# Jurnalul Oficial C 153/2008

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 153 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5118 iunie 2008 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 153

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5118 iunie 2008

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Curtea de Conturi |
| 2008/C 153/01 | Raportul special nr. 3/2008 — Fondul de solidaritate al Uniunii Europene: cât de rapid, eficient și flexibil este acesta? însoțit de răspunsurile Comisiei | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Curtea de Conturi

2008/C 153/01

Raportul special nr. 3/2008 — Fondul de solidaritate al Uniunii Europene: cât de rapid, eficient și flexibil este acesta? însoțit de răspunsurile Comisiei

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Curtea de Conturi

| 18.6.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 153/1

---

RAPORTUL SPECIAL NR. 3/2008

Fondul de solidaritate al Uniunii Europene: cât de rapid, eficient și flexibil este acesta? însoțit de răspunsurile Comisiei

[prezentat în temeiul articolului 248 alineatul (4) al doilea paragraf din Tratatul CE]

(2008/C 153/01)

Image

CUPRINS

| I-VI | SINTEZĂ |
| --- | --- |

I-VI

| 1-5 | INTRODUCERE |
| --- | --- |

1-5

| 6-8 | SFERA ȘI ABORDAREA AUDITULUI |
| --- | --- |

6-8

| 9-41 | OBSERVAȚII |
| --- | --- |

9-41

| 9-26 | Rapiditatea |
| --- | --- |

9-26

| 9-19 | Cât de lungă a fost perioada dintre momentul producerii catastrofei și plata ajutorului? |
| --- | --- |

9-19

| 20-22 | Care sunt factorii care determină variația duratei de obținere a ajutorului din partea Fondului? |
| --- | --- |

20-22

| 23-26 | Având în vedere durata efectivă de obținere a ajutorului, se poate considera că Fondul a reacționat rapid la cererile de intervenție? |
| --- | --- |

23-26

| 27-31 | Eficiența |
| --- | --- |

27-31

| 32-40 | Flexibilitatea |
| --- | --- |

32-40

| 34-38 | Cum tratează Fondul catastrofele regionale? |
| --- | --- |

34-38

| 39-40 | Principiul de calcul al subvențiilor compromite tratamentul echitabil al subvențiilor alocate pentru catastrofele regionale? |
| --- | --- |

39-40

| 41 | Solicitanții sunt satisfăcuți de Fond? |
| --- | --- |

41

| 42-47 | CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI |
| --- | --- |

42-47

Anexa – Cereri înaintate Fondului de solidaritate al UE începând din 2002

Răspunsurile Comisiei

SINTEZĂ

| I. | Fondul de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE) a fost creat în 2002, ca răspuns la inundațiile grave ce au avut loc în Germania, Austria, Republica Cehă și Franța. Fondul a fost instituit cu scopul de a manifesta solidaritate față de statele membre afectate de catastrofe naturale. Până la sfârșitul anului 2006, prin intermediul acestui instrument au fost acordate ajutoare în valoare de peste un miliard de euro, pentru 23 de catastrofe. |
| --- | --- |

I.

Fondul de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE) a fost creat în 2002, ca răspuns la inundațiile grave ce au avut loc în Germania, Austria, Republica Cehă și Franța. Fondul a fost instituit cu scopul de a manifesta solidaritate față de statele membre afectate de catastrofe naturale. Până la sfârșitul anului 2006, prin intermediul acestui instrument au fost acordate ajutoare în valoare de peste un miliard de euro, pentru 23 de catastrofe.

| II. | Intenția Consiliului a fost ca asistența acordată prin FSUE să fie rapidă, eficientă și flexibilă. Prezentul raport analizează dacă Fondul și-a îndeplinit aceste obiective și dacă statele beneficiare au fost satisfăcute de acesta. |
| --- | --- |

II.

Intenția Consiliului a fost ca asistența acordată prin FSUE să fie rapidă, eficientă și flexibilă. Prezentul raport analizează dacă Fondul și-a îndeplinit aceste obiective și dacă statele beneficiare au fost satisfăcute de acesta.

| III. | Curtea a examinat toate cererile trimise Fondului până la sfârșitul anului 2006 și a constatat că acesta nu a reacționat cu promptitudine. Această constatare este confirmată de un sondaj desfășurat de Curte. Perioada dintre momentul producerii catastrofei și cel al efectuării plății a fost, de obicei, de aproximativ un an. |
| --- | --- |

III.

Curtea a examinat toate cererile trimise Fondului până la sfârșitul anului 2006 și a constatat că acesta nu a reacționat cu promptitudine. Această constatare este confirmată de un sondaj desfășurat de Curte. Perioada dintre momentul producerii catastrofei și cel al efectuării plății a fost, de obicei, de aproximativ un an.

| IV. | Costurile directe legate de gestionarea Fondului de către Comisie sunt reduse, concluzia Curții fiind, prin urmare, că Fondul funcționează eficient. Referitor la flexibilitate, Curtea nu a identificat niciun caz care să indice o lipsă a acesteia în ceea ce privește tratarea de către Fond a cererilor de intervenție. |
| --- | --- |

IV.

Costurile directe legate de gestionarea Fondului de către Comisie sunt reduse, concluzia Curții fiind, prin urmare, că Fondul funcționează eficient. Referitor la flexibilitate, Curtea nu a identificat niciun caz care să indice o lipsă a acesteia în ceea ce privește tratarea de către Fond a cererilor de intervenție.

| V. | Cu toate acestea, în pofida procesului îndelungat pe care îl implică obținerea de ajutor din partea Fondului, statele care au beneficiat de subvenții au fost satisfăcute de intervențiile acestuia. Prin urmare, în ceea ce privește țările care au primit ajutor, Fondul și-a îndeplinit obiectivul fundamental, acela de manifestare a solidarității față de statele membre afectate de catastrofe. |
| --- | --- |

V.

Cu toate acestea, în pofida procesului îndelungat pe care îl implică obținerea de ajutor din partea Fondului, statele care au beneficiat de subvenții au fost satisfăcute de intervențiile acestuia. Prin urmare, în ceea ce privește țările care au primit ajutor, Fondul și-a îndeplinit obiectivul fundamental, acela de manifestare a solidarității față de statele membre afectate de catastrofe.

| VI. | Curtea recomandă Comisiei să ofere orientări detaliate solicitanților, precum și consultanță cu privire la modul în care trebuie să procedeze aceștia pentru a depune în mod prompt informațiile, astfel încât să fie evitată prelucrarea cu întârziere a cererilor. |
| --- | --- |

VI.

Curtea recomandă Comisiei să ofere orientări detaliate solicitanților, precum și consultanță cu privire la modul în care trebuie să procedeze aceștia pentru a depune în mod prompt informațiile, astfel încât să fie evitată prelucrarea cu întârziere a cererilor.

INTRODUCERE

| 1. | În vara anului 2002, Germania, Austria, Republica Cehă și Franța au fost afectate de o serie de inundații grave. Amploarea acestor inundații a fost atât de mare încât s-a creat un blocaj, pentru o anumită perioadă, în economiile din regiunile afectate. Comunitatea Europeană a reacționat rapid și a instituit Fondul de solidaritate al Uniunii Europene, denumit în continuare „Fondul”, în noiembrie 2002 (1). |
| --- | --- |

1.

În vara anului 2002, Germania, Austria, Republica Cehă și Franța au fost afectate de o serie de inundații grave. Amploarea acestor inundații a fost atât de mare încât s-a creat un blocaj, pentru o anumită perioadă, în economiile din regiunile afectate. Comunitatea Europeană a reacționat rapid și a instituit Fondul de solidaritate al Uniunii Europene, denumit în continuare „Fondul”, în noiembrie 2002 (1).

| 2. | Fondul a fost creat pentru a permite Comunității să furnizeze ajutor financiar rapid, eficient și flexibil în situații de urgență cauzate de catastrofe naturale. El nu a fost conceput să acopere imediat toate costurile produse de o catastrofă, ci, în principal, să ramburseze o parte din acele cheltuieli legate de restabilirea serviciilor vitale și de punerea în aplicare a măsurilor provizorii de cazare. Obiectivul fundamental al Fondului este de a manifesta solidaritate față de statele afectate de catastrofe naturale. Beneficiind de un buget anual de un miliard de euro, Fondul intervine (2):






  (a) | atunci când un stat membru sau un stat în curs de aderare este afectat de o catastrofă majoră, prin „catastrofă majoră” înțelegându-se o catastrofă naturală care determină pagube estimate fie la mai mult de 0,6 % din produsul național brut, fie la mai mult de trei miliarde de euro în cazul în care produsul național brut al statului afectat depășește 500 de miliarde de euro (la prețurile din 2002); |
| --- | --- | --- |

2.

Fondul a fost creat pentru a permite Comunității să furnizeze ajutor financiar rapid, eficient și flexibil în situații de urgență cauzate de catastrofe naturale. El nu a fost conceput să acopere imediat toate costurile produse de o catastrofă, ci, în principal, să ramburseze o parte din acele cheltuieli legate de restabilirea serviciilor vitale și de punerea în aplicare a măsurilor provizorii de cazare. Obiectivul fundamental al Fondului este de a manifesta solidaritate față de statele afectate de catastrofe naturale. Beneficiind de un buget anual de un miliard de euro, Fondul intervine (2):

(a)

atunci când un stat membru sau un stat în curs de aderare este afectat de o catastrofă majoră, prin „catastrofă majoră” înțelegându-se o catastrofă naturală care determină pagube estimate fie la mai mult de 0,6 % din produsul național brut, fie la mai mult de trei miliarde de euro în cazul în care produsul național brut al statului afectat depășește 500 de miliarde de euro (la prețurile din 2002);

| (b) | în mod excepțional, dacă un stat membru sau un stat în curs de aderare este afectat de o catastrofă din categoria „țară învecinată”, și anume o catastrofă naturală care a avut efecte și la nivelul unui stat învecinat, membru sau în curs de aderare, unde a provocat pagube de un nivel comparabil cu cel al unei catastrofe majore, astfel cum este acesta definit mai sus; și |
| --- | --- |

(b)

în mod excepțional, dacă un stat membru sau un stat în curs de aderare este afectat de o catastrofă din categoria „țară învecinată”, și anume o catastrofă naturală care a avut efecte și la nivelul unui stat învecinat, membru sau în curs de aderare, unde a provocat pagube de un nivel comparabil cu cel al unei catastrofe majore, astfel cum este acesta definit mai sus; și

| (c) | în mod excepțional, dacă un stat membru sau un stat în curs de aderare este afectat de o catastrofă regională, și anume o catastrofă care este resimțită la nivelul unei părți importante a populației unei regiuni și care va avea repercusiuni grave și durabile asupra condițiilor de viață și asupra stabilității economice din regiunea respectivă. |
| --- | --- |

(c)

în mod excepțional, dacă un stat membru sau un stat în curs de aderare este afectat de o catastrofă regională, și anume o catastrofă care este resimțită la nivelul unei părți importante a populației unei regiuni și care va avea repercusiuni grave și durabile asupra condițiilor de viață și asupra stabilității economice din regiunea respectivă.

| 3. | Cota de subvenționare, valabilă pentru toate catastrofele, este calculată în funcție de valoarea totală a pagubelor directe suferite de statul respectiv. În ceea ce privește catastrofele majore, sunt prevăzute două cote: atunci când pagubele reprezintă mai puțin de trei miliarde de euro, cota prevăzută este de 2,5 %, iar atunci când pagubele depășesc această sumă, cota este de 6 %. Pentru catastrofele regionale și cele din țările învecinate, există o singură cotă, și anume 2,5 % din valoarea totală a pagubelor directe. |
| --- | --- |

3.

Cota de subvenționare, valabilă pentru toate catastrofele, este calculată în funcție de valoarea totală a pagubelor directe suferite de statul respectiv. În ceea ce privește catastrofele majore, sunt prevăzute două cote: atunci când pagubele reprezintă mai puțin de trei miliarde de euro, cota prevăzută este de 2,5 %, iar atunci când pagubele depășesc această sumă, cota este de 6 %. Pentru catastrofele regionale și cele din țările învecinate, există o singură cotă, și anume 2,5 % din valoarea totală a pagubelor directe.

| 4. | Fondul este gestionat de către Direcția Generală pentru Politica Regională (DG Politica Regională). În perioada cuprinsă între momentul creării Fondului și sfârșitul anului 2006, DG Politica Regională a primit 41 de cereri de intervenție. Aproape jumătate dintre acestea au fost legate de inundații. A se vedea tabelul 1 pentru detalii privind diferitele tipuri de catastrofe care au stat la baza ansamblului cererilor.
  Tabelul 1
  Numărul de catastrofe, pe fiecare tip (conform cererilor de intervenție)











  Tipul catastrofei | În anul | Total |
| --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Inundații | 4 | 3 | 3 | 7 | 2 | 19 |
| Incendii forestiere | 0 | 3 | 7 | 0 | 1 | 11 |
| Furtuni | 0 | 0 | 0 | 5 | 0 | 5 |
| Cutremure | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 2 |
| Deversări de petrol/produse petroliere | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Intemperii | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Erupții vulcanice | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Explozii | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Total | 4 | 10 | 11 | 12 | 4 | 41 |
| Sursa: Evidențele DG Politica Regională cu privire la cereri. |

4.

Fondul este gestionat de către Direcția Generală pentru Politica Regională (DG Politica Regională). În perioada cuprinsă între momentul creării Fondului și sfârșitul anului 2006, DG Politica Regională a primit 41 de cereri de intervenție. Aproape jumătate dintre acestea au fost legate de inundații. A se vedea tabelul 1 pentru detalii privind diferitele tipuri de catastrofe care au stat la baza ansamblului cererilor.

Tabelul 1

Numărul de catastrofe, pe fiecare tip (conform cererilor de intervenție)

Tipul catastrofei

În anul

Total

2002

2003

2004

2005

2006

Inundații

4

3

3

7

2

19

Incendii forestiere

0

3

7

0

1

11

Furtuni

0

0

0

5

0

5

Cutremure

0

1

1

0

0

2

Deversări de petrol/produse petroliere

0

1

0

0

0

1

Intemperii

0

1

0

0

0

1

Erupții vulcanice

0

1

0

0

0

1

Explozii

0

0

0

0

1

1

Total

4

10

11

12

4

41

Sursa: Evidențele DG Politica Regională cu privire la cereri.

| 5. | În ansamblu, în cursul acestei perioade, au fost acordate ajutoare în valoare totală de 1 084 milioane de euro, pentru 23 de cereri aprobate, după cum se indică în tabelul 2 (lista detaliată de cazuri figurează în anexa I).
  Tabelul 2
  Numărul de cereri și valoarea ajutorului acordat, pentru intervalul 2002-2006, pe tip de situație de urgență









  Tip de situație de urgență | Cereri primite | Cereri aprobate | Cereri respinse | Valoarea ajutorului acordat
  (milioane de euro) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Catastrofă naturală majoră | 15 | 14 | 1 | 961,3 |
| Țară învecinată | 2 | 2 | 0 | 1,6 |
| Catastrofă regională | 24 | 7 | 17 (3) | 121,1 |
| Total | 41 | 23 | 18 | 1 084 |
| Sursa: Evidențele DG Politica Regională cu privire la cereri. |

5.

În ansamblu, în cursul acestei perioade, au fost acordate ajutoare în valoare totală de 1 084 milioane de euro, pentru 23 de cereri aprobate, după cum se indică în tabelul 2 (lista detaliată de cazuri figurează în anexa I).

Tabelul 2

Numărul de cereri și valoarea ajutorului acordat, pentru intervalul 2002-2006, pe tip de situație de urgență

Tip de situație de urgență

Cereri primite

Cereri aprobate

Cereri respinse

Valoarea ajutorului acordat

(milioane de euro)

Catastrofă naturală majoră

15

14

1

961,3

Țară învecinată

2

2

0

1,6

Catastrofă regională

24

7

17 (3)

121,1

Total

41

23

18

1 084

Sursa: Evidențele DG Politica Regională cu privire la cereri.

SFERA ȘI ABORDAREA AUDITULUI

| 6. | Obiectivul auditului a fost de a evalua rapiditatea, eficiența și flexibilitatea punerii în aplicare a Fondului de către Comisie, de la crearea acestuia. Această evaluare s-a realizat prin examinarea tuturor celor 41 de cereri de intervenție primite de către DG Politica Regională în cursul perioadei cuprinse între instituirea Fondului (2002) și sfârșitul anului 2006. |
| --- | --- |

6.

Obiectivul auditului a fost de a evalua rapiditatea, eficiența și flexibilitatea punerii în aplicare a Fondului de către Comisie, de la crearea acestuia. Această evaluare s-a realizat prin examinarea tuturor celor 41 de cereri de intervenție primite de către DG Politica Regională în cursul perioadei cuprinse între instituirea Fondului (2002) și sfârșitul anului 2006.

| 7. | Curtea a urmărit să determine dacă:






  (a) | Fondul a avut o reacție promptă la cererile solicitanților, și anume statele sau regiunile afectate de catastrofe; |
| --- | --- | --- |

7.

Curtea a urmărit să determine dacă:

(a)

Fondul a avut o reacție promptă la cererile solicitanților, și anume statele sau regiunile afectate de catastrofe;

| (b) | ajutorul a fost acordat cu eficiență; |
| --- | --- |

(b)

ajutorul a fost acordat cu eficiență;

| (c) | răspunsul Fondului la cereri a fost flexibil, fără ca acest lucru să compromită principiul tratamentului echitabil; |
| --- | --- |

(c)

răspunsul Fondului la cereri a fost flexibil, fără ca acest lucru să compromită principiul tratamentului echitabil;

| (d) | solicitanții sunt satisfăcuți de Fond. |
| --- | --- |

(d)

solicitanții sunt satisfăcuți de Fond.

| 8. | Auditul a fost efectuat în principal prin intermediul interviurilor, al examinării de documente în cadrul Comisiei și al analizei datelor colectate. Mai mult, Curtea a desfășurat și un sondaj electronic, prin trimiterea de chestionare în 17 state, către 37 din cei 41 de solicitanți de ajutor din partea Fondului (a se vedea anexa I). Curtea a primit răspunsuri de la 33 de solicitanți, din 15 state membre (rata de răspuns a fost de 89 %). |
| --- | --- |

8.

Auditul a fost efectuat în principal prin intermediul interviurilor, al examinării de documente în cadrul Comisiei și al analizei datelor colectate. Mai mult, Curtea a desfășurat și un sondaj electronic, prin trimiterea de chestionare în 17 state, către 37 din cei 41 de solicitanți de ajutor din partea Fondului (a se vedea anexa I). Curtea a primit răspunsuri de la 33 de solicitanți, din 15 state membre (rata de răspuns a fost de 89 %).

OBSERVAȚII

Rapiditatea

Cât de lungă a fost perioada dintre momentul producerii catastrofei și plata ajutorului?

| 9. | În ceea ce privește cele 23 de cereri de intervenție acceptate, perioada medie în care a fost obținut ajutorul a fost de 375 de zile. |
| --- | --- |

9.

În ceea ce privește cele 23 de cereri de intervenție acceptate, perioada medie în care a fost obținut ajutorul a fost de 375 de zile.

| 10. | Curtea a analizat timpul necesar pentru obținerea ajutorului din partea Fondului prin descompunerea în mai multe etape a procesului de prelucrare a cererilor. Procesul administrativ cuprinde cinci etape principale de la data la care a survenit catastrofa și până la momentul plății (a se vedea figura 1). |
| --- | --- |

10.

Curtea a analizat timpul necesar pentru obținerea ajutorului din partea Fondului prin descompunerea în mai multe etape a procesului de prelucrare a cererilor. Procesul administrativ cuprinde cinci etape principale de la data la care a survenit catastrofa și până la momentul plății (a se vedea figura 1).

Image

| 11. | Tabelul 3 de mai jos indică durata medie a fiecărei etape din acest proces. Durata medie a primelor două etape se referă la toate cele 41 de cereri, în timp ce durata medie pentru ultimele trei etape are în vedere doar cele 23 de cereri acceptate.
  Tabelul 3
  Numărul mediu de zile pentru fiecare etapă din cadrul procesului de prelucrare a cererilor de intervenție adresate Fondului






  Etapă | Durata medie în zile calendaristice |
| --- | --- | --- |
| Cerere | 66 |
| Evaluare | 148 |
| Buget | 65 |
| Decizia de acordare a subvenției | 94 |
| Plata ajutorului | 24 |
| Sursa: Evidențele DG Politica Regională cu privire la cereri. |

11.

Tabelul 3 de mai jos indică durata medie a fiecărei etape din acest proces. Durata medie a primelor două etape se referă la toate cele 41 de cereri, în timp ce durata medie pentru ultimele trei etape are în vedere doar cele 23 de cereri acceptate.

Tabelul 3

Numărul mediu de zile pentru fiecare etapă din cadrul procesului de prelucrare a cererilor de intervenție adresate Fondului

Etapă

Durata medie în zile calendaristice

Cerere

66

Evaluare

148

Buget

65

Decizia de acordare a subvenției

94

Plata ajutorului

24

Sursa: Evidențele DG Politica Regională cu privire la cereri.

Primirea cererii din partea statului afectat are loc, în medie, după o durată de aproximativ două luni

| 12. | După cum se indică în tabelul 3, durata medie a etapei cererii de intervenție este de 66 de zile. Regulamentul pe baza căruia se acordă ajutoarele din partea Fondului prevede ca cererile să fie trimise Comisiei „în cel mai scurt timp și în termen de 10 săptămâni de la data la care a survenit prima daună cauzată de catastrofă” (4). Cu toate acestea, în șapte cazuri (în aproape 17 % din cazuri), cererea a fost înaintată după mai mult de zece săptămâni de la data la care a survenit catastrofa, prin urmare, după termenul-limită. Se pare că statele solicitante au nevoie de cel puțin două luni pentru a pregăti cererea. Motivul pentru care perioada este atât de lungă este că trebuie să se colecteze probe pentru a justifica cererea, inclusiv informații privind proporția populației afectate de catastrofă. |
| --- | --- |

12.

După cum se indică în tabelul 3, durata medie a etapei cererii de intervenție este de 66 de zile. Regulamentul pe baza căruia se acordă ajutoarele din partea Fondului prevede ca cererile să fie trimise Comisiei „în cel mai scurt timp și în termen de 10 săptămâni de la data la care a survenit prima daună cauzată de catastrofă” (4). Cu toate acestea, în șapte cazuri (în aproape 17 % din cazuri), cererea a fost înaintată după mai mult de zece săptămâni de la data la care a survenit catastrofa, prin urmare, după termenul-limită. Se pare că statele solicitante au nevoie de cel puțin două luni pentru a pregăti cererea. Motivul pentru care perioada este atât de lungă este că trebuie să se colecteze probe pentru a justifica cererea, inclusiv informații privind proporția populației afectate de catastrofă.

Obținerea de către Comisie a informațiilor lipsă și evaluarea de către aceasta a eligibilității cererii durează, în medie, aproape cinci luni

| 13. | După cum se indică în tabelul 3, etapa de evaluare este cea mai lungă dintre toate etapele prelucrării cererilor de intervenție din partea Fondului. Ea reprezintă mai mult de o treime din perioada cuprinsă între data la care a survenit catastrofa și data plății. După primirea unei cereri, Comisia verifică eligibilitatea acesteia, ceea ce implică, în aproape toate cazurile, cereri de informații suplimentare adresate statului solicitant în cauză (a se vedea caseta 1). Această etapă se încheie cu o decizie de principiu de a acorda sau nu asistență.

  Caseta 1Punerea la dispoziția Comisiei a informațiilor necesareTimpul necesar Comisiei pentru a analiza cererea și pentru a solicita informații suplimentare variază semnificativ. În cazul unei inundații din 2005, o mare parte din informații – în special date electronice – au fost trimise imediat după catastrofă și înainte de depunerea cererii oficiale. Astfel, Comisia a solicitat informații suplimentare cu 1,6 luni înainte de primirea cererii, iar etapa de evaluare a fost mai scurtă decât media. În cazul unui incendiu forestier din 2003, autoritățile au trimis Comisiei în ziua imediat următoare informațiile pe care aceasta le solicitase. În consecință, durata de evaluare globală a fost de numai 1,5 luni. Pe de altă parte, într-un caz din 2003, evaluarea a durat 12,5 luni. Motivul a fost acela că autoritățile naționale au trimis un pachet de documente justificative enorm, dar incomplet, în limba națională. |
| --- | --- |

13.

După cum se indică în tabelul 3, etapa de evaluare este cea mai lungă dintre toate etapele prelucrării cererilor de intervenție din partea Fondului. Ea reprezintă mai mult de o treime din perioada cuprinsă între data la care a survenit catastrofa și data plății. După primirea unei cereri, Comisia verifică eligibilitatea acesteia, ceea ce implică, în aproape toate cazurile, cereri de informații suplimentare adresate statului solicitant în cauză (a se vedea caseta 1). Această etapă se încheie cu o decizie de principiu de a acorda sau nu asistență.

Caseta 1Punerea la dispoziția Comisiei a informațiilor necesareTimpul necesar Comisiei pentru a analiza cererea și pentru a solicita informații suplimentare variază semnificativ. În cazul unei inundații din 2005, o mare parte din informații – în special date electronice – au fost trimise imediat după catastrofă și înainte de depunerea cererii oficiale. Astfel, Comisia a solicitat informații suplimentare cu 1,6 luni înainte de primirea cererii, iar etapa de evaluare a fost mai scurtă decât media. În cazul unui incendiu forestier din 2003, autoritățile au trimis Comisiei în ziua imediat următoare informațiile pe care aceasta le solicitase. În consecință, durata de evaluare globală a fost de numai 1,5 luni. Pe de altă parte, într-un caz din 2003, evaluarea a durat 12,5 luni. Motivul a fost acela că autoritățile naționale au trimis un pachet de documente justificative enorm, dar incomplet, în limba națională.

| 14. | Curtea a analizat modul în care statele solicitante privesc durata etapei de evaluare (a se vedea tabelul 4). Conform datelor sondajului, mai mult de jumătate din solicitanții care au primit un răspuns favorabil, precum și două treimi din solicitanții care nu au primit un răspuns favorabil au considerat că timpul petrecut de Comisie pentru evaluarea cererilor lor a fost rezonabil. Solicitanții care au primit un răspuns favorabil sunt cei ale căror cereri au fost aprobate, iar solicitanții care nu au primit un răspuns favorabil sunt cei ale căror cereri au fost respinse.
  Tabelul 4
  Procentele de solicitanți care consideră durata etapei de evaluare ca fiind rezonabilă, prea îndelungată sau care au o altă opinie







  Opinia privind durata etapei de evaluare | Solicitanți |
| --- | --- | --- |
| Acceptați | Respinși |
| Rezonabilă | 50 % | 67 % |
| Prea îndelungată | 39 % | 11 % |
| Altă opinie | 11 % | 11 % |
| Niciun răspuns | 0 % | 11 % |
| Total | 100 % | 100 % |
| Sursa: Datele obținute de către Curte de la solicitanți prin intermediul sondajului. |

14.

Curtea a analizat modul în care statele solicitante privesc durata etapei de evaluare (a se vedea tabelul 4). Conform datelor sondajului, mai mult de jumătate din solicitanții care au primit un răspuns favorabil, precum și două treimi din solicitanții care nu au primit un răspuns favorabil au considerat că timpul petrecut de Comisie pentru evaluarea cererilor lor a fost rezonabil. Solicitanții care au primit un răspuns favorabil sunt cei ale căror cereri au fost aprobate, iar solicitanții care nu au primit un răspuns favorabil sunt cei ale căror cereri au fost respinse.

Tabelul 4

Procentele de solicitanți care consideră durata etapei de evaluare ca fiind rezonabilă, prea îndelungată sau care au o altă opinie

Opinia privind durata etapei de evaluare

Solicitanți

Acceptați

Respinși

Rezonabilă

50 %

67 %

Prea îndelungată

39 %

11 %

Altă opinie

11 %

11 %

Niciun răspuns

0 %

11 %

Total

100 %

100 %

Sursa: Datele obținute de către Curte de la solicitanți prin intermediul sondajului.

| 15. | Mai mult, tabelul 5 indică durata medie a etapei de evaluare considerată de solicitanți ca fiind rezonabilă, precum și durata medie a etapei de evaluare considerată de aceștia ca fiind prea îndelungată. În mod curios, solicitanții ale căror cereri au fost respinse par să fie mai „răbdători” decât solicitanții ale căror cereri au fost acceptate. Trebuie menționat că doar un singur solicitant respins a considerat că perioada în cursul căreia Comisia evaluează cererea de intervenție este „prea îndelungată”.
  Tabelul 5
  Relația dintre succesul cererii de intervenție, durata etapei de evaluare și opinia solicitanților








  Cereri aprobate | Cereri respinse |
| --- | --- | --- |
| Durata medie de așteptare pentru solicitanții care au considerat că perioada de timp este rezonabilă | Durata medie de așteptare pentru solicitanții care au considerat că perioada de timp este prea îndelungată | Durata medie de așteptare pentru solicitanții care au considerat că perioada de timp este rezonabilă | Durata medie de așteptare pentru solicitanții care au considerat că perioada de timp este prea îndelungată |
| 101 zile | 171 de zile | 129 de zile | 181 de zile |
| Sursa: Datele obținute de către Curte de la solicitanți prin intermediul sondajului. |

15.

Mai mult, tabelul 5 indică durata medie a etapei de evaluare considerată de solicitanți ca fiind rezonabilă, precum și durata medie a etapei de evaluare considerată de aceștia ca fiind prea îndelungată. În mod curios, solicitanții ale căror cereri au fost respinse par să fie mai „răbdători” decât solicitanții ale căror cereri au fost acceptate. Trebuie menționat că doar un singur solicitant respins a considerat că perioada în cursul căreia Comisia evaluează cererea de intervenție este „prea îndelungată”.

Tabelul 5

Relația dintre succesul cererii de intervenție, durata etapei de evaluare și opinia solicitanților

Cereri aprobate

Cereri respinse

Durata medie de așteptare pentru solicitanții care au considerat că perioada de timp este rezonabilă

Durata medie de așteptare pentru solicitanții care au considerat că perioada de timp este prea îndelungată

Durata medie de așteptare pentru solicitanții care au considerat că perioada de timp este rezonabilă

Durata medie de așteptare pentru solicitanții care au considerat că perioada de timp este prea îndelungată

101 zile

171 de zile

129 de zile

181 de zile

Sursa: Datele obținute de către Curte de la solicitanți prin intermediul sondajului.

Este nevoie, în medie, de mai mult de două luni pentru ca resursele financiare să fie puse la dispoziție în cadrul bugetului UE

| 16. | În urma luării deciziei de principiu de către Comisie, începe etapa bugetară. Linia bugetară corespunzătoare FSUE nu figurează decât ca mențiune simbolică (p.m.). Comisia pregătește o „cerere bugetară”, care este prezentată autorității bugetare (Consiliul și Parlamentul). Această procedură de modificare a bugetului durează, în medie, mai mult de două luni, dar poate să se prelungească până la patru luni în perioadele de vacanță (a se vedea caseta 2).

  Caseta 2Adoptarea procedurii de modificare a bugetuluiÎn ceea ce privește două cereri de intervenție formulate în urma unor inundații care au avut loc în 2005, decizia de principiu a fost luată în decembrie 2005, însă modificarea de buget a fost aprobată abia în aprilie 2006, adică patru luni mai târziu. În cazul unei inundații din 2004, decizia de principiu a fost luată în iunie 2005, iar modificarea de buget a fost aprobată abia în septembrie 2005, adică trei luni mai târziu. |
| --- | --- |

16.

În urma luării deciziei de principiu de către Comisie, începe etapa bugetară. Linia bugetară corespunzătoare FSUE nu figurează decât ca mențiune simbolică (p.m.). Comisia pregătește o „cerere bugetară”, care este prezentată autorității bugetare (Consiliul și Parlamentul). Această procedură de modificare a bugetului durează, în medie, mai mult de două luni, dar poate să se prelungească până la patru luni în perioadele de vacanță (a se vedea caseta 2).

Caseta 2Adoptarea procedurii de modificare a bugetuluiÎn ceea ce privește două cereri de intervenție formulate în urma unor inundații care au avut loc în 2005, decizia de principiu a fost luată în decembrie 2005, însă modificarea de buget a fost aprobată abia în aprilie 2006, adică patru luni mai târziu. În cazul unei inundații din 2004, decizia de principiu a fost luată în iunie 2005, iar modificarea de buget a fost aprobată abia în septembrie 2005, adică trei luni mai târziu.

Procesul de obținere a semnăturilor pentru toate documentele durează, în medie, trei luni

| 17. | Odată ce resursele financiare necesare au fost puse la dispoziție în cadrul bugetului, Comisia adoptă o decizie de acordare a subvenției și încheie un acord cu solicitantul. Acest acord descrie tipul acțiunilor care urmează să fie finanțate de Fond, precum și locul de desfășurare a acestora. După cum se indică în tabelul 3, această etapă durează, în medie, trei luni. Cu toate acestea, în șapte cazuri s-au observat întârzieri anormale, din cauza depunerii cu întârziere de către solicitanți a documentelor cerute, depunere care, uneori, nu presupune nimic mai mult decât prezentarea numărului de cont bancar pentru plata subvenției. Modalitatea în care documentele sunt transmise Comisiei poate cauza, de asemenea, întârzieri. De exemplu, unii solicitanți care, după semnare, au înapoiat acordul de subvenție prin curier diplomatic delegației lor permanente, aceasta transmițându-l apoi Comisiei, au constatat că această modalitate este, de fapt, mai lentă decât expedierea directă. |
| --- | --- |

17.

Odată ce resursele financiare necesare au fost puse la dispoziție în cadrul bugetului, Comisia adoptă o decizie de acordare a subvenției și încheie un acord cu solicitantul. Acest acord descrie tipul acțiunilor care urmează să fie finanțate de Fond, precum și locul de desfășurare a acestora. După cum se indică în tabelul 3, această etapă durează, în medie, trei luni. Cu toate acestea, în șapte cazuri s-au observat întârzieri anormale, din cauza depunerii cu întârziere de către solicitanți a documentelor cerute, depunere care, uneori, nu presupune nimic mai mult decât prezentarea numărului de cont bancar pentru plata subvenției. Modalitatea în care documentele sunt transmise Comisiei poate cauza, de asemenea, întârzieri. De exemplu, unii solicitanți care, după semnare, au înapoiat acordul de subvenție prin curier diplomatic delegației lor permanente, aceasta transmițându-l apoi Comisiei, au constatat că această modalitate este, de fapt, mai lentă decât expedierea directă.

| 18. | Durata medie a etapei bugetare adunată cu durata medie a etapei în care are loc decizia de acordare a subvenției reprezintă aproape jumătate din durata medie a perioadei cuprinse între data la care s-a produs catastrofa și data la care se obține ajutorul din partea Fondului. Astfel, punerea la dispoziție a resurselor financiare și obținerea semnăturilor pentru toate documentele durează tot atât de mult ca și evaluarea unei cereri de intervenție. |
| --- | --- |

18.

Durata medie a etapei bugetare adunată cu durata medie a etapei în care are loc decizia de acordare a subvenției reprezintă aproape jumătate din durata medie a perioadei cuprinse între data la care s-a produs catastrofa și data la care se obține ajutorul din partea Fondului. Astfel, punerea la dispoziție a resurselor financiare și obținerea semnăturilor pentru toate documentele durează tot atât de mult ca și evaluarea unei cereri de intervenție.

Efectuarea plății durează, în medie, aproape o lună

| 19. | După cum se arată în tabelul 3, durata medie a etapei de plată a ajutorului este de 24 de zile. După semnarea acordului de către ambele părți, plata în sine durează, de obicei, mai puțin de o lună, însă poate dura și mai mult. Acest lucru are loc în cazul în care acordul semnat este primit de către Comisie abia la începutul exercițiului bugetar. În această situație, din cauza procedurilor contabile de la încheierea și începutul exercițiului, plata nu este efectuată mai devreme de luna martie. |
| --- | --- |

19.

După cum se arată în tabelul 3, durata medie a etapei de plată a ajutorului este de 24 de zile. După semnarea acordului de către ambele părți, plata în sine durează, de obicei, mai puțin de o lună, însă poate dura și mai mult. Acest lucru are loc în cazul în care acordul semnat este primit de către Comisie abia la începutul exercițiului bugetar. În această situație, din cauza procedurilor contabile de la încheierea și începutul exercițiului, plata nu este efectuată mai devreme de luna martie.

Care sunt factorii care determină variația duratei de obținere a ajutorului din partea Fondului?

| 20. | Până în acest punct, prezentul raport a descris durata medie a fiecăreia din cele cinci etape ale procesului prin care se obține ajutor din partea Fondului. S-a constatat că duratele etapelor variază în mod semnificativ de la un caz la altul. Curtea a încercat să identifice factori care pot explica această variație. Astfel, Curtea a examinat măsura în care variația ar putea fi legată de categoria catastrofei, de tipul acesteia și de țara în care a survenit catastrofa. Au fost identificate trei categorii de catastrofă: catastrofe majore, catastrofe care survin într-o țară învecinată și catastrofe regionale. În ceea ce privește tipul lor, catastrofele au fost clasificate astfel: inundație, incendiu forestier, furtună, cutremur, deversare de petrol/produse petroliere, intemperii, erupție vulcanică și explozie. Nu s-a putut stabili nicio relație semnificativă între durata obținerii ajutorului din partea Fondului, pe de o parte, și categoria de catastrofă, tipul de catastrofă sau țara afectată, pe de altă parte. |
| --- | --- |

20.

Până în acest punct, prezentul raport a descris durata medie a fiecăreia din cele cinci etape ale procesului prin care se obține ajutor din partea Fondului. S-a constatat că duratele etapelor variază în mod semnificativ de la un caz la altul. Curtea a încercat să identifice factori care pot explica această variație. Astfel, Curtea a examinat măsura în care variația ar putea fi legată de categoria catastrofei, de tipul acesteia și de țara în care a survenit catastrofa. Au fost identificate trei categorii de catastrofă: catastrofe majore, catastrofe care survin într-o țară învecinată și catastrofe regionale. În ceea ce privește tipul lor, catastrofele au fost clasificate astfel: inundație, incendiu forestier, furtună, cutremur, deversare de petrol/produse petroliere, intemperii, erupție vulcanică și explozie. Nu s-a putut stabili nicio relație semnificativă între durata obținerii ajutorului din partea Fondului, pe de o parte, și categoria de catastrofă, tipul de catastrofă sau țara afectată, pe de altă parte.

| 21. | În tabelul 6 este prezentat un exemplu de analiză a variației în ceea ce privește durata de obținere a ajutorului din partea Fondului. În acest tabel este indicată relația dintre tipul de catastrofă și durata etapei cererii de intervenție. După cum se poate observa, tipul de catastrofă nu influențează în mod semnificativ perioada de timp de care are nevoie solicitantul pentru a-și prezenta cazul în fața Comisiei.
  Tabelul 6
  Durata etapei cererii de intervenție, pe tipuri de catastrofă










  Tipul catastrofei | Numărul de cereri de intervenție | Numărul mediu de zile | Numărul minim de zile | Numărul maxim de zile | Abaterea standard |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Inundații | 19 | 67 | 12 | 106 | 17 |
| Incendii forestiere | 11 | 58 | 24 | 70 | 17 |
| Furtuni | 5 | 64 | 61 | 67 | 2 |
| Cutremure | 2 | 72 | 70 | 74 | 2 |
| Deversări de petrol/produse petroliere | 1 | 55 | 55 | 55 | 0 |
| Intemperii | 1 | 79 | 79 | 79 | 0 |
| Erupții vulcanice | 1 | 79 | 79 | 79 | 0 |
| Explozii | 1 | 68 | 68 | 68 | 0 |
| Toate tipurile de catastrofă | 41 | 66 | 12 | 106 | 15 |
| Sursa: Evidențele DG Politica Regională cu privire la cereri. |

21.

În tabelul 6 este prezentat un exemplu de analiză a variației în ceea ce privește durata de obținere a ajutorului din partea Fondului. În acest tabel este indicată relația dintre tipul de catastrofă și durata etapei cererii de intervenție. După cum se poate observa, tipul de catastrofă nu influențează în mod semnificativ perioada de timp de care are nevoie solicitantul pentru a-și prezenta cazul în fața Comisiei.

Tabelul 6

Durata etapei cererii de intervenție, pe tipuri de catastrofă

Tipul catastrofei

Numărul de cereri de intervenție

Numărul mediu de zile

Numărul minim de zile

Numărul maxim de zile

Abaterea standard

Inundații

19

67

12

106

17

Incendii forestiere

11

58

24

70

17

Furtuni

5

64

61

67

2

Cutremure

2

72

70

74

2

Deversări de petrol/produse petroliere

1

55

55

55

0

Intemperii

1

79

79

79

0

Erupții vulcanice

1

79

79

79

0

Explozii

1

68

68

68

0

Toate tipurile de catastrofă

41

66

12

106

15

Sursa: Evidențele DG Politica Regională cu privire la cereri.

| 22. | Analiza Curții indică faptul că timpul necesar pentru mobilizarea fondurilor depinde în principal de:






  (a) | normele administrative aplicabile; |
| --- | --- | --- |

22.

Analiza Curții indică faptul că timpul necesar pentru mobilizarea fondurilor depinde în principal de:

(a)

normele administrative aplicabile;

| (b) | rapiditatea de acțiune a Comisiei, care este determinată inclusiv de timpul necesar efectuării de traduceri; |
| --- | --- |

(b)

rapiditatea de acțiune a Comisiei, care este determinată inclusiv de timpul necesar efectuării de traduceri;

| (c) | promptitudinea răspunsurilor din partea autorităților naționale; și |
| --- | --- |

(c)

promptitudinea răspunsurilor din partea autorităților naționale; și

| (d) | calitatea informațiilor furnizate de solicitant. |
| --- | --- |

(d)

calitatea informațiilor furnizate de solicitant.

Având în vedere durata efectivă de obținere a ajutorului, se poate considera că Fondul a reacționat rapid la cererile de intervenție?

| 23. | S-a încercat compararea rapidității de intervenție a Fondului cu cea a altor fonduri sau activități similare. Au fost analizate diverse alte fonduri și activități. S-a constatat că profilul FSUE se apropie cel mai mult de cel al rezervei pentru ajutoare de urgență a Direcției Generale pentru Ajutor Umanitar (ECHO) din cadrul Comisiei. Cu toate acestea, în pofida faptului că există similitudini între cele două fonduri, acestea nu sunt suficient de substanțiale pentru a putea avea un termen de comparație privind rapiditatea de intervenție a Fondului de solidaritate. Rezerva pentru ajutoare de urgență dispune de un cadru de reglementare și procedural specific, astfel conceput încât să garanteze furnizarea de sprijin imediat (de exemplu, o etapă de evaluare de mai puțin de o săptămână și o linie bugetară fixă). Fondul nu dispune de un cadru de reglementare echivalent. |
| --- | --- |

23.

S-a încercat compararea rapidității de intervenție a Fondului cu cea a altor fonduri sau activități similare. Au fost analizate diverse alte fonduri și activități. S-a constatat că profilul FSUE se apropie cel mai mult de cel al rezervei pentru ajutoare de urgență a Direcției Generale pentru Ajutor Umanitar (ECHO) din cadrul Comisiei. Cu toate acestea, în pofida faptului că există similitudini între cele două fonduri, acestea nu sunt suficient de substanțiale pentru a putea avea un termen de comparație privind rapiditatea de intervenție a Fondului de solidaritate. Rezerva pentru ajutoare de urgență dispune de un cadru de reglementare și procedural specific, astfel conceput încât să garanteze furnizarea de sprijin imediat (de exemplu, o etapă de evaluare de mai puțin de o săptămână și o linie bugetară fixă). Fondul nu dispune de un cadru de reglementare echivalent.

| 24. | Totuși, analizând datele, Curtea a observat că primele patru cereri de intervenție au fost plătite într-o perioadă de timp cuprinsă între 100 și 150 de zile de la data producerii catastrofei – în medie în 131 de zile. Comisia a început să evalueze primele patru cereri de intervenție înainte ca Fondul să fie complet creat. Timpul de prelucrare a celor patru cereri de intervenție oferă o bază de comparație cu ajutorul căreia poate fi apreciat timpul de prelucrare a cererilor ulterioare. Dacă pentru cererile de intervenție primite în 2003 sau mai târziu, când Fondul era complet creat, timpul de prelucrare – și anume perioada de timp cuprinsă între data la care a survenit catastrofa și data obținerii ajutorului din partea Fondului – depășește 150 de zile, atunci se poate considera că este prea îndelungat. Timpul de prelucrare mediu pentru cele 19 cereri de intervenție acceptate care au fost formulate ulterior primelor patru cereri a fost de 415 zile, depășind, astfel, baza de comparație definită mai sus. Prin urmare, Curtea nu consideră că Fondul a fost rapid în acordarea de ajutor în perioada ulterioară anului 2002. Fondul a acționat cu mult mai multă rapiditate la prelucrarea primelor patru cereri decât la cea a cazurilor ulterioare. |
| --- | --- |

24.

Totuși, analizând datele, Curtea a observat că primele patru cereri de intervenție au fost plătite într-o perioadă de timp cuprinsă între 100 și 150 de zile de la data producerii catastrofei – în medie în 131 de zile. Comisia a început să evalueze primele patru cereri de intervenție înainte ca Fondul să fie complet creat. Timpul de prelucrare a celor patru cereri de intervenție oferă o bază de comparație cu ajutorul căreia poate fi apreciat timpul de prelucrare a cererilor ulterioare. Dacă pentru cererile de intervenție primite în 2003 sau mai târziu, când Fondul era complet creat, timpul de prelucrare – și anume perioada de timp cuprinsă între data la care a survenit catastrofa și data obținerii ajutorului din partea Fondului – depășește 150 de zile, atunci se poate considera că este prea îndelungat. Timpul de prelucrare mediu pentru cele 19 cereri de intervenție acceptate care au fost formulate ulterior primelor patru cereri a fost de 415 zile, depășind, astfel, baza de comparație definită mai sus. Prin urmare, Curtea nu consideră că Fondul a fost rapid în acordarea de ajutor în perioada ulterioară anului 2002. Fondul a acționat cu mult mai multă rapiditate la prelucrarea primelor patru cereri decât la cea a cazurilor ulterioare.

| 25. | Cu ajutorul celor patru cazuri care servesc ca bază de comparație se poate determina modul în care să se accelereze procesul în cazurile noi. În aceste patru cazuri:






  (a) | evaluarea a durat în medie doar nouă zile, deoarece Comisiei i-a fost furnizată documentație semnificativă încă din etapele preliminare (înainte de depunerea cererii oficiale); |
| --- | --- | --- |

25.

Cu ajutorul celor patru cazuri care servesc ca bază de comparație se poate determina modul în care să se accelereze procesul în cazurile noi. În aceste patru cazuri:

(a)

evaluarea a durat în medie doar nouă zile, deoarece Comisiei i-a fost furnizată documentație semnificativă încă din etapele preliminare (înainte de depunerea cererii oficiale);

| (b) | etapa bugetară a durat, în medie, doar opt zile, deoarece Comisia a trimis propunerea către Parlament în aceeași zi în care a fost luată decizia de principiu; și |
| --- | --- |

(b)

etapa bugetară a durat, în medie, doar opt zile, deoarece Comisia a trimis propunerea către Parlament în aceeași zi în care a fost luată decizia de principiu; și

| (c) | în etapa deciziei de acordare a subvenției, s-a economisit foarte mult timp prin semnarea acordului de către ambele părți în aceeași zi. |
| --- | --- |

(c)

în etapa deciziei de acordare a subvenției, s-a economisit foarte mult timp prin semnarea acordului de către ambele părți în aceeași zi.

| 26. | Curtea a analizat dacă solicitanții au considerat că durata procesului a avut vreun impact asupra punerii în aplicare de măsuri de remediere. Sondajul a arătat că majoritatea solicitanților consideră că durata procesului nu a avut niciun efect asupra punerii în aplicare de măsuri de remediere. Această opinie se datorează, probabil, faptului că Fondul este utilizat în principal pentru rambursarea unei părți modeste din costurile cauzate de catastrofă (a se vedea graficul 1). |
| --- | --- |

26.

Curtea a analizat dacă solicitanții au considerat că durata procesului a avut vreun impact asupra punerii în aplicare de măsuri de remediere. Sondajul a arătat că majoritatea solicitanților consideră că durata procesului nu a avut niciun efect asupra punerii în aplicare de măsuri de remediere. Această opinie se datorează, probabil, faptului că Fondul este utilizat în principal pentru rambursarea unei părți modeste din costurile cauzate de catastrofă (a se vedea graficul 1).

Image

Eficiența

| 27. | Fondul trebuie să fie eficient. Regulamentul prevede că „procedurile administrative ar trebui adaptate în consecință și limitate la strictul necesar”, fără să definească însă conceptul într-un mod mai precis (5). |
| --- | --- |

27.

Fondul trebuie să fie eficient. Regulamentul prevede că „procedurile administrative ar trebui adaptate în consecință și limitate la strictul necesar”, fără să definească însă conceptul într-un mod mai precis (5).

| 28. | Curtea a examinat procedurile pe care statele beneficiare trebuie să le respecte în ceea ce privește licitațiile, atribuirea contractelor de achiziții publice, punerea în aplicare, prezentarea de rapoarte și auditul subvenției. Curtea a concluzionat că cerințele impuse statelor care beneficiază de sprijinul FSUE sunt mai puțin complicate decât cele impuse statelor care primesc alte fonduri comunitare. Prin urmare, se poate considera că procedurile administrative au fost reduse până la un nivel care le asigură eficiența pentru statele beneficiare. |
| --- | --- |

28.

Curtea a examinat procedurile pe care statele beneficiare trebuie să le respecte în ceea ce privește licitațiile, atribuirea contractelor de achiziții publice, punerea în aplicare, prezentarea de rapoarte și auditul subvenției. Curtea a concluzionat că cerințele impuse statelor care beneficiază de sprijinul FSUE sunt mai puțin complicate decât cele impuse statelor care primesc alte fonduri comunitare. Prin urmare, se poate considera că procedurile administrative au fost reduse până la un nivel care le asigură eficiența pentru statele beneficiare.

| 29. | Curtea a examinat procedurile administrative din cadrul Comisiei pentru a evalua dacă acestea au fost limitate la strictul necesar. Concluzia Curții a fost aceea că, în contextul actual al Fondului (un fond de solidaritate, și nu unul de urgență), toate cele cinci etape de proceduri administrative au fost necesare, niciuna dintre ele nefiind redundantă. |
| --- | --- |

29.

Curtea a examinat procedurile administrative din cadrul Comisiei pentru a evalua dacă acestea au fost limitate la strictul necesar. Concluzia Curții a fost aceea că, în contextul actual al Fondului (un fond de solidaritate, și nu unul de urgență), toate cele cinci etape de proceduri administrative au fost necesare, niciuna dintre ele nefiind redundantă.

| 30. | Deși Comisia nu dispune de un sistem contabil care să ofere date pentru a calcula costurile Fondului, costurile directe medii de gestionare a Fondului pot fi estimate la aproximativ 0,06 % (sau mai puțin de 0,1 %) din suma acordată ca ajutor, după cum se arată în tabelul 7. Încă de la crearea Fondului, în 2002, doi agenți au fost alocați în mod permanent pentru gestionarea activităților acestuia. Aceștia se ocupă de procesul de gestionare de la depunerea cererii până la finalizarea ajutorului. |
| --- | --- |

30.

Deși Comisia nu dispune de un sistem contabil care să ofere date pentru a calcula costurile Fondului, costurile directe medii de gestionare a Fondului pot fi estimate la aproximativ 0,06 % (sau mai puțin de 0,1 %) din suma acordată ca ajutor, după cum se arată în tabelul 7. Încă de la crearea Fondului, în 2002, doi agenți au fost alocați în mod permanent pentru gestionarea activităților acestuia. Aceștia se ocupă de procesul de gestionare de la depunerea cererii până la finalizarea ajutorului.

| 31. | În încercarea de a calcula costul total de gestionare a Fondului de către Comisie, au fost solicitate informații suplimentare atât din partea Direcției Resurse Umane, cât și din partea Direcției Audit, cu privire la alți agenți alocați pentru această sarcină, la frecvența cu care au loc misiunile și la costul pe unități operaționale și de audit, precum și cu privire la alte costuri administrative, de monitorizare și de control la fața locului. Informațiile puse la dispoziție au fost limitate. Astfel, pentru a crea o „bază de comparație” în scopul evaluării, Curtea a calculat o estimare anuală a tuturor costurilor menționate mai sus. Estimarea se ridică la o sumă medie anuală de 170 000 de euro. După cum se poate observa în tabelul 7, costurile administrative sunt minime comparativ cu suma gestionată. De exemplu, în 2002, an în care au fost gestionate doar patru cazuri, costurile administrative au reprezentat 0,02 % din ajutorul acordat. Constatările Curții indică faptul că Fondul este gestionat în mod eficient de către Comisie.
  Tabelul 7
  Costurile administrative ale Fondului și volumul de activitate al acestuia, pe ani | Anul 2002 | Anul 2003 | Anul 2004 | Anul 2005 | Anul 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costurile administrative anuale ale DG REGIO
  (milioane de euro) | 0,15 | 0,16 | 0,17 | 0,18 | 0,19 |
| Număr de cereri | 4 | 10 | 11 | 12 | 4 |
| Ajutor acordat
  (milioane de euro) | 728 | 107 | 20 | 205 | 24 |
| Sursa: Estimările Curții privind costurile și informațiile furnizate de DG Politica Regională. |

31.

În încercarea de a calcula costul total de gestionare a Fondului de către Comisie, au fost solicitate informații suplimentare atât din partea Direcției Resurse Umane, cât și din partea Direcției Audit, cu privire la alți agenți alocați pentru această sarcină, la frecvența cu care au loc misiunile și la costul pe unități operaționale și de audit, precum și cu privire la alte costuri administrative, de monitorizare și de control la fața locului. Informațiile puse la dispoziție au fost limitate. Astfel, pentru a crea o „bază de comparație” în scopul evaluării, Curtea a calculat o estimare anuală a tuturor costurilor menționate mai sus. Estimarea se ridică la o sumă medie anuală de 170 000 de euro. După cum se poate observa în tabelul 7, costurile administrative sunt minime comparativ cu suma gestionată. De exemplu, în 2002, an în care au fost gestionate doar patru cazuri, costurile administrative au reprezentat 0,02 % din ajutorul acordat. Constatările Curții indică faptul că Fondul este gestionat în mod eficient de către Comisie.

Tabelul 7

Costurile administrative ale Fondului și volumul de activitate al acestuia, pe ani

Anul 2002

Anul 2003

Anul 2004

Anul 2005

Anul 2006

Costurile administrative anuale ale DG REGIO

(milioane de euro)

0,15

0,16

0,17

0,18

0,19

Număr de cereri

4

10

11

12

4

Ajutor acordat

(milioane de euro)

728

107

20

205

24

Sursa: Estimările Curții privind costurile și informațiile furnizate de DG Politica Regională.

Flexibilitatea

| 32. | În contextul acestei analize, flexibilitatea este definită ca fiind ușurința cu care un sistem poate fi adaptat pentru a fi utilizat în cazul altor cereri sau situații decât cele pentru care a fost conceput. Fondul a fost creat pentru situațiile în care survin catastrofe majore. Prin urmare, poate da dovadă de flexibilitate răspunzând la cererile legate de catastrofe regionale. |
| --- | --- |

32.

În contextul acestei analize, flexibilitatea este definită ca fiind ușurința cu care un sistem poate fi adaptat pentru a fi utilizat în cazul altor cereri sau situații decât cele pentru care a fost conceput. Fondul a fost creat pentru situațiile în care survin catastrofe majore. Prin urmare, poate da dovadă de flexibilitate răspunzând la cererile legate de catastrofe regionale.

| 33. | Fondul ar trebui să permită Comunității să răspundă cu flexibilitate la situațiile de urgență, însă cazurile excepționale trebuie examinate foarte riguros (6). Flexibilitatea Fondului nu trebuie să compromită principiul tratamentului echitabil. |
| --- | --- |

33.

Fondul ar trebui să permită Comunității să răspundă cu flexibilitate la situațiile de urgență, însă cazurile excepționale trebuie examinate foarte riguros (6). Flexibilitatea Fondului nu trebuie să compromită principiul tratamentului echitabil.

Cum tratează Fondul catastrofele regionale?

| 34. | Curtea a examinat modul în care sunt tratate catastrofele regionale și majore. Analiza s-a axat pe „flexibilitate” din perspectiva tratamentului echitabil al cererilor, și anume evaluarea echitabilă a cererilor depuse de solicitanți și utilizarea de criterii consecvente și coerente de către Comisie pentru aprobarea sau respingerea de cereri. |
| --- | --- |

34.

Curtea a examinat modul în care sunt tratate catastrofele regionale și majore. Analiza s-a axat pe „flexibilitate” din perspectiva tratamentului echitabil al cererilor, și anume evaluarea echitabilă a cererilor depuse de solicitanți și utilizarea de criterii consecvente și coerente de către Comisie pentru aprobarea sau respingerea de cereri.

| 35. | Din cele 18 cereri respinse (7), 15 (83 %) priveau catastrofe regionale. Motivul acestui nivel foarte ridicat de respingere este acela că definiția catastrofei regionale este destul de vagă, iar eligibilitatea cererilor legate de aceste situații pentru a beneficia de Fond este mai dificil de evaluat. Fiecare respingere a unei cereri de către Comisie este justificată printr-o serie de motive. Principalele motive invocate de către Comisie în sprijinul deciziei de respingere au fost următoarele:






  (a) | cererile au fost depuse târziu și/sau erau incomplete; |
| --- | --- | --- |

35.

Din cele 18 cereri respinse (7), 15 (83 %) priveau catastrofe regionale. Motivul acestui nivel foarte ridicat de respingere este acela că definiția catastrofei regionale este destul de vagă, iar eligibilitatea cererilor legate de aceste situații pentru a beneficia de Fond este mai dificil de evaluat. Fiecare respingere a unei cereri de către Comisie este justificată printr-o serie de motive. Principalele motive invocate de către Comisie în sprijinul deciziei de respingere au fost următoarele:

(a)

cererile au fost depuse târziu și/sau erau incomplete;

| (b) | pagubele raportate în cerere nu afectau o parte importantă a populației în cauză și nu permiteau clasificarea catastrofei respective ca fiind o catastrofă regională; |
| --- | --- |

(b)

pagubele raportate în cerere nu afectau o parte importantă a populației în cauză și nu permiteau clasificarea catastrofei respective ca fiind o catastrofă regională;

| (c) | statele membre au furnizat informații incorecte cu privire la data la care a survenit catastrofa. |
| --- | --- |

(c)

statele membre au furnizat informații incorecte cu privire la data la care a survenit catastrofa.

| 36. | Curtea nu afirmă că acele cazuri care au fost respinse ar fi trebuit să fie acceptate, însă observă că există două cazuri caracterizate de o lipsă de claritate în ceea ce privește criteriile puse în aplicare sau justificarea oferită statului membru solicitant (a se vedea caseta 3). A existat un caz în privința căruia condițiile de eligibilitate referitoare la nivelul populației afectate nu au fost aplicate la fel ca în cazuri echivalente.

  Caseta 3O serie de criterii de eligibilitate aplicate în cazul catastrofelor regionaleÎn ceea ce privește o cerere de intervenție adresată ca urmare a unui incendiu forestier și respinsă în anul 2005, unul dintre argumentele invocate de Comisie a fost că acest incendiu nu a afectat o parte importantă din populație (a se vedea condițiile de la punctul 2). Totuși, Comisia nu a utilizat acest argument pentru a respinge și un alt caz similar, în 2003. Dimpotrivă, Comisia însăși a explicat în raportul său anual privind FSUE pentru perioada 2002-2003 motivul pentru care condiția respectivă nu se aplica în acest caz din 2003, deși aceasta pare la fel de puțin pertinentă pentru ambele cereri de intervenție (legate de incendii forestiere) care au fost respinse.Unul dintre motivele invocate de Comisie pentru a respinge un caz de inundație în 2004 a fost acela că nu fusese activat mecanismul comunitar de protecție civilă, ceea ce implica faptul că inundația avea un caracter limitat. Conform regulamentului, activarea acestui mecanism nu este însă o cerință obligatorie. Acest caz a fost comparat cu un alt caz de inundație, respins în 2005, în privința căruia Comisia făcea, de asemenea, referire la mecanismul de protecție civilă, însă indica faptul că, în situația respectivă, acest element nu era relevant. |
| --- | --- |

36.

Curtea nu afirmă că acele cazuri care au fost respinse ar fi trebuit să fie acceptate, însă observă că există două cazuri caracterizate de o lipsă de claritate în ceea ce privește criteriile puse în aplicare sau justificarea oferită statului membru solicitant (a se vedea caseta 3). A existat un caz în privința căruia condițiile de eligibilitate referitoare la nivelul populației afectate nu au fost aplicate la fel ca în cazuri echivalente.

Caseta 3O serie de criterii de eligibilitate aplicate în cazul catastrofelor regionaleÎn ceea ce privește o cerere de intervenție adresată ca urmare a unui incendiu forestier și respinsă în anul 2005, unul dintre argumentele invocate de Comisie a fost că acest incendiu nu a afectat o parte importantă din populație (a se vedea condițiile de la punctul 2). Totuși, Comisia nu a utilizat acest argument pentru a respinge și un alt caz similar, în 2003. Dimpotrivă, Comisia însăși a explicat în raportul său anual privind FSUE pentru perioada 2002-2003 motivul pentru care condiția respectivă nu se aplica în acest caz din 2003, deși aceasta pare la fel de puțin pertinentă pentru ambele cereri de intervenție (legate de incendii forestiere) care au fost respinse.Unul dintre motivele invocate de Comisie pentru a respinge un caz de inundație în 2004 a fost acela că nu fusese activat mecanismul comunitar de protecție civilă, ceea ce implica faptul că inundația avea un caracter limitat. Conform regulamentului, activarea acestui mecanism nu este însă o cerință obligatorie. Acest caz a fost comparat cu un alt caz de inundație, respins în 2005, în privința căruia Comisia făcea, de asemenea, referire la mecanismul de protecție civilă, însă indica faptul că, în situația respectivă, acest element nu era relevant.

Image

| 37. | Curtea a examinat dacă, pentru toate categoriile de catastrofă, solicitanții ale căror cereri de intervenție au fost respinse au fost de acord cu motivele date de către Comisie pentru respingere. Această analiză ar putea contribui la determinarea măsurii în care normele de eligibilitate sunt coerente și clar înțelese. Datele sondajului indică faptul că 45 % din solicitanți au fost de acord cu argumentele invocate de Comisie pentru a respinge cererea lor de intervenție, după cum se arată în graficul 2. Solicitanții respinși care nu au fost de acord cu argumentele Comisiei au prezentat următoarele motive în sprijinul poziției lor:






  (a) | este imposibil pentru regiunile în cauză să furnizeze datele solicitate de Comisie la nivelul de acuratețe cerut și în termenul foarte scurt impus, într-o situație de urgență în care prioritatea este acordată nevoilor imediate; |
| --- | --- | --- |

37.

Curtea a examinat dacă, pentru toate categoriile de catastrofă, solicitanții ale căror cereri de intervenție au fost respinse au fost de acord cu motivele date de către Comisie pentru respingere. Această analiză ar putea contribui la determinarea măsurii în care normele de eligibilitate sunt coerente și clar înțelese. Datele sondajului indică faptul că 45 % din solicitanți au fost de acord cu argumentele invocate de Comisie pentru a respinge cererea lor de intervenție, după cum se arată în graficul 2. Solicitanții respinși care nu au fost de acord cu argumentele Comisiei au prezentat următoarele motive în sprijinul poziției lor:

(a)

este imposibil pentru regiunile în cauză să furnizeze datele solicitate de Comisie la nivelul de acuratețe cerut și în termenul foarte scurt impus, într-o situație de urgență în care prioritatea este acordată nevoilor imediate;

| (b) | uneori, este dificil să se cuantifice exclusiv în termeni economici impactul pagubelor asupra populației; de exemplu, în comunele mici, pagubele privesc nu numai bunurile, ci și modul și condițiile de viață, în general. În același timp, s-a susținut că aceste mici incidente, dacă sunt cumulate, pot conduce la o problemă majoră; |
| --- | --- |

(b)

uneori, este dificil să se cuantifice exclusiv în termeni economici impactul pagubelor asupra populației; de exemplu, în comunele mici, pagubele privesc nu numai bunurile, ci și modul și condițiile de viață, în general. În același timp, s-a susținut că aceste mici incidente, dacă sunt cumulate, pot conduce la o problemă majoră;

| (c) | în unele cazuri, autoritățile consideră că, în trecut, Comisia a acceptat cereri și a finanțat acțiuni în circumstanțe similare. |
| --- | --- |

(c)

în unele cazuri, autoritățile consideră că, în trecut, Comisia a acceptat cereri și a finanțat acțiuni în circumstanțe similare.

| 38. | Opiniile consemnate indică faptul că solicitanții au obiecții în ceea ce privește timpul care le este acordat pentru a pregăti cererea, în ceea ce privește evaluarea pagubelor din perspectiva elementelor dificil de cuantificat, ca și în ceea ce privește criteriile utilizate de Comisie pentru evaluarea cererii. Acest ultim element, esențial, ar putea implica faptul că solicitanții sunt preocupați de problema tratamentului echitabil în unele cazuri. |
| --- | --- |

38.

Opiniile consemnate indică faptul că solicitanții au obiecții în ceea ce privește timpul care le este acordat pentru a pregăti cererea, în ceea ce privește evaluarea pagubelor din perspectiva elementelor dificil de cuantificat, ca și în ceea ce privește criteriile utilizate de Comisie pentru evaluarea cererii. Acest ultim element, esențial, ar putea implica faptul că solicitanții sunt preocupați de problema tratamentului echitabil în unele cazuri.

Principiul de calcul al subvențiilor compromite tratamentul echitabil al subvențiilor alocate pentru catastrofele regionale?

| 39. | Conform metodei utilizate de Comisie (8), se acordă același procentaj din pagubele directe totale, și anume o cotă forfetară de 2,5 % din acestea, pentru toate catastrofele regionale, fără a lua în considerare prosperitatea statului sau a regiunii afectate. Pe de altă parte, pentru catastrofele majore, subvenția este calculată în funcție de produsul național brut al statului solicitant, ceea ce permite un tratament mai echitabil între țări, având la bază nivelul acestora de prosperitate. |
| --- | --- |

39.

Conform metodei utilizate de Comisie (8), se acordă același procentaj din pagubele directe totale, și anume o cotă forfetară de 2,5 % din acestea, pentru toate catastrofele regionale, fără a lua în considerare prosperitatea statului sau a regiunii afectate. Pe de altă parte, pentru catastrofele majore, subvenția este calculată în funcție de produsul național brut al statului solicitant, ceea ce permite un tratament mai echitabil între țări, având la bază nivelul acestora de prosperitate.

| 40. | Mobilizarea Fondului cu titlu excepțional (în cadrul categoriei catastrofelor regionale) este regula, și nu excepția (58 % din catastrofe au fost catastrofe regionale). Mai mult, condițiile pentru ca o cerere să fie acceptată în cadrul situațiilor excepționale din categoria „catastrofă regională”, condiții care trebuie examinate foarte riguros, sunt extrem de dificil de îndeplinit. Astfel, 83 % din cererile de intervenție legate de catastrofe regionale au fost respinse după o perioadă de evaluare mai lungă. Cererile nu au fost respinse din cauza lipsei resurselor financiare, deoarece valoarea ajutoarelor acordate de Fond de la crearea sa în octombrie 2002 și până la sfârșitul anului 2006 nu a depășit cu mult bugetul acestuia pe un an. |
| --- | --- |

40.

Mobilizarea Fondului cu titlu excepțional (în cadrul categoriei catastrofelor regionale) este regula, și nu excepția (58 % din catastrofe au fost catastrofe regionale). Mai mult, condițiile pentru ca o cerere să fie acceptată în cadrul situațiilor excepționale din categoria „catastrofă regională”, condiții care trebuie examinate foarte riguros, sunt extrem de dificil de îndeplinit. Astfel, 83 % din cererile de intervenție legate de catastrofe regionale au fost respinse după o perioadă de evaluare mai lungă. Cererile nu au fost respinse din cauza lipsei resurselor financiare, deoarece valoarea ajutoarelor acordate de Fond de la crearea sa în octombrie 2002 și până la sfârșitul anului 2006 nu a depășit cu mult bugetul acestuia pe un an.

Solicitanții sunt satisfăcuți de Fond?

| 41. | Toți solicitanții care au răspuns la sondaj s-au declarat satisfăcuți de Fond. Fondul este perceput ca un semn de solidaritate, având un impact pozitiv asupra opiniei publice, în special în noile state membre. Conform rezultatelor sondajului (a se vedea graficul 3), principalele motive care explică acest nivel de satisfacție sunt următoarele:






  (a) | ținând seama de amploarea catastrofelor, contribuția Fondului a reprezentat un semn al solidarității UE față de populația regiunilor afectate; |
| --- | --- | --- |

41.

Toți solicitanții care au răspuns la sondaj s-au declarat satisfăcuți de Fond. Fondul este perceput ca un semn de solidaritate, având un impact pozitiv asupra opiniei publice, în special în noile state membre. Conform rezultatelor sondajului (a se vedea graficul 3), principalele motive care explică acest nivel de satisfacție sunt următoarele:

(a)

ținând seama de amploarea catastrofelor, contribuția Fondului a reprezentat un semn al solidarității UE față de populația regiunilor afectate;

| (b) | subvenția a contribuit la ușurarea cheltuielilor enorme cauzate de catastrofe (extinderea intervențiilor de urgență secundare, accelerarea procesului etc.); |
| --- | --- |

(b)

subvenția a contribuit la ușurarea cheltuielilor enorme cauzate de catastrofe (extinderea intervențiilor de urgență secundare, accelerarea procesului etc.);

| (c) | ajutorul a permis reducerea sarcinii ce revenea bugetelor publice, chiar dacă uneori într-un mod limitat având în vedere amploarea catastrofei; |
| --- | --- |

(c)

ajutorul a permis reducerea sarcinii ce revenea bugetelor publice, chiar dacă uneori într-un mod limitat având în vedere amploarea catastrofei;

| (d) | în statele candidate, contribuția a avut un impact pozitiv asupra opiniei publice în ceea ce privește aderarea la UE. |
| --- | --- |

(d)

în statele candidate, contribuția a avut un impact pozitiv asupra opiniei publice în ceea ce privește aderarea la UE.

Image

CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI

| 42. | Auditul efectuat de Curte în ceea ce privește funcționarea Fondului în perioada 2002-2006 indică faptul că acesta nu reacționează cu promptitudine. Solicitanții au trebuit să aștepte, în medie, 12 luni după catastrofă pentru a primi plata ajutorului. Întârzierile nu sunt legate de categoria sau de tipul catastrofei, și nici de locul de unde provine cererea de intervenție. Timpul necesar pentru mobilizarea fondurilor depinde în principal de volumul normelor administrative aplicate, de rapiditatea de acțiune a Comisiei, de promptitudinea răspunsurilor din partea autorităților naționale, precum și de calitatea informațiilor furnizate de solicitanți în fiecare din cazuri (a se vedea punctele 10-26). |
| --- | --- |

42.

Auditul efectuat de Curte în ceea ce privește funcționarea Fondului în perioada 2002-2006 indică faptul că acesta nu reacționează cu promptitudine. Solicitanții au trebuit să aștepte, în medie, 12 luni după catastrofă pentru a primi plata ajutorului. Întârzierile nu sunt legate de categoria sau de tipul catastrofei, și nici de locul de unde provine cererea de intervenție. Timpul necesar pentru mobilizarea fondurilor depinde în principal de volumul normelor administrative aplicate, de rapiditatea de acțiune a Comisiei, de promptitudinea răspunsurilor din partea autorităților naționale, precum și de calitatea informațiilor furnizate de solicitanți în fiecare din cazuri (a se vedea punctele 10-26).

| 43. | Numărul actual al personalului însărcinat cu gestionarea Fondului la nivelul Comisiei s-a dovedit a fi eficient. Mai mult, costul total de gestionare a Fondului a fost foarte mic în raport cu ajutorul acordat (a se vedea punctele 27-31). |
| --- | --- |

43.

Numărul actual al personalului însărcinat cu gestionarea Fondului la nivelul Comisiei s-a dovedit a fi eficient. Mai mult, costul total de gestionare a Fondului a fost foarte mic în raport cu ajutorul acordat (a se vedea punctele 27-31).

| 44. | Nu există cazuri care să indice o lipsă de flexibilitate din partea Fondului în ceea ce privește tratarea cererilor de intervenție. Fără a pune în discuție deciziile de respingere a cererilor, trebuie menționat că există câteva cazuri care denotă o lipsă de claritate privind justificarea respingerii cererilor legate de catastrofe regionale. Metoda utilizată la calculul subvențiilor acordate pentru cererile privind catastrofe regionale nu ține seama de prosperitatea statului în cauză, deci este posibil să nu se respecte principiul echității (a se vedea punctele 32-40). |
| --- | --- |

44.

Nu există cazuri care să indice o lipsă de flexibilitate din partea Fondului în ceea ce privește tratarea cererilor de intervenție. Fără a pune în discuție deciziile de respingere a cererilor, trebuie menționat că există câteva cazuri care denotă o lipsă de claritate privind justificarea respingerii cererilor legate de catastrofe regionale. Metoda utilizată la calculul subvențiilor acordate pentru cererile privind catastrofe regionale nu ține seama de prosperitatea statului în cauză, deci este posibil să nu se respecte principiul echității (a se vedea punctele 32-40).

| 45. | În final, trebuie subliniat că, în pofida problemelor menționate mai sus, toți solicitanții care au răspuns întrebărilor sondajului sunt satisfăcuți de Fond. Astfel, Fondul și-a îndeplinit obiectivul fundamental, acela de a demonstra solidaritate față de statele membre afectate de catastrofe (a se vedea punctul 41). |
| --- | --- |

45.

În final, trebuie subliniat că, în pofida problemelor menționate mai sus, toți solicitanții care au răspuns întrebărilor sondajului sunt satisfăcuți de Fond. Astfel, Fondul și-a îndeplinit obiectivul fundamental, acela de a demonstra solidaritate față de statele membre afectate de catastrofe (a se vedea punctul 41).

| 46. | Pentru a accelera plata ajutorului, Comisia trebuie să instituie proceduri, înainte de sfârșitul anului 2008, pentru a se asigura că statul solicitant primește cât mai repede posibil orientări detaliate referitoare la informațiile care trebuie furnizate în cerere; este de preferat ca aceste orientări să fie primite în termen de o săptămână după ce statul sau regiunea în cauză a notificat Comisia cu privire la intenția sa de a solicita ajutor din partea Fondului. |
| --- | --- |

46.

Pentru a accelera plata ajutorului, Comisia trebuie să instituie proceduri, înainte de sfârșitul anului 2008, pentru a se asigura că statul solicitant primește cât mai repede posibil orientări detaliate referitoare la informațiile care trebuie furnizate în cerere; este de preferat ca aceste orientări să fie primite în termen de o săptămână după ce statul sau regiunea în cauză a notificat Comisia cu privire la intenția sa de a solicita ajutor din partea Fondului.

| 47. | Mai mult, Comisia trebuie să stabilească un contact direct cu organismul care va fi responsabil de întocmirea cererii din partea statului membru sau a statului în curs de aderare, cu scopul de a-l preveni cu privire la deficiențele frecvente constatate în legătură cu cererile primite și de a sublinia importanța de a trimite înapoi cu promptitudine cererea și orice alt document solicitat de Comisie, inclusiv acordul definitiv. |
| --- | --- |

47.

Mai mult, Comisia trebuie să stabilească un contact direct cu organismul care va fi responsabil de întocmirea cererii din partea statului membru sau a statului în curs de aderare, cu scopul de a-l preveni cu privire la deficiențele frecvente constatate în legătură cu cererile primite și de a sublinia importanța de a trimite înapoi cu promptitudine cererea și orice alt document solicitat de Comisie, inclusiv acordul definitiv.

Prezentul raport a fost adoptat de Curtea de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 13 martie 2008.

Pentru Curtea de Conturi

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

Președinte

---

(1)  Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (JO L 311, 14.11.2002, p. 3).

1

(2)  Articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 2012/2002.

2

(3)  Include două cazuri care nu au fost respinse, ci retrase.

3

Sursa: Evidențele DG Politica Regională cu privire la cereri.

Sursa:

(4)  Articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2012/2002.

4

(5)  Considerentul 8 din Regulamentul (CE) nr. 2012/2002.

5

(6)  Articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2012/2002.

6

(7)  Această cifră include două cereri retrase.

7

(8)  Raportul anual al Comisiei privind Fondul de solidaritate al Uniunii Europene pentru perioada 2002-2003, p. 24.

8

---

ANEXA

CERERI ÎNAINTATE FONDULUI DE SOLIDARITATE AL UE ÎNCEPÂND DIN 2002 (ULTIMA ACTUALIZARE 31.12.2007/DG POLITICA REGIONALĂ)

| Anul | Țara | Tipul catastrofei | Pagubele


  (milioane de euro) | Categoria | Ajutorul acordat


  (milioane de euro) | Primirea ajutorului de la FSUE la nivel național
   (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 1 | AT | inundații | 2 900,0 | majoră | 134,0 | 27.12.2002 |
| 2 | CZ | inundații | 2 300,0 | majoră | 129,0 | 13.1.2003 |
| 3 | FR | inundații (Le Gard) | 835,0 | regională | 21,0 | 27.12.2002 |
| 4 | DE | inundații | 9 100,0 | majoră | 444,0 | 29.12.2002 |
| Total ajutor acordat în 2002 | 728,0 | |
| 2003 | 1 | ES | deversare de produse petroliere (Prestige) | 436,0 | regională | 8,6 | 29.3.2004 |
| 2 | IT | cutremur (Molise/Apulia) | 1 558,0 | regională | 30,8 | 11.3.2004 |
| 3 | IT | erupție vulcanică (Etna) | 849,0 | regională | 16,8 | 11.3.2004 |
| 4 | IT | inundații (nordul Italiei) | 1 900,0 | regională | respinsă | nu este cazul |
| 5 | EL | intemperii hibernale | nu este cazul | majoră | respinsă | nu este cazul |
| 6 | PT | incendii forestiere | 1 227,9 | majoră | 48,5 | 2.12.2003 |
| 7 | FR | incendii forestiere (sudul Franței) | 531,1 | regională | respinsă | nu este cazul |
| 8 | ES | incendii forestiere (granița cu Portugalia) | 53,2 | țară învecinată | 1,3 | 6.9.2004 (data plății) |
| 9 | MT | inundații | 30,2 | majoră | 1,0 | 12.11.2004 (data plății) |
| 10 | IT | inundații (Friuli Veneția-Giulia) | 525,1 | regională | respinsă | nu este cazul |
| Total ajutor acordat în 2003 | 107,0 | |
| 2004 | 1 | FR | inundații (delta Ronului) | 785,0 | regională | 19,6 | 7.7.2004 |
| 2 | ES | inundații (Málaga) | 72,9 | regională | respinsă | nu este cazul |
| 3-9 | ES | incendii forestiere (7 cereri) | 479,8 | regională | toate cele 7 cereri au fost respinse | nu este cazul |
| 10 | SK | inundații | 29,1 | regională | respinsă | nu este cazul |
| 11 | SI | cutremur | 12,5 | regională | retrasă | nu este cazul |
| Total ajutor acordat în 2004 | 19,6 | |
| 2005 | 1 | SK | furtună (Tatra) | 202,7 | majoră | 5,7 | 7.11.2005 |
| 2 | IT | inundații (Sardinia) | 223,0 | regională | respinsă | nu este cazul |
| 3 | EE | furtună | 47,9 | majoră | 1,3 | informația nu este disponibilă |
| 4 | LV | furtună | 192,6 | majoră | 9,5 | informația nu este disponibilă |
| 5 | SE | furtună | 2 297,3 | majoră | 81,7 | 18.4.2006 |
| 6 | LT | furtună | 15,2 | țară învecinată | 0,4 | 12.4.2006 |
| 7 | EL | inundații (Evros) | 135,0 | regională | respinsă | nu este cazul |
| 8 | RO | inundații de primăvară | 489,5 | majoră | 18,8 | 17.8.2006 |
| 9 | BG | inundații de primăvară | 222,3 | majoră | 9,7 | 7.7.2006 |
| 10 | BG | inundații de vară | 237,4 | majoră | 10,6 | 7.7.2006 |
| 11 | RO | inundații de vară | 1 049,7 | majoră | 52,4 | 17.8.2006 |
| 12 | AT | inundații (Tirol/Vorarlberg) | 591,9 | regională | 14,8 | 24.10.2006 |
| Total ajutor acordat în 2005 | 204,9 | |
| 2006 | 1 | UK | explozie | 730,0 | (regională) | retrasă | nu este cazul |
| 2 | EL | inundații | 372,3 | regională | 9,3 | 17.12.2007 |
| 3 | HU | inundații | 519,1 | majoră | 15,1 | 19.10.2007 |
| 4 | ES | incendii forestiere | 91,0 | regională | respinsă | nu este cazul |
| Total ajutor acordat în 2006 | 24,4 | |
| Total general pentru ajutorul acordat din 2002 | 1 083,9 milioane de euro
   (2) |

Anul

Țara

Tipul catastrofei

Pagubele

(milioane de euro)

Categoria

Ajutorul acordat

(milioane de euro)

Primirea ajutorului de la FSUE la nivel național
   (1)

2002

1

AT

inundații

2 900,0

majoră

134,0

27.12.2002

2

CZ

inundații

2 300,0

majoră

129,0

13.1.2003

3

FR

inundații (Le Gard)

835,0

regională

21,0

27.12.2002

4

DE

inundații

9 100,0

majoră

444,0

29.12.2002

Total ajutor acordat în 2002

728,0

2003

1

ES

deversare de produse petroliere (Prestige)

436,0

regională

8,6

29.3.2004

2

IT

cutremur (Molise/Apulia)

1 558,0

regională

30,8

11.3.2004

3

IT

erupție vulcanică (Etna)

849,0

regională

16,8

11.3.2004

4

IT

inundații (nordul Italiei)

1 900,0

regională

respinsă

nu este cazul

5

EL

intemperii hibernale

nu este cazul

majoră

respinsă

nu este cazul

6

PT

incendii forestiere

1 227,9

majoră

48,5

2.12.2003

7

FR

incendii forestiere (sudul Franței)

531,1

regională

respinsă

nu este cazul

8

ES

incendii forestiere (granița cu Portugalia)

53,2

țară învecinată

1,3

6.9.2004 (data plății)

9

MT

inundații

30,2

majoră

1,0

12.11.2004 (data plății)

10

IT

inundații (Friuli Veneția-Giulia)

525,1

regională

respinsă

nu este cazul

Total ajutor acordat în 2003

107,0

2004

1

FR

inundații (delta Ronului)

785,0

regională

19,6

7.7.2004

2

ES

inundații (Málaga)

72,9

regională

respinsă

nu este cazul

3-9

ES

incendii forestiere (7 cereri)

479,8

regională

toate cele 7 cereri au fost respinse

nu este cazul

10

SK

inundații

29,1

regională

respinsă

nu este cazul

11

SI

cutremur

12,5

regională

retrasă

nu este cazul

Total ajutor acordat în 2004

19,6

2005

1

SK

furtună (Tatra)

202,7

majoră

5,7

7.11.2005

2

IT

inundații (Sardinia)

223,0

regională

respinsă

nu este cazul

3

EE

furtună

47,9

majoră

1,3

informația nu este disponibilă

4

LV

furtună

192,6

majoră

9,5

informația nu este disponibilă

5

SE

furtună

2 297,3

majoră

81,7

18.4.2006

6

LT

furtună

15,2

țară învecinată

0,4

12.4.2006

7

EL

inundații (Evros)

135,0

regională

respinsă

nu este cazul

8

RO

inundații de primăvară

489,5

majoră

18,8

17.8.2006

9

BG

inundații de primăvară

222,3

majoră

9,7

7.7.2006

10

BG

inundații de vară

237,4

majoră

10,6

7.7.2006

11

RO

inundații de vară

1 049,7

majoră

52,4

17.8.2006

12

AT

inundații (Tirol/Vorarlberg)

591,9

regională

14,8

24.10.2006

Total ajutor acordat în 2005

204,9

2006

1

UK

explozie

730,0

(regională)

retrasă

nu este cazul

2

EL

inundații

372,3

regională

9,3

17.12.2007

3

HU

inundații

519,1

majoră

15,1

19.10.2007

4

ES

incendii forestiere

91,0

regională

respinsă

nu este cazul

Total ajutor acordat în 2006

24,4

Total general pentru ajutorul acordat din 2002

1 083,9 milioane de euro
   (2)

---

(1)  Subvenția FSUE trebuie utilizată în termen de un an de la data la care ajutorul este primit de țara beneficiară. Aceasta din urmă trebuie să prezinte un raport privind punerea în aplicare a ajutorului, însoțit de o declarație de validitate, nu mai târziu de șase luni de la încheierea acestei perioade de un an.

(2)  Inclusiv sume care urmau să fie plătite în 2006 pentru cereri din 2005.

---

RĂSPUNSURILE COMISIEI

SINTEZĂ

| III. | Rapiditatea cu care fondurile sunt puse la dispoziția beneficiarilor reflectă în mod direct procedura prevăzută în regulamentul privind FSUE, ceea ce înseamnă că, în realitate, acesta nu este un instrument de reacție rapidă, ci un instrument de refinanțare pentru cheltuieli deja suportate de autoritățile naționale. |
| --- | --- |

III.

Rapiditatea cu care fondurile sunt puse la dispoziția beneficiarilor reflectă în mod direct procedura prevăzută în regulamentul privind FSUE, ceea ce înseamnă că, în realitate, acesta nu este un instrument de reacție rapidă, ci un instrument de refinanțare pentru cheltuieli deja suportate de autoritățile naționale.

| IV. | Comisia este de acord cu faptul că, în cazul „catastrofelor regionale” (categorie diferită de cea a „catastrofelor majore”), condițiile impuse pentru acceptarea cererilor sunt mai dificil de îndeplinit. Aceasta a fost intenția organului legislativ, care, în temeiul articolului 2 din regulament, solicită Comisiei să examineze „foarte riguros” orice cerere privind catastrofele regionale. |
| --- | --- |

IV.

Comisia este de acord cu faptul că, în cazul „catastrofelor regionale” (categorie diferită de cea a „catastrofelor majore”), condițiile impuse pentru acceptarea cererilor sunt mai dificil de îndeplinit. Aceasta a fost intenția organului legislativ, care, în temeiul articolului 2 din regulament, solicită Comisiei să examineze „foarte riguros” orice cerere privind catastrofele regionale.

| V. | Fondul de solidaritate a contribuit la atenuarea poverii financiare a statelor afectate de catastrofe și a îmbunătățit imaginea Uniunii în ochii cetățenilor, oferind ajutor și resurse suplimentare în situații extrem de dificile. |
| --- | --- |

V.

Fondul de solidaritate a contribuit la atenuarea poverii financiare a statelor afectate de catastrofe și a îmbunătățit imaginea Uniunii în ochii cetățenilor, oferind ajutor și resurse suplimentare în situații extrem de dificile.

| VI. | Comisia este de acord cu recomandările Curții în această privință. La scurt timp după adoptarea regulamentului, au fost introduse un formular de cerere standard, precum și o notă explicativă detaliată privind cererile (ambele disponibile pe site-ul web InfoRegio). Comisia intenționează să stabilească un contact direct cu organismul care pregătește cererea, cu acordul statului membru solicitant, și să își extindă orientările de aplicare, astfel încât să poată avertiza aceste organisme de posibilele cauze ale întârzierilor. |
| --- | --- |

VI.

Comisia este de acord cu recomandările Curții în această privință. La scurt timp după adoptarea regulamentului, au fost introduse un formular de cerere standard, precum și o notă explicativă detaliată privind cererile (ambele disponibile pe site-ul web InfoRegio). Comisia intenționează să stabilească un contact direct cu organismul care pregătește cererea, cu acordul statului membru solicitant, și să își extindă orientările de aplicare, astfel încât să poată avertiza aceste organisme de posibilele cauze ale întârzierilor.

OBSERVAȚII

| 10-13. | Unele dintre cele cinci etape identificate de Curte se pot suprapune. De exemplu, în multe cazuri, prima cerere nu conține informațiile esențiale, iar Comisia nu poate finaliza evaluarea până când nu primește informațiile care lipsesc.
  Pentru cererile primite în 2005 (anul cu cele mai multe cereri în perioada evaluată de Curte), în medie, Comisia a primit informațiile care lipseau în 93 de zile.
  În cazul în care cererea era înaintată după expirarea celor 10 săptămâni prevăzute prin regulament, Comisia respingea cererea. |
| --- | --- |

10-13.

Unele dintre cele cinci etape identificate de Curte se pot suprapune. De exemplu, în multe cazuri, prima cerere nu conține informațiile esențiale, iar Comisia nu poate finaliza evaluarea până când nu primește informațiile care lipsesc.

Pentru cererile primite în 2005 (anul cu cele mai multe cereri în perioada evaluată de Curte), în medie, Comisia a primit informațiile care lipseau în 93 de zile.

În cazul în care cererea era înaintată după expirarea celor 10 săptămâni prevăzute prin regulament, Comisia respingea cererea.

| 16. | Printr-un proiect preliminar de buget rectificativ (PPBR), Comisia solicită fonduri suplimentare, această solicitare făcând obiectul unei decizii luate de cele două componente ale autorității bugetare (Consiliul și Parlamentul) (1). |
| --- | --- |

16.

Printr-un proiect preliminar de buget rectificativ (PPBR), Comisia solicită fonduri suplimentare, această solicitare făcând obiectul unei decizii luate de cele două componente ale autorității bugetare (Consiliul și Parlamentul) (1).

| 24-25. | Primele patru cereri introduse în cadrul FSUE în 2002 ar trebui analizate separat și nu pot constitui un reper, întrucât acestea au fost analizate în condiții cu totul speciale. În perioada în care regulamentul era încă în lucru, iar procedurile interne trebuiau încă stabilite, s-au primit și analizat cereri complete redactate în limbile de lucru ale Comisiei. Întrucât criteriile de eligibilitate au fost stabilite în contextul acestor prime catastrofe, timpul necesar pentru evaluare era extrem de scurt. Suma totală foarte mare a ajutorului (728 milioane EUR), care, de altfel, nu a fost niciodată depășită, a permis o rectificare bugetară separată în cadrul procedurii bugetare. Faptul că acordurile de punere în aplicare au fost semnate cu ocazia reuniunii Consiliului European (de la Copenhaga) ilustrează, printre altele, existența unei puternice voințe politice, precum și caracterul excepțional al acestor prime cazuri.
  Actualul regulament privind FSUE nu prevede un instrument de reacție rapidă, ci doar un instrument de refinanțare pentru cheltuieli de urgență deja suportate de autoritățile naționale. |
| --- | --- |

24-25.

Primele patru cereri introduse în cadrul FSUE în 2002 ar trebui analizate separat și nu pot constitui un reper, întrucât acestea au fost analizate în condiții cu totul speciale. În perioada în care regulamentul era încă în lucru, iar procedurile interne trebuiau încă stabilite, s-au primit și analizat cereri complete redactate în limbile de lucru ale Comisiei. Întrucât criteriile de eligibilitate au fost stabilite în contextul acestor prime catastrofe, timpul necesar pentru evaluare era extrem de scurt. Suma totală foarte mare a ajutorului (728 milioane EUR), care, de altfel, nu a fost niciodată depășită, a permis o rectificare bugetară separată în cadrul procedurii bugetare. Faptul că acordurile de punere în aplicare au fost semnate cu ocazia reuniunii Consiliului European (de la Copenhaga) ilustrează, printre altele, existența unei puternice voințe politice, precum și caracterul excepțional al acestor prime cazuri.

Actualul regulament privind FSUE nu prevede un instrument de reacție rapidă, ci doar un instrument de refinanțare pentru cheltuieli de urgență deja suportate de autoritățile naționale.

| 36. | Comisia consideră că au fost aplicate cu cea mai mare claritate criteriile incluse în regulament (a se vedea comentariile detaliate din caseta 3). Totuși, definiția catastrofei generale incluse în regulament este destul de vagă, iar condițiile impuse pentru acceptarea cererilor sunt dificil de îndeplinit. Statele membre și Comisia investesc mult timp și fac multe eforturi pentru pregătirea și evaluarea cererilor referitoare la catastrofe regionale de mai mică amploare, care, în general, sunt respinse.
  În toate cazurile citate în care Comisia a propus mobilizarea FSUE, aceste propuneri au fost aprobate de Consiliu și de Parlament.

  Caseta 3. Unul dintre motivele pentru care au fost respinse cererile privind incendiile forestiere din 2005 a fost faptul că aceste catastrofe nu au afectat o parte importantă a populației. Un alt motiv a fost faptul că aceste catastrofe nu au avut „repercusiuni grave și durabile asupra condițiilor de viață și asupra stabilității economice din regiunea respectivă”.
  Cazul mareei negre provocate de naufragierea petrolierului Prestige la care face referire Curtea nu poate fi comparat cu niciuna dintre cererile analizate de Comisie, întrucât această catastrofă a avut loc pe mare, unde nu se poate aplica în mod corespunzător criteriul populației.
  Așa cum arată Curtea, activarea mecanismului de protecție civilă nu reprezintă o cerință obligatorie în temeiul regulamentului. Astfel, întrebarea dacă mecanismul de protecție civilă a fost mobilizat sau nu ar fi lipsită de relevanță în luarea deciziei, oricare ar fi răspunsul la această întrebare. |
| --- | --- |

36.

Comisia consideră că au fost aplicate cu cea mai mare claritate criteriile incluse în regulament (a se vedea comentariile detaliate din caseta 3). Totuși, definiția catastrofei generale incluse în regulament este destul de vagă, iar condițiile impuse pentru acceptarea cererilor sunt dificil de îndeplinit. Statele membre și Comisia investesc mult timp și fac multe eforturi pentru pregătirea și evaluarea cererilor referitoare la catastrofe regionale de mai mică amploare, care, în general, sunt respinse.

În toate cazurile citate în care Comisia a propus mobilizarea FSUE, aceste propuneri au fost aprobate de Consiliu și de Parlament.

Caseta 3. Unul dintre motivele pentru care au fost respinse cererile privind incendiile forestiere din 2005 a fost faptul că aceste catastrofe nu au afectat o parte importantă a populației. Un alt motiv a fost faptul că aceste catastrofe nu au avut „repercusiuni grave și durabile asupra condițiilor de viață și asupra stabilității economice din regiunea respectivă”.

Cazul mareei negre provocate de naufragierea petrolierului Prestige la care face referire Curtea nu poate fi comparat cu niciuna dintre cererile analizate de Comisie, întrucât această catastrofă a avut loc pe mare, unde nu se poate aplica în mod corespunzător criteriul populației.

Așa cum arată Curtea, activarea mecanismului de protecție civilă nu reprezintă o cerință obligatorie în temeiul regulamentului. Astfel, întrebarea dacă mecanismul de protecție civilă a fost mobilizat sau nu ar fi lipsită de relevanță în luarea deciziei, oricare ar fi răspunsul la această întrebare.

| 39. | Metoda calculării finanțării nerambursabile a fost discutată cu Consiliul și nu a suscitat în nici un caz critici din partea țărilor beneficiare. |
| --- | --- |

39.

Metoda calculării finanțării nerambursabile a fost discutată cu Consiliul și nu a suscitat în nici un caz critici din partea țărilor beneficiare.

CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI

| 42. | Aspectele menționate în legătură cu rapiditatea sunt inerente condițiilor și procedurilor stabilite prin regulamentul privind Fondul de solidaritate. Întrucât, așa cum arată experiența de până acum, există posibilitatea – potrivit Comisiei, chiar necesitatea – de a îmbunătăți sistemul, în 2005, Comisia a prezentat o propunere de revizuire a regulamentului, incluzând criterii mai simple și mai clare pentru activarea fondului într-un timp mai scurt. Această propunere a fost primită cu entuziasm de Parlamentul European, însă, în ceea ce privește Consiliul, nu s-au înregistrat progrese până în prezent. |
| --- | --- |

42.

Aspectele menționate în legătură cu rapiditatea sunt inerente condițiilor și procedurilor stabilite prin regulamentul privind Fondul de solidaritate. Întrucât, așa cum arată experiența de până acum, există posibilitatea – potrivit Comisiei, chiar necesitatea – de a îmbunătăți sistemul, în 2005, Comisia a prezentat o propunere de revizuire a regulamentului, incluzând criterii mai simple și mai clare pentru activarea fondului într-un timp mai scurt. Această propunere a fost primită cu entuziasm de Parlamentul European, însă, în ceea ce privește Consiliul, nu s-au înregistrat progrese până în prezent.

| 44. | Comisia consideră că au fost aplicate cu cea mai mare claritate criteriile incluse în regulament (a se vedea comentariile detaliate din caseta 3). Totuși, definiția catastrofei regionale inclusă în regulament este destul de vagă, iar condițiile stabilite pentru acceptarea cererilor sunt dificil de îndeplinit. Statele membre și Comisia investesc mult timp și fac eforturi semnificative pentru pregătirea și evaluarea cererilor referitoare la catastrofe regionale de mai mică amploare, care, în general, sunt respinse. În acest context, una dintre schimbările majore incluse în propunerea pentru noul regulament constă în introducerea unor praguri cantitative referitoare la nivelul de pagube necesar pentru utilizarea fondului, ceea ce va asigura un mai mare grad de transparență a fondului. Odată cu revizuirea propusă a regulamentului privind Fondul de solidaritate, autoritățile naționale vor avea o idee mai clară asupra cazurilor în care există posibilitatea ca fondul să le acorde sprijin pentru restabilirea în urma unei catastrofe.
  În ceea ce privește tratamentul echitabil, prosperitatea unei țări este luată în considerare în special în stabilirea pragului pentru o „catastrofă majoră”. Metoda calculării finanțării nerambursabile a fost discutată în detaliu cu Consiliul și nu a suscitat în nici un caz critici din partea țărilor beneficiare. |
| --- | --- |

44.

Comisia consideră că au fost aplicate cu cea mai mare claritate criteriile incluse în regulament (a se vedea comentariile detaliate din caseta 3). Totuși, definiția catastrofei regionale inclusă în regulament este destul de vagă, iar condițiile stabilite pentru acceptarea cererilor sunt dificil de îndeplinit. Statele membre și Comisia investesc mult timp și fac eforturi semnificative pentru pregătirea și evaluarea cererilor referitoare la catastrofe regionale de mai mică amploare, care, în general, sunt respinse. În acest context, una dintre schimbările majore incluse în propunerea pentru noul regulament constă în introducerea unor praguri cantitative referitoare la nivelul de pagube necesar pentru utilizarea fondului, ceea ce va asigura un mai mare grad de transparență a fondului. Odată cu revizuirea propusă a regulamentului privind Fondul de solidaritate, autoritățile naționale vor avea o idee mai clară asupra cazurilor în care există posibilitatea ca fondul să le acorde sprijin pentru restabilirea în urma unei catastrofe.

În ceea ce privește tratamentul echitabil, prosperitatea unei țări este luată în considerare în special în stabilirea pragului pentru o „catastrofă majoră”. Metoda calculării finanțării nerambursabile a fost discutată în detaliu cu Consiliul și nu a suscitat în nici un caz critici din partea țărilor beneficiare.

| 46. | Comisia este de acord cu recomandările Curții. Comisia reamintește, totuși, faptul că, la scurt timp de la adoptarea regulamentului, a publicat orientări pentru statele solicitante și a explicat în detaliu modul în care pune în aplicare dispozițiile din regulament. Pentru a simplifica procedura și pentru a contribui la evitarea întârzierilor privind furnizarea informațiilor, Comisia a introdus un formular de cerere standard, precum și o notă explicativă detaliată privind cererile. Acestea sunt disponibile, de asemenea, pe site-ul InfoRegio. Totuși, în multe cazuri, cererile au fost depuse ad hoc, fără ca statele solicitante să stabilească vreun contact preliminar cu Comisia. |
| --- | --- |

46.

Comisia este de acord cu recomandările Curții. Comisia reamintește, totuși, faptul că, la scurt timp de la adoptarea regulamentului, a publicat orientări pentru statele solicitante și a explicat în detaliu modul în care pune în aplicare dispozițiile din regulament. Pentru a simplifica procedura și pentru a contribui la evitarea întârzierilor privind furnizarea informațiilor, Comisia a introdus un formular de cerere standard, precum și o notă explicativă detaliată privind cererile. Acestea sunt disponibile, de asemenea, pe site-ul InfoRegio. Totuși, în multe cazuri, cererile au fost depuse ad hoc, fără ca statele solicitante să stabilească vreun contact preliminar cu Comisia.

| 47. | Comisia este de acord cu recomandarea Curții de a stabili un contact direct cu organismul care pregătește cererea. În formularul de cerere standard, Comisia propune ca statul solicitant să menționeze organismul care pregătește cererea, precum și o persoană de contact din cadrul administrației. Până în prezent, statele solicitante au preferat să fie informate cu privire la deciziile Comisiei prin intermediul reprezentanțelor permanente. Comisia intenționează să își extindă orientările de aplicare pentru a informa organismele care pregătesc cererea cu privire la posibilele surse de întârziere în cadrul procedurii și pentru a sublinia importanța de a trimite cât mai repede cererea și alte documente solicitate de către Comisie. |
| --- | --- |

47.

Comisia este de acord cu recomandarea Curții de a stabili un contact direct cu organismul care pregătește cererea. În formularul de cerere standard, Comisia propune ca statul solicitant să menționeze organismul care pregătește cererea, precum și o persoană de contact din cadrul administrației. Până în prezent, statele solicitante au preferat să fie informate cu privire la deciziile Comisiei prin intermediul reprezentanțelor permanente. Comisia intenționează să își extindă orientările de aplicare pentru a informa organismele care pregătesc cererea cu privire la posibilele surse de întârziere în cadrul procedurii și pentru a sublinia importanța de a trimite cât mai repede cererea și alte documente solicitate de către Comisie.

---

(1)  Punctul 26 din Acordul interinstituțional dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară.

---