneficjenta (6), Komisja uwzględniła również fakt, że spółka BVG jest dużym przedsiębiorstwem będącym (...) (7) własnością BVG Medien KG, spółki komandytowej należącej do prywatnych inwestorów. Dokładniej właścicielem (...) % udziałów jest Heinz H. Bauer i jego rodzina. Heinz Bauer jest również właścicielem 96 % udziałów w innej grupie kapitałowej, Heinrich Bauer Verlag, wydawnictwie posiadającym szereg podmiotów zależnych na całym świecie.

2.3.   Projekt inwestycyjny

2.3.1.   Produkty i technologia

| (10) | Spółka zakłada nową drukarnię wklęsłodrukową położoną w Nowogrodźcu w Kamiennogórskiej Specjalnej Strefie Ekonomicznej. |
| --- | --- |

(10)

Spółka zakłada nową drukarnię wklęsłodrukową położoną w Nowogrodźcu w Kamiennogórskiej Specjalnej Strefie Ekonomicznej.

| (11) | W technice wklęsłodruku farba drukarska jest przenoszona na podłoże (np. papier) przez stalowy cylinder drukujący wygrawerowany elektromechanicznie lub techniką laserową. |
| --- | --- |

(11)

W technice wklęsłodruku farba drukarska jest przenoszona na podłoże (np. papier) przez stalowy cylinder drukujący wygrawerowany elektromechanicznie lub techniką laserową.

| (12) | Nowa drukarnia będzie miała (...) linie wklęsłodrukowe realizujące trzy główne etapy produkcji. Produkcja będzie rozpoczynać się od przygotowania form drukarskich (cylindrów) na podstawie danych cyfrowych dostarczonych przez klienta. Następną czynnością będzie drukowanie techniką wklęsłodruku — papier będzie zadrukowywany w czterech kolorach bazowych, cięty, składany i zszywany w produkt końcowy. W ostatnim etapie produkt końcowy jest pakowany i wysyłany do miejsca przeznaczenia. |
| --- | --- |

(12)

Nowa drukarnia będzie miała (...) linie wklęsłodrukowe realizujące trzy główne etapy produkcji. Produkcja będzie rozpoczynać się od przygotowania form drukarskich (cylindrów) na podstawie danych cyfrowych dostarczonych przez klienta. Następną czynnością będzie drukowanie techniką wklęsłodruku — papier będzie zadrukowywany w czterech kolorach bazowych, cięty, składany i zszywany w produkt końcowy. W ostatnim etapie produkt końcowy jest pakowany i wysyłany do miejsca przeznaczenia.

| (13) | Nowa drukarnia będzie zajmować się głównie drukowaniem czasopism, katalogów handlowych i ulotek reklamowych (materiałów reklamowych dodawanych do czasopism i gazet). Planuje się następującą strukturę produkcji: ok. (90–100) % czasopisma i ok. (0–10) % inne produkty. Wynika to stąd, że drukarnia ma już stabilny portfel zamówień na czasopisma, m.in. od wewnętrznych wydawców należących do tej samej grupy co beneficjent. Oczekuje się jednak, że zakład będzie stopniowo powiększał swój udział w rynku katalogów. |
| --- | --- |

(13)

Nowa drukarnia będzie zajmować się głównie drukowaniem czasopism, katalogów handlowych i ulotek reklamowych (materiałów reklamowych dodawanych do czasopism i gazet). Planuje się następującą strukturę produkcji: ok. (90–100) % czasopisma i ok. (0–10) % inne produkty. Wynika to stąd, że drukarnia ma już stabilny portfel zamówień na czasopisma, m.in. od wewnętrznych wydawców należących do tej samej grupy co beneficjent. Oczekuje się jednak, że zakład będzie stopniowo powiększał swój udział w rynku katalogów.

2.3.2.   Realizacja projektu

| (14) | Projekt inwestycyjny rozpoczęto w 2004 r. Obejmuje on otwarcie (...) linii produkcyjnych. Otwarto już (...) wraz z instalacjami towarzyszącymi. Złożono również zamówienie (...), przekazanie do użytku planowane jest na (...). Przewiduje się, że następnie (...). Według prognoz polskich władz cały projekt zostanie ukończony w 2009 r. |
| --- | --- |

(14)

Projekt inwestycyjny rozpoczęto w 2004 r. Obejmuje on otwarcie (...) linii produkcyjnych. Otwarto już (...) wraz z instalacjami towarzyszącymi. Złożono również zamówienie (...), przekazanie do użytku planowane jest na (...). Przewiduje się, że następnie (...). Według prognoz polskich władz cały projekt zostanie ukończony w 2009 r.

| (15) | Drukarnia rozpoczęła produkcję w lipcu 2006 r. Pełne zdolności produkcyjne wszystkich (...) linii, wynoszące 152 tys. ton rocznie, mają zostać osiągnięte w 2010 r. |
| --- | --- |

(15)

Drukarnia rozpoczęła produkcję w lipcu 2006 r. Pełne zdolności produkcyjne wszystkich (...) linii, wynoszące 152 tys. ton rocznie, mają zostać osiągnięte w 2010 r.

2.4.   Kwalifikowalne koszty

| (16) | Kwalifikowalne koszty inwestycji oblicza się na podstawie kosztów związanych z inwestycją początkową. Kwalifikowalne koszty wynoszą nominalnie 857,998 mln PLN (ok. 184,6 mln EUR (8)), a ich wartość zdyskontowana to 734,031 mln PLN (ok. 157,95 mln EUR). Poniższa tabela 1 przedstawia strukturę kosztów kwalifikowalnych związanych z realizacją inwestycji, wyrażonych w wartościach nominalnych.
  Tabela 1
  Podział kosztów projektu dotyczących inwestycji początkowej (mln PLN, wartości nominalne)






  Grunty | (...) |
| --- | --- | --- |
| Budynki, pomieszczenia, obiekty inżynierii lądowej i wodnej | (...) |
| Maszyny, instalacje i wyposażenie | (...) |
| Kwalifikowalne koszty ogółem | 858,000 |

(16)

Kwalifikowalne koszty inwestycji oblicza się na podstawie kosztów związanych z inwestycją początkową. Kwalifikowalne koszty wynoszą nominalnie 857,998 mln PLN (ok. 184,6 mln EUR (8)), a ich wartość zdyskontowana to 734,031 mln PLN (ok. 157,95 mln EUR). Poniższa tabela 1 przedstawia strukturę kosztów kwalifikowalnych związanych z realizacją inwestycji, wyrażonych w wartościach nominalnych.

Tabela 1

Podział kosztów projektu dotyczących inwestycji początkowej (mln PLN, wartości nominalne)

Grunty

(...)

Budynki, pomieszczenia, obiekty inżynierii lądowej i wodnej

(...)

Maszyny, instalacje i wyposażenie

(...)

Kwalifikowalne koszty ogółem

858,000

2.5.   Podstawa prawna

| (17) | Wskazano następującą podstawę prawną pomocy:






  — | ustawa z dnia 20 października 1994 r. o specjalnych strefach ekonomicznych, |
| --- | --- | --- |

(17)

Wskazano następującą podstawę prawną pomocy:

—

ustawa z dnia 20 października 1994 r. o specjalnych strefach ekonomicznych,

| — | rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 14 września 2004 r. w sprawie kamiennogórskiej specjalnej strefy ekonomicznej. |
| --- | --- |

—

rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 14 września 2004 r. w sprawie kamiennogórskiej specjalnej strefy ekonomicznej.

2.6.   Środek pomocy

2.6.1.   Forma i kwota pomocy

| (18) | Pomoc udzielana jest w ramach zatwierdzonego programu nr PL 39/2004 (9). Pomoc polega na całkowitym zwolnieniu z podatku dochodowego od osób prawnych (wynoszącego obecnie w Polsce 19 %) do końca okresu, na który utworzono specjalną strefę ekonomiczną (tj. do dnia 1 grudnia 2017 r.) lub do momentu osiągnięcia odpowiedniego pułapu wysokości pomocy regionalnej. |
| --- | --- |

(18)

Pomoc udzielana jest w ramach zatwierdzonego programu nr PL 39/2004 (9). Pomoc polega na całkowitym zwolnieniu z podatku dochodowego od osób prawnych (wynoszącego obecnie w Polsce 19 %) do końca okresu, na który utworzono specjalną strefę ekonomiczną (tj. do dnia 1 grudnia 2017 r.) lub do momentu osiągnięcia odpowiedniego pułapu wysokości pomocy regionalnej.

| (19) | Chociaż rzeczywista kwota ulgi podatkowej zależy od wysokości dochodu podatnika przed opodatkowaniem i może okazać się niższa niż maksymalna dopuszczalna kwota, przy obliczaniu intensywności pomocy należy wziąć pod uwagę pułap, do którego kwalifikuje się beneficjent. |
| --- | --- |

(19)

Chociaż rzeczywista kwota ulgi podatkowej zależy od wysokości dochodu podatnika przed opodatkowaniem i może okazać się niższa niż maksymalna dopuszczalna kwota, przy obliczaniu intensywności pomocy należy wziąć pod uwagę pułap, do którego kwalifikuje się beneficjent.

| (20) | Pułap ten odpowiada kwocie wynikającej z obniżonego pułapu pomocy regionalnej i wynosi 220,057 mln PLN (47,35 mln EUR) w wartości zdyskontowanej. Polskie władze potwierdziły, że jeśli koszty kwalifikowalne będą niższe od prognozowanych, pułap ten zostanie proporcjonalnie obniżony. |
| --- | --- |

(20)

Pułap ten odpowiada kwocie wynikającej z obniżonego pułapu pomocy regionalnej i wynosi 220,057 mln PLN (47,35 mln EUR) w wartości zdyskontowanej. Polskie władze potwierdziły, że jeśli koszty kwalifikowalne będą niższe od prognozowanych, pułap ten zostanie proporcjonalnie obniżony.

| (21) | Aby skorzystać ze zwolnienia podatkowego, beneficjent musiał zwrócić się o zezwolenie na prowadzenie działalności w tej specjalnej strefie ekonomicznej. Zezwolenie zostało udzielone dnia 21 czerwca 2004 r. i według polskich władz dzień ten można uznać za datę udzielenia pomocy. |
| --- | --- |

(21)

Aby skorzystać ze zwolnienia podatkowego, beneficjent musiał zwrócić się o zezwolenie na prowadzenie działalności w tej specjalnej strefie ekonomicznej. Zezwolenie zostało udzielone dnia 21 czerwca 2004 r. i według polskich władz dzień ten można uznać za datę udzielenia pomocy.

| (22) | Zawiadomienie zostało złożone dopiero w 2006 r., kiedy to w następstwie realizacji różnych etapów inwestycji i wynikającego z tego wzrostu kosztów kwalifikowalnych polskie władze nabrały pewności, że przedmiotowy środek pomocy wymaga indywidualnego zgłoszenia zgodnie z pkt 24 Zasad. |
| --- | --- |

(22)

Zawiadomienie zostało złożone dopiero w 2006 r., kiedy to w następstwie realizacji różnych etapów inwestycji i wynikającego z tego wzrostu kosztów kwalifikowalnych polskie władze nabrały pewności, że przedmiotowy środek pomocy wymaga indywidualnego zgłoszenia zgodnie z pkt 24 Zasad.

| (23) | W tej kwestii polskie władze wyjaśniły, że przedmiotowy program pomocy (nr PL 39/2004) wymaga jedynie minimalnej kwoty wydatków inwestycyjnych i stanowi podstawę do przyznania prawa do zwolnienia z podatku dochodowego od osób prawnych do dopuszczalnego pułapu pomocy regionalnej. W momencie wydania zezwolenia, a więc udzielenia pomocy, władze nie znały jeszcze ani dokładnej kwoty kosztów kwalifikowalnych, ani kwoty pomocy. |
| --- | --- |

(23)

W tej kwestii polskie władze wyjaśniły, że przedmiotowy program pomocy (nr PL 39/2004) wymaga jedynie minimalnej kwoty wydatków inwestycyjnych i stanowi podstawę do przyznania prawa do zwolnienia z podatku dochodowego od osób prawnych do dopuszczalnego pułapu pomocy regionalnej. W momencie wydania zezwolenia, a więc udzielenia pomocy, władze nie znały jeszcze ani dokładnej kwoty kosztów kwalifikowalnych, ani kwoty pomocy.

| (24) | W związku z powyższym oraz w celu zapewnienia zgodności z klauzulą zawieszającą polskie władze zobowiązały się ograniczyć aktualnie dostępną beneficjentowi kwotę pomocy do maksymalnej kwoty niewymagającej indywidualnego zgłoszenia zgodnie z pkt 24 Zasad (tj. 37,5 mln EUR w wartości zdyskontowanej). Wszelka pomoc powyżej tej kwoty nie zostanie wprowadzona w życie do czasu zatwierdzenia przez Komisję. |
| --- | --- |

(24)

W związku z powyższym oraz w celu zapewnienia zgodności z klauzulą zawieszającą polskie władze zobowiązały się ograniczyć aktualnie dostępną beneficjentowi kwotę pomocy do maksymalnej kwoty niewymagającej indywidualnego zgłoszenia zgodnie z pkt 24 Zasad (tj. 37,5 mln EUR w wartości zdyskontowanej). Wszelka pomoc powyżej tej kwoty nie zostanie wprowadzona w życie do czasu zatwierdzenia przez Komisję.

| (25) | Odpowiedzialnym organem udzielającym pomocy jest Ministerstwo Gospodarki. |
| --- | --- |

(25)

Odpowiedzialnym organem udzielającym pomocy jest Ministerstwo Gospodarki.

2.6.2.   Kumulacja

| (26) | Zwolnienie podatkowe udzielone w ramach programu nr PL 39/2004 może podlegać kumulacji z pomocą otrzymaną z innych źródeł w celu pokrycia tych samych kosztów kwalifikowalnych. |
| --- | --- |

(26)

Zwolnienie podatkowe udzielone w ramach programu nr PL 39/2004 może podlegać kumulacji z pomocą otrzymaną z innych źródeł w celu pokrycia tych samych kosztów kwalifikowalnych.

| (27) | Jeśli chodzi o przepisy zapewniające zgodność z zasadami kumulacji, polskie władze wskazały, że przy obliczaniu dostępnej kwoty pomocy regionalnej w tej specjalnej strefie ekonomicznej, należy wziąć pod uwagę wszystkie typy otrzymanej pomocy regionalnej. Podmioty ubiegające się o pomoc inną niż pomoc de minimis muszą w momencie składania wniosku poinformować podmiot udzielający pomocy o otrzymanej przez nie pomocy publicznej, podając m.in. datę otrzymania pomocy i jej podstawę prawną oraz formę i cel pomocy. |
| --- | --- |

(27)

Jeśli chodzi o przepisy zapewniające zgodność z zasadami kumulacji, polskie władze wskazały, że przy obliczaniu dostępnej kwoty pomocy regionalnej w tej specjalnej strefie ekonomicznej, należy wziąć pod uwagę wszystkie typy otrzymanej pomocy regionalnej. Podmioty ubiegające się o pomoc inną niż pomoc de minimis muszą w momencie składania wniosku poinformować podmiot udzielający pomocy o otrzymanej przez nie pomocy publicznej, podając m.in. datę otrzymania pomocy i jej podstawę prawną oraz formę i cel pomocy.

2.7.   Utrzymanie działalności objętej pomocą

| (28) | Polskie władze potwierdziły, że przedmiotowy projekt inwestycyjny musi być utrzymywany przez okres pięciu lat od dnia ukończenia. |
| --- | --- |

(28)

Polskie władze potwierdziły, że przedmiotowy projekt inwestycyjny musi być utrzymywany przez okres pięciu lat od dnia ukończenia.

2.8.   Efekt zachęty

| (29) | Jeśli chodzi o efekt zachęty przedmiotowej pomocy, potwierdzono, że beneficjent zwrócił się o zezwolenie dające prawo do otrzymania pomocy i zostało one wydane, przed rozpoczęciem prac w ramach tego projektu. Jak wspomniano wyżej, zezwolenie dało prawo do otrzymania pomocy w formie zwolnienia podatkowego do wysokości odpowiedniego pułapu pomocy regionalnej obliczonego z uwzględnieniem całkowitych kosztów kwalifikowalnych projektu. |
| --- | --- |

(29)

Jeśli chodzi o efekt zachęty przedmiotowej pomocy, potwierdzono, że beneficjent zwrócił się o zezwolenie dające prawo do otrzymania pomocy i zostało one wydane, przed rozpoczęciem prac w ramach tego projektu. Jak wspomniano wyżej, zezwolenie dało prawo do otrzymania pomocy w formie zwolnienia podatkowego do wysokości odpowiedniego pułapu pomocy regionalnej obliczonego z uwzględnieniem całkowitych kosztów kwalifikowalnych projektu.

2.9.   Wkład w rozwój regionalny

| (30) | Dolny Śląsk to region dotknięty poważnymi problemami społeczno-gospodarczymi, w którym PKB na mieszkańca w 2004 r. stanowił jedynie 51,7 % średniej UE-27 (10), a stopa bezrobocia wyniosła 24,9 %, co stanowiło 268 % średniej UE-27 oraz 131 % średniej stopy bezrobocia w Polsce. |
| --- | --- |

(30)

Dolny Śląsk to region dotknięty poważnymi problemami społeczno-gospodarczymi, w którym PKB na mieszkańca w 2004 r. stanowił jedynie 51,7 % średniej UE-27 (10), a stopa bezrobocia wyniosła 24,9 %, co stanowiło 268 % średniej UE-27 oraz 131 % średniej stopy bezrobocia w Polsce.

| (31) | Oczekuje się, że inwestycja we wspomniane (...) linie produkcyjne stworzy bezpośrednio około 500 miejsc pracy, a także dodatkowe miejsca pracy u dostawców papieru i farby drukarskiej oraz u innych dostawców usług pomocniczych. Ponadto w związku z wykorzystaniem najnowocześniejszych technologii (laserowe grawerowanie form drukarskich oraz produkcja wspomagana komputerowo), projekt wygeneruje popyt na personel z wyższym wykształceniem oraz zapewni przepływ wiedzy specjalistycznej (know-how). |
| --- | --- |

(31)

Oczekuje się, że inwestycja we wspomniane (...) linie produkcyjne stworzy bezpośrednio około 500 miejsc pracy, a także dodatkowe miejsca pracy u dostawców papieru i farby drukarskiej oraz u innych dostawców usług pomocniczych. Ponadto w związku z wykorzystaniem najnowocześniejszych technologii (laserowe grawerowanie form drukarskich oraz produkcja wspomagana komputerowo), projekt wygeneruje popyt na personel z wyższym wykształceniem oraz zapewni przepływ wiedzy specjalistycznej (know-how).

2.10.   Ogólne zobowiązania

| (32) | Polskie władze zobowiązały się dostarczyć Komisji:






  — | co pięć lat, począwszy od dnia zatwierdzenia pomocy przez Komisję — sprawozdania okresowe (w tym także informacje dotyczące wysokości wypłaconych kwot, wykonania umowy o udzieleniu pomocy oraz wszelkich innych projektów inwestycyjnych rozpoczętych na terenie tego samego zakładu/fabryki), |
| --- | --- | --- |

(32)

Polskie władze zobowiązały się dostarczyć Komisji:

—

co pięć lat, począwszy od dnia zatwierdzenia pomocy przez Komisję — sprawozdania okresowe (w tym także informacje dotyczące wysokości wypłaconych kwot, wykonania umowy o udzieleniu pomocy oraz wszelkich innych projektów inwestycyjnych rozpoczętych na terenie tego samego zakładu/fabryki),

| — | w terminie sześciu miesięcy od wypłaty ostatniej raty pomocy według zgłoszonego harmonogramu płatności — szczegółowe sprawozdanie końcowe. |
| --- | --- |

—

w terminie sześciu miesięcy od wypłaty ostatniej raty pomocy według zgłoszonego harmonogramu płatności — szczegółowe sprawozdanie końcowe.

3.   OCENA ŚRODKA POMOCY I JEGO ZGODNOŚCI ZE WSPÓLNYM RYNKIEM

3.1.   Istnienie pomocy państwa w rozumieniu art. 87 ust. 1 Traktatu WE

| (33) | Pomoc w ramach przedmiotowego środka udzielania jest w formie zwolnienia z podatku dochodowego od osób prawnych, co stanowi dla polskich władz utracony dochód. Stanowi to zasoby państwowe w rozumieniu art. 87 ust. 1 Traktatu WE. Środek ma charakter selektywny, ponieważ pomoc przyznana jest pojedynczemu przedsiębiorstwu. Pomoc ta zwalnia beneficjenta z kosztów, które musiałby ponieść w normalnych warunkach rynkowych, dlatego przedsiębiorstwo to korzysta z przewagi ekonomicznej nad konkurentami, co stwarza zagrożenie zakłócenia konkurencji. W stopniu w jakim produkty, których dotyczy inwestycja, są przedmiotem wymiany handlowej, istnieje ryzyko, że przedmiotowa pomoc mogłaby wpłynąć na wymianę handlową między państwami członkowskimi. |
| --- | --- |

(33)

Pomoc w ramach przedmiotowego środka udzielania jest w formie zwolnienia z podatku dochodowego od osób prawnych, co stanowi dla polskich władz utracony dochód. Stanowi to zasoby państwowe w rozumieniu art. 87 ust. 1 Traktatu WE. Środek ma charakter selektywny, ponieważ pomoc przyznana jest pojedynczemu przedsiębiorstwu. Pomoc ta zwalnia beneficjenta z kosztów, które musiałby ponieść w normalnych warunkach rynkowych, dlatego przedsiębiorstwo to korzysta z przewagi ekonomicznej nad konkurentami, co stwarza zagrożenie zakłócenia konkurencji. W stopniu w jakim produkty, których dotyczy inwestycja, są przedmiotem wymiany handlowej, istnieje ryzyko, że przedmiotowa pomoc mogłaby wpłynąć na wymianę handlową między państwami członkowskimi.

| (34) | Dlatego Komisja uznaje, że zgłoszony środek stanowi pomoc państwa w rozumieniu art. 87 ust. 1 Traktatu WE. |
| --- | --- |

(34)

Dlatego Komisja uznaje, że zgłoszony środek stanowi pomoc państwa w rozumieniu art. 87 ust. 1 Traktatu WE.

3.2.   Zgodność środka pomocy z prawem

| (35) | Zgłaszając środek pomocy, polskie władze działały zgodnie z regułami dotyczącymi indywidualnego zgłoszenia, zawartymi w pkt 24 Zasad. Wszelka pomoc powyżej indywidualnego progu zgłoszenia (11) nie zostanie wprowadzona w życie do czasu zatwierdzenia przez Komisję. |
| --- | --- |

(35)

Zgłaszając środek pomocy, polskie władze działały zgodnie z regułami dotyczącymi indywidualnego zgłoszenia, zawartymi w pkt 24 Zasad. Wszelka pomoc powyżej indywidualnego progu zgłoszenia (11) nie zostanie wprowadzona w życie do czasu zatwierdzenia przez Komisję.

3.3.   Zgodność pomocy ze wspólnym rynkiem

| (36) | Komisja oceniła zgodność środka pomocy z regułami określonymi w Wytycznych w sprawie krajowej pomocy regionalnej (12) (zwanych dalej »Wytycznymi«) oraz Zasadach. W pierwszej kolejności Komisja sprawdziła, czy wypełniono standardowe kryteria zgodności zawarte w Wytycznych, a następnie oceniono zgodność z wymogami zawartymi w Zasadach. |
| --- | --- |

(36)

Komisja oceniła zgodność środka pomocy z regułami określonymi w Wytycznych w sprawie krajowej pomocy regionalnej (12) (zwanych dalej »Wytycznymi«) oraz Zasadach. W pierwszej kolejności Komisja sprawdziła, czy wypełniono standardowe kryteria zgodności zawarte w Wytycznych, a następnie oceniono zgodność z wymogami zawartymi w Zasadach.

3.4.   Zgodność z ogólnymi wymogami Wytycznych

| (37) | Region dolnośląski w całości kwalifikuje się do objęcia pomocą zgodnie z art. 87 ust. 3 lit. a) Traktatu WE. |
| --- | --- |

(37)

Region dolnośląski w całości kwalifikuje się do objęcia pomocą zgodnie z art. 87 ust. 3 lit. a) Traktatu WE.

| (38) | Zgłoszona pomoc jest pomocą przeznaczoną na inwestycje początkowe, zgodnie z definicją zawartą w pkt 4.4 Wytycznych. |
| --- | --- |

(38)

Zgłoszona pomoc jest pomocą przeznaczoną na inwestycje początkowe, zgodnie z definicją zawartą w pkt 4.4 Wytycznych.

| (39) | Koszty kwalifikowalne obejmują wydatki związane z gruntem, budynkami oraz urządzeniami/maszynami, zgodnie z pkt 4.5 Wytycznych. |
| --- | --- |

(39)

Koszty kwalifikowalne obejmują wydatki związane z gruntem, budynkami oraz urządzeniami/maszynami, zgodnie z pkt 4.5 Wytycznych.

| (40) | Udział własny beneficjentaw kosztach kwalifikowalnych, wolny od jakiegokolwiek elementu pomocy, jest wyższy od wymaganego progu wynoszącego 25 % (zob. pkt 4.2 Wytycznych). |
| --- | --- |

(40)

Udział własny beneficjentaw kosztach kwalifikowalnych, wolny od jakiegokolwiek elementu pomocy, jest wyższy od wymaganego progu wynoszącego 25 % (zob. pkt 4.2 Wytycznych).

| (41) | Wniosek o przyznanie pomocy został złożony przed rozpoczęciem realizacji projektu (zob. pkt 4.2 Wytycznych). |
| --- | --- |

(41)

Wniosek o przyznanie pomocy został złożony przed rozpoczęciem realizacji projektu (zob. pkt 4.2 Wytycznych).

| (42) | Inwestycja będzie utrzymywana przez przynajmniej pięć lat od jej ukończenia (zob. pkt 4.10 Wytycznych). |
| --- | --- |

(42)

Inwestycja będzie utrzymywana przez przynajmniej pięć lat od jej ukończenia (zob. pkt 4.10 Wytycznych).

| (43) | Przestrzegane są zasady dotyczące kumulacji pomocy (zob. pkt 4.18 Wytycznych). |
| --- | --- |

(43)

Przestrzegane są zasady dotyczące kumulacji pomocy (zob. pkt 4.18 Wytycznych).

3.5.   Zgodność z wymogami Zasad

3.5.1.   Intensywność pomocy

| (44) | Uwzględniając koszty kwalifikowalne o zdyskontowanej wartości 734,031 mln PLN (ok. 157,95 mln EUR) oraz znajdujący zastosowanie standardowy pułap pomocy regionalnej w wysokości 50 % ekwiwalentu dotacji netto (EDN), maksymalna skorygowana dozwolona intensywność pomocy zgodnie z pkt 21 Zasad wynosi 29,98 % EDN. |
| --- | --- |

(44)

Uwzględniając koszty kwalifikowalne o zdyskontowanej wartości 734,031 mln PLN (ok. 157,95 mln EUR) oraz znajdujący zastosowanie standardowy pułap pomocy regionalnej w wysokości 50 % ekwiwalentu dotacji netto (EDN), maksymalna skorygowana dozwolona intensywność pomocy zgodnie z pkt 21 Zasad wynosi 29,98 % EDN.

| (45) | Przewidziana kwota pomocy o zdyskontowanej wartości 220,057 mln PLN (47,35 mln EUR), która odpowiada intensywności pomocy na poziomie 29,98 % EDN (13) nie przekracza tego pułapu. Dlatego proponowana intensywność pomocy jest zgodna z mechanizmem zmniejszania intensywności przewidzianym w pkt 21 Zasad. |
| --- | --- |

(45)

Przewidziana kwota pomocy o zdyskontowanej wartości 220,057 mln PLN (47,35 mln EUR), która odpowiada intensywności pomocy na poziomie 29,98 % EDN (13) nie przekracza tego pułapu. Dlatego proponowana intensywność pomocy jest zgodna z mechanizmem zmniejszania intensywności przewidzianym w pkt 21 Zasad.

3.5.2.   Zgodność z wymogami zawartymi w pkt 24 lit. a) i b) Zasad

| (46) | Ponieważ proponowana całkowita kwota pomocy równa ok. 47,35 mln EUR przekracza próg powodujący obowiązek jej zgłoszenia równy 37,5 mln EUR, należy ocenić zgodność proponowanej pomocy z pkt 24 lit. a) i b) Zasad z 2002 r. |
| --- | --- |

(46)

Ponieważ proponowana całkowita kwota pomocy równa ok. 47,35 mln EUR przekracza próg powodujący obowiązek jej zgłoszenia równy 37,5 mln EUR, należy ocenić zgodność proponowanej pomocy z pkt 24 lit. a) i b) Zasad z 2002 r.

| (47) | Pkt 24 Zasad stanowi, że duże projekty inwestycyjne podlegające indywidualnemu zgłoszeniu nie kwalifikują się do otrzymania pomocy w jednej z dwóch następujących sytuacji (14):






  a) | beneficjent odpowiada za ponad 25 % sprzedaży przedmiotowego produktu przed lub w momencie ukończenia inwestycji; |
| --- | --- | --- |

(47)

Pkt 24 Zasad stanowi, że duże projekty inwestycyjne podlegające indywidualnemu zgłoszeniu nie kwalifikują się do otrzymania pomocy w jednej z dwóch następujących sytuacji (14):

a)

beneficjent odpowiada za ponad 25 % sprzedaży przedmiotowego produktu przed lub w momencie ukończenia inwestycji;

| b) | zdolności produkcyjne osiągnięte dzięki projektowi stanowią ponad 5 % rynku mierzonego za pomocą danych odzwierciedlających widoczną konsumpcję odnośnego produktu, chyba że w ciągu pięciu ostatnich lat średni roczny wskaźnik wzrostu jego widocznej konsumpcji przekroczył roczną stopę wzrostu PKB Europejskiego Obszaru Gospodarczego. |
| --- | --- |

b)

zdolności produkcyjne osiągnięte dzięki projektowi stanowią ponad 5 % rynku mierzonego za pomocą danych odzwierciedlających widoczną konsumpcję odnośnego produktu, chyba że w ciągu pięciu ostatnich lat średni roczny wskaźnik wzrostu jego widocznej konsumpcji przekroczył roczną stopę wzrostu PKB Europejskiego Obszaru Gospodarczego.

| (48) | Aby przeprowadzić odpowiednie badania rynków zgodnie z pkt 24 lit. a) i b) Zasad, Komisja musi ustalić właściwe rynki produktowe i geograficzne. |
| --- | --- |

(48)

Aby przeprowadzić odpowiednie badania rynków zgodnie z pkt 24 lit. a) i b) Zasad, Komisja musi ustalić właściwe rynki produktowe i geograficzne.

Właściwy rynek produktowy

| (49) | Zgodnie z pkt 52 Zasad »odnośny produkt« oznacza produkt przewidziany w projekcie inwestycyjnym i w razie potrzeby produkty uznane za jego substytuty albo przez klienta (z powodu cech, ceny lub przeznaczenia produktu), albo przez producenta (ze względu na elastyczność związaną z urządzeniami produkcyjnymi). Jeżeli projekt dotyczy produktu pośredniego i istotna część produkcji nie jest sprzedawana na rynku, odnośny produkt może zostać uznany za obejmujący produkty, do których wytwarzania jest stosowany. |
| --- | --- |

(49)

Zgodnie z pkt 52 Zasad »odnośny produkt« oznacza produkt przewidziany w projekcie inwestycyjnym i w razie potrzeby produkty uznane za jego substytuty albo przez klienta (z powodu cech, ceny lub przeznaczenia produktu), albo przez producenta (ze względu na elastyczność związaną z urządzeniami produkcyjnymi). Jeżeli projekt dotyczy produktu pośredniego i istotna część produkcji nie jest sprzedawana na rynku, odnośny produkt może zostać uznany za obejmujący produkty, do których wytwarzania jest stosowany.

| (50) | Przedmiotowy projekt inwestycyjny dotyczy drukowania czasopism, katalogów handlowych i ulotek reklamowych techniką wkęsłodruku. Beneficjent pomocy jest poprzez swoją strukturę własnościową powiązany z dużym wydawnictwem Heinrich Bauer Verlag. Ponadto grupa Heinrich Bauer Verlag będzie najważniejszym klientem nowej drukarni — odbiorcą ok. (...) % sprzedaży nowego zakładu. Dlatego najpierw należy ustalić, czy sprzedaż produktów drukarskich przez ten obiekt inwestycyjny wydawnictwu Heinrich Bauer Verlag odbywa się zgodnie z warunkami rynkowymi. |
| --- | --- |

(50)

Przedmiotowy projekt inwestycyjny dotyczy drukowania czasopism, katalogów handlowych i ulotek reklamowych techniką wkęsłodruku. Beneficjent pomocy jest poprzez swoją strukturę własnościową powiązany z dużym wydawnictwem Heinrich Bauer Verlag. Ponadto grupa Heinrich Bauer Verlag będzie najważniejszym klientem nowej drukarni — odbiorcą ok. (...) % sprzedaży nowego zakładu. Dlatego najpierw należy ustalić, czy sprzedaż produktów drukarskich przez ten obiekt inwestycyjny wydawnictwu Heinrich Bauer Verlag odbywa się zgodnie z warunkami rynkowymi.

| (51) | W powyższej kwestii polskie władze potwierdziły, że transakcje między Spółką prowadzącą nową drukarnię a Heinrich Bauer Verlag będą prowadzone na zasadach rynkowych (wydawnictwo Bauer Verlag zbiera przynajmniej trzy oferty od czołowych europejskich drukarni wklęsłodrukowych, po czym cena naliczana przez Spółkę ustalana jest jako średnia tych ofert). Organy podatkowe mogą poddać to obliczenie weryfikacji i w razie potrzeby zażądać przekazania dodatkowej dokumentacji. |
| --- | --- |

(51)

W powyższej kwestii polskie władze potwierdziły, że transakcje między Spółką prowadzącą nową drukarnię a Heinrich Bauer Verlag będą prowadzone na zasadach rynkowych (wydawnictwo Bauer Verlag zbiera przynajmniej trzy oferty od czołowych europejskich drukarni wklęsłodrukowych, po czym cena naliczana przez Spółkę ustalana jest jako średnia tych ofert). Organy podatkowe mogą poddać to obliczenie weryfikacji i w razie potrzeby zażądać przekazania dodatkowej dokumentacji.

| (52) | Ponadto szacuje się, że udział sprzedaży do grupy Heinrich Bauer Verlag będzie malał wraz ze wzrostem zdolności produkcyjnych. Wynika to stąd, że przy większej liczbie zainstalowanych linii produkcyjnych konsekwencje awarii są mniej dotkliwe, a to z kolei umożliwia zdobycie dodatkowych klientów zewnętrznych na rynku, na którym kluczowymi kwestiami są dostawa na czas i niezawodność. |
| --- | --- |

(52)

Ponadto szacuje się, że udział sprzedaży do grupy Heinrich Bauer Verlag będzie malał wraz ze wzrostem zdolności produkcyjnych. Wynika to stąd, że przy większej liczbie zainstalowanych linii produkcyjnych konsekwencje awarii są mniej dotkliwe, a to z kolei umożliwia zdobycie dodatkowych klientów zewnętrznych na rynku, na którym kluczowymi kwestiami są dostawa na czas i niezawodność.

| (53) | W związku z powyższym Komisja stwierdza, że pomoc nie jest przekazywana na rzecz działalności Bauer Verlag stanowiącej dalsze ogniwo łańcucha dostaw, a właściwy rynek produktowy w niniejszym przypadku należy określić jako rynek na poziomie beneficjenta, tj. rynek działalności drukarskiej. |
| --- | --- |

(53)

W związku z powyższym Komisja stwierdza, że pomoc nie jest przekazywana na rzecz działalności Bauer Verlag stanowiącej dalsze ogniwo łańcucha dostaw, a właściwy rynek produktowy w niniejszym przypadku należy określić jako rynek na poziomie beneficjenta, tj. rynek działalności drukarskiej.

| (54) | Przedmiotowy projekt inwestycyjny dotyczy techniki wklęsłodruku, która charakteryzuje się tym, że farba drukarska jest przenoszona na podłoże (np. papier) przez stalowy cylinder drukujący wygrawerowany techniką laserową. W przeciwieństwie do techniki wklęsłodruku w technice offsetowej obszary drukowane i niezadrukowane znajdują się w tej samej płaszczyźnie co nośnik obrazu. Obszary niezadrukowane są wolne od farby drukarskiej, ponieważ ją odpychają, natomiast obszary drukujące przyjmują farbę. Wynika to stąd, że farba offsetowa oparta jest na bazie oleju, a obszary niezadrukowane nie przyjmują farby, ponieważ pokryte są wodą lub roztworami wody, a jak wiadomo olej i woda odpychają się wzajemnie. |
| --- | --- |

(54)

Przedmiotowy projekt inwestycyjny dotyczy techniki wklęsłodruku, która charakteryzuje się tym, że farba drukarska jest przenoszona na podłoże (np. papier) przez stalowy cylinder drukujący wygrawerowany techniką laserową. W przeciwieństwie do techniki wklęsłodruku w technice offsetowej obszary drukowane i niezadrukowane znajdują się w tej samej płaszczyźnie co nośnik obrazu. Obszary niezadrukowane są wolne od farby drukarskiej, ponieważ ją odpychają, natomiast obszary drukujące przyjmują farbę. Wynika to stąd, że farba offsetowa oparta jest na bazie oleju, a obszary niezadrukowane nie przyjmują farby, ponieważ pokryte są wodą lub roztworami wody, a jak wiadomo olej i woda odpychają się wzajemnie.

| (55) | Istnieją wyraźne różnice między tymi dwiema technikami drukarskimi. Po pierwsze koszty inwestycyjne związane z prasą wklęsłodrukową są dwukrotnie wyższe niż porównywalnych pras offsetowych. Z kolei prasa wklęsłodrukowa pozwala zapewnić jednolitą jakość druku nawet w przypadku długich serii drukarskich, tymczasem jakość druku offsetowego jest dość zmienna, ponieważ podczas procesu drukowania trudno jest utrzymać równowagę między wodą i farbą. Prasy wklęsłodrukowe są również bardziej wydajne (dużą ilość egzemplarzy można wydrukować za pomocą prasy wklęsłodrukowej w krótszym czasie niż za pomocą prasy offsetowej) oraz charakteryzują się dłuższym okresem użytkowania. |
| --- | --- |

(55)

Istnieją wyraźne różnice między tymi dwiema technikami drukarskimi. Po pierwsze koszty inwestycyjne związane z prasą wklęsłodrukową są dwukrotnie wyższe niż porównywalnych pras offsetowych. Z kolei prasa wklęsłodrukowa pozwala zapewnić jednolitą jakość druku nawet w przypadku długich serii drukarskich, tymczasem jakość druku offsetowego jest dość zmienna, ponieważ podczas procesu drukowania trudno jest utrzymać równowagę między wodą i farbą. Prasy wklęsłodrukowe są również bardziej wydajne (dużą ilość egzemplarzy można wydrukować za pomocą prasy wklęsłodrukowej w krótszym czasie niż za pomocą prasy offsetowej) oraz charakteryzują się dłuższym okresem użytkowania.

| (56) | Dlatego powyżej pewnego nakładu przy technice wklęsłodrukowej koszty produkcji są niższe. Im wyższy nakład, tym niższe koszty produkcji w porównaniu z innymi technikami. Jednak w przypadku mniejszych serii technika wklęsłodrukowa jest mniej opłacalna ze względu na stosunkowo wysokie koszty przygotowania cylindrów w porównaniu z kosztami przygotowania form drukarskich w technice offsetowej. |
| --- | --- |

(56)

Dlatego powyżej pewnego nakładu przy technice wklęsłodrukowej koszty produkcji są niższe. Im wyższy nakład, tym niższe koszty produkcji w porównaniu z innymi technikami. Jednak w przypadku mniejszych serii technika wklęsłodrukowa jest mniej opłacalna ze względu na stosunkowo wysokie koszty przygotowania cylindrów w porównaniu z kosztami przygotowania form drukarskich w technice offsetowej.

| (57) | Dlatego technika wklęsłodruku nadaje się szczególnie do drukowania dużych nakładów (15), a technika offsetowa głównie do małych nakładów. Ze względu na wyższą i bardziej stabilną jakość w technice wklęsłodruku istnieje również różnica ze strony popytu. Stąd Komisja stwierdza, że technika wklęsłodruku stanowi odrębny rynek niż technika offsetowa. Jest to również zgodne z definicją rynku zawartą w niedawnej decyzji w sprawie połączenia przedsiębiorstw (16). |
| --- | --- |

(57)

Dlatego technika wklęsłodruku nadaje się szczególnie do drukowania dużych nakładów (15), a technika offsetowa głównie do małych nakładów. Ze względu na wyższą i bardziej stabilną jakość w technice wklęsłodruku istnieje również różnica ze strony popytu. Stąd Komisja stwierdza, że technika wklęsłodruku stanowi odrębny rynek niż technika offsetowa. Jest to również zgodne z definicją rynku zawartą w niedawnej decyzji w sprawie połączenia przedsiębiorstw (16).

| (58) | Wklęsłodruk stosowany jest do druku dwóch głównych produktów graficznych: publikacji i elastycznych opakowań. Ponieważ pras zaprojektowanych do druku czasopism i katalogów nie można stosować do druku materiałów pakunkowych, a objęta pomocą drukarnia będzie drukowała tylko publikacje, właściwy rynek jest w tym przypadku ograniczony do druku publikacji techniką wklęsłodruku. |
| --- | --- |

(58)

Wklęsłodruk stosowany jest do druku dwóch głównych produktów graficznych: publikacji i elastycznych opakowań. Ponieważ pras zaprojektowanych do druku czasopism i katalogów nie można stosować do druku materiałów pakunkowych, a objęta pomocą drukarnia będzie drukowała tylko publikacje, właściwy rynek jest w tym przypadku ograniczony do druku publikacji techniką wklęsłodruku.

| (59) | Wklęsłodruk publikacji zapewnia druk publikacji dla rynku czasopism i katalogów. We wspomnianej wyżej decyzji w sprawie połączenia przedsiębiorstw stwierdzono, że usługi drukowania czasopism w technice wklęsłodruku stanowią odrębny rynek ze względu na ograniczenia czasowe związane z drukiem tego typu publikacji oraz specjalne wymagania co do wykończenia i dystrybucji. Uzasadnione jest również oddzielne traktowanie rynku czasopism drukowanych techniką wklęsłodruku, gdyż docelowo (90–100) % sprzedaży usług drukarskich wykonanych w drukarni w Nowogrodźcu będzie dotyczyć czasopism, co oznacza, że projekt dotyczy przede wszystkim właśnie tego podrynku. |
| --- | --- |

(59)

Wklęsłodruk publikacji zapewnia druk publikacji dla rynku czasopism i katalogów. We wspomnianej wyżej decyzji w sprawie połączenia przedsiębiorstw stwierdzono, że usługi drukowania czasopism w technice wklęsłodruku stanowią odrębny rynek ze względu na ograniczenia czasowe związane z drukiem tego typu publikacji oraz specjalne wymagania co do wykończenia i dystrybucji. Uzasadnione jest również oddzielne traktowanie rynku czasopism drukowanych techniką wklęsłodruku, gdyż docelowo (90–100) % sprzedaży usług drukarskich wykonanych w drukarni w Nowogrodźcu będzie dotyczyć czasopism, co oznacza, że projekt dotyczy przede wszystkim właśnie tego podrynku.

| (60) | W związku z powyższymi ustaleniami w niniejszym przypadku badania rynków zostaną przeprowadzone na trzech możliwych do przyjęcia rynkach właściwych w przedmiotowej sprawie:






  — | druku publikacji techniką wklęsłodruku (szeroka definicja rynku), |
| --- | --- | --- |

(60)

W związku z powyższymi ustaleniami w niniejszym przypadku badania rynków zostaną przeprowadzone na trzech możliwych do przyjęcia rynkach właściwych w przedmiotowej sprawie:

—

druku publikacji techniką wklęsłodruku (szeroka definicja rynku),

| — | druku czasopism techniką wklęsłodruku, |
| --- | --- |

—

druku czasopism techniką wklęsłodruku,

| — | druku katalogów i ulotek reklamowych techniką wklęsłodruku. |
| --- | --- |

—

druku katalogów i ulotek reklamowych techniką wklęsłodruku.

Właściwy rynek geograficzny

| (61) | Polskie władze uznają, że rynkiem geograficznym jest cały EOG i uzasadniają to faktem, że zakład w Nowogrodźcu oraz inne drukarnie położone w Polsce zaopatrują już tak odległe rynki jak Zjednoczone Królestwo (objęta pomocą drukarnia drukuje już brytyjskie czasopismo »Take a Break« (17)). Oznaczałoby to, że koszty transportu i logistyki na terytorium EOG nie stanowią realnej przeszkody w działalności drukarskiej techniką wklęsłodruku. |
| --- | --- |

(61)

Polskie władze uznają, że rynkiem geograficznym jest cały EOG i uzasadniają to faktem, że zakład w Nowogrodźcu oraz inne drukarnie położone w Polsce zaopatrują już tak odległe rynki jak Zjednoczone Królestwo (objęta pomocą drukarnia drukuje już brytyjskie czasopismo »Take a Break« (17)). Oznaczałoby to, że koszty transportu i logistyki na terytorium EOG nie stanowią realnej przeszkody w działalności drukarskiej techniką wklęsłodruku.

| (62) | Polskie władze wskazały również, że tylko (0–10) % sprzedaży objętej pomocą drukarni będzie skierowanej na polski rynek, natomiast pozostałe (90–100) % trafi do innych państw EOG. W 2007 r. struktura sprzedaży beneficjenta na rynki zagraniczne w ujęciu wartościowym kształtowała się następująco: Niemcy — (75–85) %, Zjednoczone Królestwo — (10–15) %, Austria — poniżej (0–3) %. Trwały ponadto negocjacje z kontrahentami we Francji, Danii i Szwecji. |
| --- | --- |

(62)

Polskie władze wskazały również, że tylko (0–10) % sprzedaży objętej pomocą drukarni będzie skierowanej na polski rynek, natomiast pozostałe (90–100) % trafi do innych państw EOG. W 2007 r. struktura sprzedaży beneficjenta na rynki zagraniczne w ujęciu wartościowym kształtowała się następująco: Niemcy — (75–85) %, Zjednoczone Królestwo — (10–15) %, Austria — poniżej (0–3) %. Trwały ponadto negocjacje z kontrahentami we Francji, Danii i Szwecji.

| (63) | Oprócz tego polskie władze zwróciły ogólnie uwagę na trend szybkiej globalizacji na rynku usług drukarskich, gdzie działalność drukarska rozszerzana jest na kraje trzecie, a usługi drukarskie zlecane są przez wydawnictwa zleceniobiorcom położonym w odległych miejscach. |
| --- | --- |

(63)

Oprócz tego polskie władze zwróciły ogólnie uwagę na trend szybkiej globalizacji na rynku usług drukarskich, gdzie działalność drukarska rozszerzana jest na kraje trzecie, a usługi drukarskie zlecane są przez wydawnictwa zleceniobiorcom położonym w odległych miejscach.

Obawy dotyczące definicji właściwego rynku geograficznego

| (64) | Na obecnym etapie oceny Komisja ma wątpliwości, czy koszty transportu i logistyki można rzeczywiście pominąć jako realną przeszkodę w świadczeniu usług wklęsłodruku nawet dla odleglejszych rynków w EOG. Badania internetowe wskazują, że magazyn »Take a Break« jest w istocie publikowany przez wydawnictwo H. Bauer Publishing Ltd, które jest brytyjską spółką zależną grupy Bauer Verlag. Publikacja i druk czasopism w ramach jednej grupy może przynosić korzyści dotyczące integracji, ustalania priorytetów i elastyczności całego procesu, które równoważą związane z tym utrudnienia transportowe i logistyczne. |
| --- | --- |

(64)

Na obecnym etapie oceny Komisja ma wątpliwości, czy koszty transportu i logistyki można rzeczywiście pominąć jako realną przeszkodę w świadczeniu usług wklęsłodruku nawet dla odleglejszych rynków w EOG. Badania internetowe wskazują, że magazyn »Take a Break« jest w istocie publikowany przez wydawnictwo H. Bauer Publishing Ltd, które jest brytyjską spółką zależną grupy Bauer Verlag. Publikacja i druk czasopism w ramach jednej grupy może przynosić korzyści dotyczące integracji, ustalania priorytetów i elastyczności całego procesu, które równoważą związane z tym utrudnienia transportowe i logistyczne.

| (65) | Ponadto wydaje się, że zakres rynków zagranicznych zaopatrywanych obecnie przez drukarnię objętą pomocą jest ograniczony, a same Niemcy stanowią zdecydowanie najważniejszy rynek docelowy. |
| --- | --- |

(65)

Ponadto wydaje się, że zakres rynków zagranicznych zaopatrywanych obecnie przez drukarnię objętą pomocą jest ograniczony, a same Niemcy stanowią zdecydowanie najważniejszy rynek docelowy.

| (66) | Należy zauważyć, że we wspomnianej wyżej decyzji w sprawie połączenia przedsiębiorstw stwierdzono, że właściwy rynek geograficzny obejmował tylko Niemcy w odniesieniu do druku czasopism oraz Niemcy wraz z sąsiednimi państwami w odniesieniu do rynku katalogów i materiałów reklamowych. Definicję tę uzasadniał fakt, że przedmiotowe połączenie miało wpływ głównie na rynek niemiecki, obejmując pięć drukarni wklęsłodrukowych. Ponadto w decyzji uwzględniono również fakt, że struktura podaży i popytu na usługi wklęsłodruku w Niemczech różni się znacznie od sytuacji w większości krajów europejskich, gdyż zdolności produkcyjne niemieckich przedsiębiorstw w zakresie wklęsłodruku stanowią prawie 50 % całkowitych zdolności produkcyjnych UE. Jednakże w przedmiotowej sprawie punkt wyjścia jest inny. Inwestycja realizowana jest w Polsce, ale tylko (0–10) % sprzedaży nowej drukarni ma być realizowane w tym kraju. Dlatego nie można uznać, że rynek ma zakres krajowy. |
| --- | --- |

(66)

Należy zauważyć, że we wspomnianej wyżej decyzji w sprawie połączenia przedsiębiorstw stwierdzono, że właściwy rynek geograficzny obejmował tylko Niemcy w odniesieniu do druku czasopism oraz Niemcy wraz z sąsiednimi państwami w odniesieniu do rynku katalogów i materiałów reklamowych. Definicję tę uzasadniał fakt, że przedmiotowe połączenie miało wpływ głównie na rynek niemiecki, obejmując pięć drukarni wklęsłodrukowych. Ponadto w decyzji uwzględniono również fakt, że struktura podaży i popytu na usługi wklęsłodruku w Niemczech różni się znacznie od sytuacji w większości krajów europejskich, gdyż zdolności produkcyjne niemieckich przedsiębiorstw w zakresie wklęsłodruku stanowią prawie 50 % całkowitych zdolności produkcyjnych UE. Jednakże w przedmiotowej sprawie punkt wyjścia jest inny. Inwestycja realizowana jest w Polsce, ale tylko (0–10) % sprzedaży nowej drukarni ma być realizowane w tym kraju. Dlatego nie można uznać, że rynek ma zakres krajowy.

| (67) | W związku z powyższym przed zajęciem ostatecznego stanowiska, że właściwym rynkiem jest w istocie EOG, konieczne wydaje się zasięgnięcie opinii stron trzecich. |
| --- | --- |

(67)

W związku z powyższym przed zajęciem ostatecznego stanowiska, że właściwym rynkiem jest w istocie EOG, konieczne wydaje się zasięgnięcie opinii stron trzecich.

Udziały w rynku

| (68) | W celu zbadania, czy projekt jest zgodny z pkt. 24 lit. a) Zasad, Komisja musi ustalić udział w rynku beneficjenta na poziomie grupy przed inwestycją i po inwestycji. Ponieważ inwestycję rozpoczęto w 2004 r. i planuje się ukończenie jej w 2009 r., Komisja zbada udział w rynku przedsiębiorstwa BVG w 2003 i 2010 r. |
| --- | --- |

(68)

W celu zbadania, czy projekt jest zgodny z pkt. 24 lit. a) Zasad, Komisja musi ustalić udział w rynku beneficjenta na poziomie grupy przed inwestycją i po inwestycji. Ponieważ inwestycję rozpoczęto w 2004 r. i planuje się ukończenie jej w 2009 r., Komisja zbada udział w rynku przedsiębiorstwa BVG w 2003 i 2010 r.

| (69) | Aby ustalić udział w rynku spółki BVG na poziomie grupy, Komisja porównała jej sprzedaż w ujęciu ilościowym na poziomie EOG z całkowitą wielkością konsumpcji papieru wklęsłodrukowego w EOG. Należy jednak zauważyć, że udział w rynku beneficjenta może być inny niż obliczony w ten sposób, jeśli właściwym rynkiem nie jest EOG, jak zaproponowały polskie władze. |
| --- | --- |

(69)

Aby ustalić udział w rynku spółki BVG na poziomie grupy, Komisja porównała jej sprzedaż w ujęciu ilościowym na poziomie EOG z całkowitą wielkością konsumpcji papieru wklęsłodrukowego w EOG. Należy jednak zauważyć, że udział w rynku beneficjenta może być inny niż obliczony w ten sposób, jeśli właściwym rynkiem nie jest EOG, jak zaproponowały polskie władze.

| (70) | Brak danych w ujęciu wartościowym, jednak polskie władze potwierdziły, że ceny ustalane są przez beneficjenta na poziomie średnich cen rynkowych lub bardzo zbliżonych do tego poziomu. Oznacza to, że udziały w rynku (oraz zwiększenie zdolności produkcyjnej) w ujęciu wartościowym są bardzo zbliżone do udziałów w ujęciu ilościowym. |
| --- | --- |

(70)

Brak danych w ujęciu wartościowym, jednak polskie władze potwierdziły, że ceny ustalane są przez beneficjenta na poziomie średnich cen rynkowych lub bardzo zbliżonych do tego poziomu. Oznacza to, że udziały w rynku (oraz zwiększenie zdolności produkcyjnej) w ujęciu wartościowym są bardzo zbliżone do udziałów w ujęciu ilościowym.

| (71) | Dane dotyczące wielkości konsumpcji na całym EOG oparte są na danych Europejskiego Stowarzyszenia Wklęsłodruku (18) (ERA), dostarczonych przez polskie władze. Stowarzyszenie to potwierdziło również planowane zdolności produkcyjne (...) linii produkcyjnych beneficjenta. Strukturę ogólnej sprzedaży/konsumpcji w podziale na podsegmenty czasopism i katalogów/ulotek reklamowych dostarczyło przedsiębiorstwo MillwardBrown SMG/KRC (19). |
| --- | --- |

(71)

Dane dotyczące wielkości konsumpcji na całym EOG oparte są na danych Europejskiego Stowarzyszenia Wklęsłodruku (18) (ERA), dostarczonych przez polskie władze. Stowarzyszenie to potwierdziło również planowane zdolności produkcyjne (...) linii produkcyjnych beneficjenta. Strukturę ogólnej sprzedaży/konsumpcji w podziale na podsegmenty czasopism i katalogów/ulotek reklamowych dostarczyło przedsiębiorstwo MillwardBrown SMG/KRC (19).

| (72) | Ponieważ dane dostarczone przez ERA dotyczą tylko 2006 r., liczbę tę wykorzystano pośrednio do ustalenia konsumpcji w 2003 r. Ponieważ, jak potwierdziło stowarzyszenie ERA, wydajność w dziedzinie wklęsłodruku w Europie była w 2003 r. większa niż w 2006 r. (5,9 mln ton wobec 5,1 mln ton), jest to założenie racjonalne, które może nawet odpowiadać symulacji najgorszego scenariusza. |
| --- | --- |

(72)

Ponieważ dane dostarczone przez ERA dotyczą tylko 2006 r., liczbę tę wykorzystano pośrednio do ustalenia konsumpcji w 2003 r. Ponieważ, jak potwierdziło stowarzyszenie ERA, wydajność w dziedzinie wklęsłodruku w Europie była w 2003 r. większa niż w 2006 r. (5,9 mln ton wobec 5,1 mln ton), jest to założenie racjonalne, które może nawet odpowiadać symulacji najgorszego scenariusza.

| (73) | Szczegółowe całościowe prognozy sprzedaży na 2010 r. nie są dostępne, ale ERA oczekuje, że w najbliższych latach utrzyma się niewielka tendencja wzrostowa na poziomie 1 %. Jednak według symulacji najgorszego scenariusza uznano, że rynek będzie stabilny, stąd do oszacowania całkowitej konsumpcji w 2010 r. wykorzystano dane za 2006 r. |
| --- | --- |

(73)

Szczegółowe całościowe prognozy sprzedaży na 2010 r. nie są dostępne, ale ERA oczekuje, że w najbliższych latach utrzyma się niewielka tendencja wzrostowa na poziomie 1 %. Jednak według symulacji najgorszego scenariusza uznano, że rynek będzie stabilny, stąd do oszacowania całkowitej konsumpcji w 2010 r. wykorzystano dane za 2006 r.

| (74) | Udział w rynku przedsiębiorstwa BVG ustalono na poziomie EOG w odniesieniu do trzech możliwych do przyjęcia właściwych rynków produktowych określonych w pkt 60 powyżej. Udziały w rynku na poziomie grupy (tj. z uwzględnieniem drukarni Heinrich Bauer Verlag) w latach poprzedzających inwestycję i po jej realizacji zawarte są poniżej w tabelach 2–4.
  Tabela 2
  Rynek druku publikacji techniką wklęsłodruku (szeroka definicja rynku) | 2003 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- |
| Sprzedaż beneficjenta (w tonach) | (...) | (...) |
| Łączna sprzedaż (w tonach) | 4 600 000 | 4 600 000 |
| Udział w rynku | (0–5) % | (5–10) % |

(74)

Udział w rynku przedsiębiorstwa BVG ustalono na poziomie EOG w odniesieniu do trzech możliwych do przyjęcia właściwych rynków produktowych określonych w pkt 60 powyżej. Udziały w rynku na poziomie grupy (tj. z uwzględnieniem drukarni Heinrich Bauer Verlag) w latach poprzedzających inwestycję i po jej realizacji zawarte są poniżej w tabelach 2–4.

Tabela 2

Rynek druku publikacji techniką wklęsłodruku (szeroka definicja rynku)

2003

2010

Sprzedaż beneficjenta (w tonach)

(...)

(...)

Łączna sprzedaż (w tonach)

4 600 000

4 600 000

Udział w rynku

(0–5) %

(5–10) %

Tabela 3

Rynek druku czasopism techniką wklęsłodruku

| | 2003 | 2010 |
| --- | --- | --- |
| Sprzedaż beneficjenta (w tonach) | (...) | (...) |
| Łączna sprzedaż (w tonach) | 2 760 000 | 2 760 000 |
| Udział w rynku | (5–10) % | (10–15) % |

2003

2010

Sprzedaż beneficjenta (w tonach)

(...)

(...)

Łączna sprzedaż (w tonach)

2 760 000

2 760 000

Udział w rynku

(5–10) %

(10–15) %

Tabela 4

Rynek druku katalogów i ulotek reklamowych techniką wklęsłodruku

| | 2003 | 2010 |
| --- | --- | --- |
| Sprzedaż beneficjenta (w tonach) | (...) | (...) |
| Łączna sprzedaż (w tonach) | 1 840 000 | 1 840 000 |
| Udział w rynku | (0–5) % | (0–5) % |

2003

2010

Sprzedaż beneficjenta (w tonach)

(...)

(...)

Łączna sprzedaż (w tonach)

1 840 000

1 840 000

Udział w rynku

(0–5) %

(0–5) %

| (75) | Przy wszystkich definicjach rynku udział w rynku przedsiębiorstwa BVG utrzymuje się poniżej 25-procentowego progu ustalonego w pkt 24 lit. a) Zasad. |
| --- | --- |

(75)

Przy wszystkich definicjach rynku udział w rynku przedsiębiorstwa BVG utrzymuje się poniżej 25-procentowego progu ustalonego w pkt 24 lit. a) Zasad.

| (76) | Dlatego na podstawie danych zawartych w tabelach 2–4 oraz przy założeniu możliwości potwierdzenia zakresu rynku obejmującego cały EOG uznaje się, że przedmiotowy projekt inwestycyjny jest zgodny z pkt 24 lit. a) Zasad. Komisja zachęca jednak do zgłaszania uwag przez zainteresowane strony w celu potwierdzenia, że zakres właściwego rynku geograficznego w istocie obejmuje cały EOG, lub stwierdzenia, że właściwy rynek geograficzny jest inny. W przypadku uznania, że właściwy rynek geograficzny jest rzeczywiście inny niż obszar EOG, ważne byłoby dostarczenie danych dotyczących udziałów w tym właściwym rynku. |
| --- | --- |

(76)

Dlatego na podstawie danych zawartych w tabelach 2–4 oraz przy założeniu możliwości potwierdzenia zakresu rynku obejmującego cały EOG uznaje się, że przedmiotowy projekt inwestycyjny jest zgodny z pkt 24 lit. a) Zasad. Komisja zachęca jednak do zgłaszania uwag przez zainteresowane strony w celu potwierdzenia, że zakres właściwego rynku geograficznego w istocie obejmuje cały EOG, lub stwierdzenia, że właściwy rynek geograficzny jest inny. W przypadku uznania, że właściwy rynek geograficzny jest rzeczywiście inny niż obszar EOG, ważne byłoby dostarczenie danych dotyczących udziałów w tym właściwym rynku.

Zdolności produkcyjne

| (77) | Zgodnie z pkt 24 lit. b) Zasad projekt nie kwalifikuje się do otrzymania pomocy inwestycyjnej, jeśli powstałe zdolności produkcyjne przekraczają 5 % wielkości nierentownego rynku (tj. gdy wzrost w sektorze kształtuje się poniżej wzrostu w EOG). Pełne zdolności produkcyjne, które powstaną dzięki projektowi, zostaną osiągnięte w 2010 r. |
| --- | --- |

(77)

Zgodnie z pkt 24 lit. b) Zasad projekt nie kwalifikuje się do otrzymania pomocy inwestycyjnej, jeśli powstałe zdolności produkcyjne przekraczają 5 % wielkości nierentownego rynku (tj. gdy wzrost w sektorze kształtuje się poniżej wzrostu w EOG). Pełne zdolności produkcyjne, które powstaną dzięki projektowi, zostaną osiągnięte w 2010 r.

| (78) | Ponieważ polskie władze nie przedłożyły danych dotyczących wzrostu poszczególnych rynków właściwych w ciągu ostatnich pięciu lat, należy przyjąć, że rynek ten jest nierentowny. Założenie to potwierdzają również dane ERA, które wskazują na wzrost rynku publikacji drukowanych techniką wklęsłodruku na poziomie zaledwie 1 % rocznie w ostatnich latach, czyli poniżej skumulowanego rocznego wskaźnika wzrostu PKB UE-27 w latach 2001–2006, tj. 1,97 %. Dlatego zdolności produkcyjne, które powstaną dzięki projektowi, należy ocenić zgodnie z pkt 24 lit. b) Zasad. |
| --- | --- |

(78)

Ponieważ polskie władze nie przedłożyły danych dotyczących wzrostu poszczególnych rynków właściwych w ciągu ostatnich pięciu lat, należy przyjąć, że rynek ten jest nierentowny. Założenie to potwierdzają również dane ERA, które wskazują na wzrost rynku publikacji drukowanych techniką wklęsłodruku na poziomie zaledwie 1 % rocznie w ostatnich latach, czyli poniżej skumulowanego rocznego wskaźnika wzrostu PKB UE-27 w latach 2001–2006, tj. 1,97 %. Dlatego zdolności produkcyjne, które powstaną dzięki projektowi, należy ocenić zgodnie z pkt 24 lit. b) Zasad.

| (79) | Całkowite zdolności produkcyjne, które powstaną dzięki projektowi (z uwzględnieniem wszystkich (...) nowych linii produkcyjnych) wynoszą 152 tys. ton rocznie, przy założeniu że zdolności (...). Dane te potwierdziło stowarzyszenie ERA i są one bardzo zbliżone do własnych prognoz beneficjenta, które wskazują na (...) ton rocznie. |
| --- | --- |

(79)

Całkowite zdolności produkcyjne, które powstaną dzięki projektowi (z uwzględnieniem wszystkich (...) nowych linii produkcyjnych) wynoszą 152 tys. ton rocznie, przy założeniu że zdolności (...). Dane te potwierdziło stowarzyszenie ERA i są one bardzo zbliżone do własnych prognoz beneficjenta, które wskazują na (...) ton rocznie.

| (80) | Prognoza ta dotyczy rzeczywistych zdolności produkcyjnych, z uwzględnieniem takich czynników jak czas przeznaczony na naprawy i konserwację (maksymalny czas pracy maszyn produkcyjnych oszacowano na 61 % całkowitego teoretycznego czasu) oraz czynników właściwych dla techniki wklęsłodruku. |
| --- | --- |

(80)

Prognoza ta dotyczy rzeczywistych zdolności produkcyjnych, z uwzględnieniem takich czynników jak czas przeznaczony na naprawy i konserwację (maksymalny czas pracy maszyn produkcyjnych oszacowano na 61 % całkowitego teoretycznego czasu) oraz czynników właściwych dla techniki wklęsłodruku.

| (81) | W szczególności, maszyny drukarskie wykorzystujące tę technologię mają określoną maksymalną długość cylindra, tj. szerokość stosowanej wstęgi papieru, co odpowiada określonej ilości standardowych stron druku (w przypadku maszyn stosowanych przez beneficjenta najszerszy możliwy do wykorzystania cylinder umożliwia wydruk maksymalnie (...) standardowych stron). Cylinder określonej długości umożliwia wydruk kilku ściśle określonych wielkości czasopism/katalogów (w przypadku używanego w zakładzie objętym pomocą cylindra o obwodzie (...) są to (...) strony). |
| --- | --- |

(81)

W szczególności, maszyny drukarskie wykorzystujące tę technologię mają określoną maksymalną długość cylindra, tj. szerokość stosowanej wstęgi papieru, co odpowiada określonej ilości standardowych stron druku (w przypadku maszyn stosowanych przez beneficjenta najszerszy możliwy do wykorzystania cylinder umożliwia wydruk maksymalnie (...) standardowych stron). Cylinder określonej długości umożliwia wydruk kilku ściśle określonych wielkości czasopism/katalogów (w przypadku używanego w zakładzie objętym pomocą cylindra o obwodzie (...) są to (...) strony).

| (82) | Teoretyczne zdolności produkcyjne wynikają z maksymalnej możliwej do otrzymania produkcji przy cylindrze o największym obwodzie — w przypadku beneficjenta odpowiadałoby to możliwości drukowania jedynie czasopism mających dokładnie (...) strony. W rzeczywistości drukuje się czasopisma o różnych rozmiarach, a zdolność produkcyjna maszyn zmienia się odpowiednio. |
| --- | --- |

(82)

Teoretyczne zdolności produkcyjne wynikają z maksymalnej możliwej do otrzymania produkcji przy cylindrze o największym obwodzie — w przypadku beneficjenta odpowiadałoby to możliwości drukowania jedynie czasopism mających dokładnie (...) strony. W rzeczywistości drukuje się czasopisma o różnych rozmiarach, a zdolność produkcyjna maszyn zmienia się odpowiednio.

| (83) | Dlatego prognoza uwzględnia również fakt, że produkcja ma miejsce przy różnych szerokościach pras i różnych obwodach cylindrów, tj. nie zawsze przy maksymalnej zdolności produkcyjnej. Prognozę sporządzono z uwzględnieniem planowanych wielkości druku na podstawie zamówień wynikających z zawartych umów. |
| --- | --- |

(83)

Dlatego prognoza uwzględnia również fakt, że produkcja ma miejsce przy różnych szerokościach pras i różnych obwodach cylindrów, tj. nie zawsze przy maksymalnej zdolności produkcyjnej. Prognozę sporządzono z uwzględnieniem planowanych wielkości druku na podstawie zamówień wynikających z zawartych umów.

| (84) | Polskie władze poinformowały, że ponieważ wydruk czasopism i katalogów/ulotek reklamowych przeprowadza się na tych samych liniach produkcyjnych, trudno jest sporządzić jednoznaczną strukturę zdolności produkcyjnych, jakie powstaną dzięki projektowi, z rozbiciem na zdolności produkcyjne dotyczące czasopism oraz katalogów/ulotek reklamowych. Zdolności produkcyjne beneficjenta w zakresie ulotek reklamowych i katalogów będą w ogromnej mierze zależały od nakładu drukowanych czasopism (pozycje nieperiodyczne drukowane są w miarę dostępności maszyn). Jak wskazały jednak polskie władze, jednym z możliwych rozwiązań jest oszacowanie struktury zdolności produkcyjnych na podstawie oczekiwanego udziału czasopism ((90–100) %) i katalogów/ulotek reklamowych ((0–10) %) w sprzedaży objętego pomocą zakładu. |
| --- | --- |

(84)

Polskie władze poinformowały, że ponieważ wydruk czasopism i katalogów/ulotek reklamowych przeprowadza się na tych samych liniach produkcyjnych, trudno jest sporządzić jednoznaczną strukturę zdolności produkcyjnych, jakie powstaną dzięki projektowi, z rozbiciem na zdolności produkcyjne dotyczące czasopism oraz katalogów/ulotek reklamowych. Zdolności produkcyjne beneficjenta w zakresie ulotek reklamowych i katalogów będą w ogromnej mierze zależały od nakładu drukowanych czasopism (pozycje nieperiodyczne drukowane są w miarę dostępności maszyn). Jak wskazały jednak polskie władze, jednym z możliwych rozwiązań jest oszacowanie struktury zdolności produkcyjnych na podstawie oczekiwanego udziału czasopism ((90–100) %) i katalogów/ulotek reklamowych ((0–10) %) w sprzedaży objętego pomocą zakładu.

| (85) | Zdolności produkcyjne, które powstaną dzięki realizacji inwestycji, zostały oszacowane na podstawie powyższych założeń. Aby sprawdzić zgodność z pkt 24 lit. b) Zasad, otrzymane w ten sposób wartości porównano z wielkością trzech możliwych do przyjęcia rynków właściwych w przedmiotowej sprawie przed rozpoczęciem inwestycji, tj. w 2003 r. (20) Otrzymane dane zawarte są w tabeli 5.
  Tabela 5
  Zwiększenie zdolności produkcyjnych w odniesieniu do wielkości rynku | Powstałe zdolności produkcyjne (w tonach) | Wielkość rynku w 2003 r. (w tonach) | Wzrost zdolności produkcyjnych |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rynek druku publikacji techniką wklęsłodruku | 152 000 | 4 600 000 | 3,3 % |
| Rynek druku czasopism techniką wklęsłodruku | (136 800–152 000) ((90–100) %) | 2 760 000 | (5–10) % |
| Rynek druku katalogów i ulotek reklamowych techniką wklęsłodruku | (0–15 200) ((0–10) %) | 1 840 000 | (0–5) % |

(85)

Zdolności produkcyjne, które powstaną dzięki realizacji inwestycji, zostały oszacowane na podstawie powyższych założeń. Aby sprawdzić zgodność z pkt 24 lit. b) Zasad, otrzymane w ten sposób wartości porównano z wielkością trzech możliwych do przyjęcia rynków właściwych w przedmiotowej sprawie przed rozpoczęciem inwestycji, tj. w 2003 r. (20) Otrzymane dane zawarte są w tabeli 5.

Tabela 5

Zwiększenie zdolności produkcyjnych w odniesieniu do wielkości rynku

Powstałe zdolności produkcyjne (w tonach)

Wielkość rynku w 2003 r. (w tonach)

Wzrost zdolności produkcyjnych

Rynek druku publikacji techniką wklęsłodruku

152 000

4 600 000

3,3 %

Rynek druku czasopism techniką wklęsłodruku

(136 800–152 000) ((90–100) %)

2 760 000

(5–10) %

Rynek druku katalogów i ulotek reklamowych techniką wklęsłodruku

(0–15 200) ((0–10) %)

1 840 000

(0–5) %

| (86) | Jak widać w tabeli, powstałe zdolności produkcyjne przekraczają 5 % wielkości rynku EOG w przypadku druku czasopism techniką wklęsłodruku, natomiast pozostają one znacznie poniżej 5-procentowego progu w przypadku pozostałych dwóch ustalonych rynków właściwych (21). |
| --- | --- |

(86)

Jak widać w tabeli, powstałe zdolności produkcyjne przekraczają 5 % wielkości rynku EOG w przypadku druku czasopism techniką wklęsłodruku, natomiast pozostają one znacznie poniżej 5-procentowego progu w przypadku pozostałych dwóch ustalonych rynków właściwych (21).

| (87) | Dlatego Komisja ma wątpliwości, czy projekt jest zgodny z pkt 24 lit. b) Zasad. |
| --- | --- |

(87)

Dlatego Komisja ma wątpliwości, czy projekt jest zgodny z pkt 24 lit. b) Zasad.

3.6.   Wniosek

| (88) | W związku z powyższym i po wstępnym zbadaniu środka pomocy Komisja ma wątpliwości, czy pomoc na rzecz zgłoszonego projektu inwestycyjnego można uznać za zgodną z odpowiednimi wymogami Zasad z 2002 r. Dlatego Komisja jest zdania, że konieczne jest przeprowadzenie bardziej szczegółowej analizy przedmiotowego środka pomocy. Komisja zobowiązana jest do przeprowadzenia wszystkich niezbędnych konsultacji i w związku z tym do wszczęcia procedury określonej w art. 88 ust. 2 Traktatu WE, jeśli wstępne postępowanie nie umożliwi jej rozwiązania problemów związanych z ustaleniem, czy pomoc jest zgodna ze wspólnym rynkiem. Dałoby to stronom trzecim, na których interesy udzielenie pomocy może oddziaływać, możliwość wyrażenia opinii na temat przedmiotowego środka pomocy. Na podstawie informacji przedłożonych przez zainteresowane państwo członkowskie i informacji przekazanych przez strony trzecie, Komisja oceni środek i podejmie ostateczną decyzję. |
| --- | --- |

(88)

W związku z powyższym i po wstępnym zbadaniu środka pomocy Komisja ma wątpliwości, czy pomoc na rzecz zgłoszonego projektu inwestycyjnego można uznać za zgodną z odpowiednimi wymogami Zasad z 2002 r. Dlatego Komisja jest zdania, że konieczne jest przeprowadzenie bardziej szczegółowej analizy przedmiotowego środka pomocy. Komisja zobowiązana jest do przeprowadzenia wszystkich niezbędnych konsultacji i w związku z tym do wszczęcia procedury określonej w art. 88 ust. 2 Traktatu WE, jeśli wstępne postępowanie nie umożliwi jej rozwiązania problemów związanych z ustaleniem, czy pomoc jest zgodna ze wspólnym rynkiem. Dałoby to stronom trzecim, na których interesy udzielenie pomocy może oddziaływać, możliwość wyrażenia opinii na temat przedmiotowego środka pomocy. Na podstawie informacji przedłożonych przez zainteresowane państwo członkowskie i informacji przekazanych przez strony trzecie, Komisja oceni środek i podejmie ostateczną decyzję.

4.   DECYZJA

| (89) | W świetle powyższych rozważań Komisja, działając zgodnie z procedurą określoną w art. 88 ust. 2 Traktatu WE, zwraca się do polskich władz o przedłożenie swoich uwag i dostarczenie wszelkich informacji, które mogą być pomocne w ocenie przedmiotowej pomocy, w terminie jednego miesiąca od daty otrzymania niniejszego pisma. Komisja prosi władze polskie o niezwłoczne przesłanie kopii niniejszego pisma do potencjalnego beneficjenta pomocy. |
| --- | --- |

(89)

W świetle powyższych rozważań Komisja, działając zgodnie z procedurą określoną w art. 88 ust. 2 Traktatu WE, zwraca się do polskich władz o przedłożenie swoich uwag i dostarczenie wszelkich informacji, które mogą być pomocne w ocenie przedmiotowej pomocy, w terminie jednego miesiąca od daty otrzymania niniejszego pisma. Komisja prosi władze polskie o niezwłoczne przesłanie kopii niniejszego pisma do potencjalnego beneficjenta pomocy.

| (90) | Komisja pragnie przypomnieć Polsce, że art. 88 ust. 3 Traktatu WE ma skutek zawieszający i pragnie zwrócić uwagę na art. 14 rozporządzenia Rady (WE) nr 659/1999, który stanowi, że wszelka pomoc udzielona bezprawnie może zostać odzyskana od beneficjenta w drodze windykacji. |
| --- | --- |

(90)

Komisja pragnie przypomnieć Polsce, że art. 88 ust. 3 Traktatu WE ma skutek zawieszający i pragnie zwrócić uwagę na art. 14 rozporządzenia Rady (WE) nr 659/1999, który stanowi, że wszelka pomoc udzielona bezprawnie może zostać odzyskana od beneficjenta w drodze windykacji.

| (91) | Komisja uprzedza Polskę, że udostępni zainteresowanym stronom informacje, publikując niniejsze pismo wraz z jego streszczeniem w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej. Poinformuje również zainteresowane strony w państwach EFTA będących sygnatariuszami Porozumienia EOG, publikując zawiadomienie w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej, oraz poinformuje Urząd Nadzoru EFTA, przesyłając mu kopię niniejszego pisma. Wszystkie zainteresowane strony zostaną wezwane do przedstawienia uwag w ciągu jednego miesiąca od dnia publikacji.” |
| --- | --- |

(91)

Komisja uprzedza Polskę, że udostępni zainteresowanym stronom informacje, publikując niniejsze pismo wraz z jego streszczeniem w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej. Poinformuje również zainteresowane strony w państwach EFTA będących sygnatariuszami Porozumienia EOG, publikując zawiadomienie w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej, oraz poinformuje Urząd Nadzoru EFTA, przesyłając mu kopię niniejszego pisma. Wszystkie zainteresowane strony zostaną wezwane do przedstawienia uwag w ciągu jednego miesiąca od dnia publikacji.”

---

(1)  HL C 74., 1998.3.10., 9. o., módosított változat.

1

(2)  HL C 70., 2002.3.19., 8. o.

2

(3)  Początkowy dwumiesięczny okres, w którym należy dokonać oceny, rozpoczął się dnia 3 stycznia 2007 r.

3

(4)  Dz.U. C 70 z 19.3.2002, str. 8.

4

(5)  PL 1/2004 — List Komisji z dnia 13 sierpnia 2004 r., C(2004) 3230/5.

5

(6)  Zob. ppkt 3.5.2 poniżej.

6

(7)  Informacja objęta tajemnicą zawodową.

7

(8)  Na podstawie kursu wymiany PLN/EUR obowiązującego w chwili udzielenia pomocy, tj. 4,6474.

8

(9)  Program pomocy regionalnej dla przedsiębiorców prowadzących działalność gospodarczą w specjalnych strefach ekonomicznych. Pismo Komisji z dnia 9 marca 2005 r., C(2005) 735.

9

(10)  Mierzony według standardu siły nabywczej.

10

(11)  Zob. pkt 24 niniejszej decyzji.

11

(12)  Dz.U. C 74 z 10.3.1998, str. 9, z późniejszymi zmianami.

12

(13)  Z uwagi na to, że pomoc udzielana jest w formie zwolnienia podatkowego, ekwiwalent dotacji netto równy jest ekwiwalentowi pomocy brutto.

13

(14)  Ciężar dowodu, że sytuacje, przedstawione w pkt 24 lit. a) i b) Zasad nie mają miejsca leży po stronie państwa członkowskiego.

14

(15)  Z wyjątkiem druku gazet, w przypadku których niska jakość papieru gazetowego ma negatywny wpływ na stan techniczny urządzeń przeznaczonych do druku materiałów wysokiej jakości (np. magazynów). Dlatego gazety drukowane są techniką offsetu na zimno lub techniką fleksografii.

15

(16)  Decyzja z 3 maja 2005 r. w sprawie COMP/M.3178 — Bertelsmann/Springer/JV.

16

(17)  »Take a Break« jest najlepiej sprzedającym się tygodnikiem dla kobiet w Zjednoczonym Królestwie, z nakładem przekraczającym 1 mln egzemplarzy.

17

(18)  Europejskie Stowarzyszenie Wklęsłodruku (European Rotogravure Association) jest czołową międzynarodową organizacją w tej branży. Nie jest organizacją komercyjną i wspiera podmioty korzystające z techniki wklęsłodruku.

18

(19)  Polski oddział Millward Brown International, większej niezależnej spółki badawczej.

19

(20)  Jak wyjaśniono powyżej, ze względu na brak danych o konsumpcji w 2003 r. wykorzystano w istocie dane za 2006 r.

20

(21)  Przy obliczeniach na poziomie niższym niż EOG wynikłe zwiększenie zdolności produkcyjnych byłoby oczywiście większe.

21

---

| 24.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 159/27 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 159/27

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5250 – Porsche/Volkswagen)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 159/08)

| 1. | 2008. június 17-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Dr. Ing. h.c. F. Porsche AG (a továbbiakban: Porsche, Németország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Volkswagen AG (a továbbiakban: Volkswagen, Németország) egésze felett. |
| --- | --- |

1.

2008. június 17-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Dr. Ing. h.c. F. Porsche AG (a továbbiakban: Porsche, Németország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Volkswagen AG (a továbbiakban: Volkswagen, Németország) egésze felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Porsche esetében: személygépkocsik gyártása és forgalmazása, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Porsche esetében: személygépkocsik gyártása és forgalmazása,

| — | a Volkswagen esetében: személygépkocsik és haszongépjárművek gyártása és forgalmazása. |
| --- | --- |

—

a Volkswagen esetében: személygépkocsik és haszongépjárművek gyártása és forgalmazása.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5250 – Porsche/Volkswagen hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5250 – Porsche/Volkswagen hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---