# Jurnalul Oficial C 185/2008

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 185 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5122 iulie 2008 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 185

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5122 iulie 2008

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Curtea de Conturi |
| 2008/C 185/01 | Raportul special nr. 4/2008 privind punerea în aplicare a cotelor de lapte în statele membre care au aderat la Uniunea Europeană la data de 1 mai 2004, însoțit de răspunsurile Comisiei | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Curtea de Conturi

2008/C 185/01

Raportul special nr. 4/2008 privind punerea în aplicare a cotelor de lapte în statele membre care au aderat la Uniunea Europeană la data de 1 mai 2004, însoțit de răspunsurile Comisiei

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Curtea de Conturi

| 22.7.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 185/1

---

RAPORTUL SPECIAL NR. 4/2008

privind punerea în aplicare a cotelor de lapte în statele membre care au aderat la Uniunea Europeană la data de 1 mai 2004, însoțit de răspunsurile Comisiei

[prezentat în temeiul articolului 248 alineatul (4) al doilea paragraf din Tratatul CE]

(2008/C 185/01)

CUPRINS

ABREVIERI

| I-IX | SINTEZĂ |
| --- | --- |

I-IX

| 1-7 | INTRODUCERE |
| --- | --- |

1-7

| 1-4 | Generalități |
| --- | --- |

1-4

| 5-7 | Obiectivul și abordarea auditului |
| --- | --- |

5-7

| 8-14 | STRUCTURI DE PRODUCȚIE SPECIFICE |
| --- | --- |

8-14

| 8-9 | O multitudine de microferme după perioada de tranziție |
| --- | --- |

8-9

| 10-11 | Extinderea a avut ca efect triplarea numărului de producători de lapte din Uniunea Europeană, însă a antrenat o creștere a producției cu mai puțin de 20 % |
| --- | --- |

10-11

| 12-14 | Unitățile de producție se măresc, însă structurile rămân eterogene |
| --- | --- |

12-14

| 15-26 | STABILIREA CANTITĂȚILOR NAȚIONALE DE REFERINȚĂ (COTELE NAȚIONALE) |
| --- | --- |

15-26

| 15 | Comisia a aplicat o metodologie armonizată |
| --- | --- |

15

| 16-17 | Baze statistice solide necesare pentru adoptarea cantităților naționale de referință pentru livrări |
| --- | --- |

16-17

| 18-19 | Datele privind vânzările directe sunt dificil de estimat |
| --- | --- |

18-19

| 20-22 | Vânzările directe declarate de producători sunt în mod sistematic mai mici decât toate estimările statistice |
| --- | --- |

20-22

| 23-26 | Comisia a eliberat rezerva specială pentru restructurare pe baza unor informații dificil de verificat |
| --- | --- |

23-26

| 27-34 | ATRIBUIREA CANTITĂȚILOR INDIVIDUALE DE REFERINȚĂ (COTELE INDIVIDUALE) |
| --- | --- |

27-34

| 27 | Perioade de referință diferite în funcție de fiecare stat membru conform actelor de aderare |
| --- | --- |

27

| 28-30 | Atribuirea inițială a cotelor individuale pentru livrări |
| --- | --- |

28-30

| 31 | Atribuirea inițială a cotelor individuale pentru vânzări directe |
| --- | --- |

31

| 32-34 | Producătorii comerciali care au primit o cotă reprezintă jumătate din producătorii de lapte |
| --- | --- |

32-34

| 35-52 | PUNEREA ÎN APLICARE ȘI GESTIONAREA SISTEMULUI |
| --- | --- |

35-52

| 35-39 | Adoptarea acquis-ului comunitar |
| --- | --- |

35-39

| 40-43 | Sisteme puse în aplicare de statele membre în termenul acordat, însă diferite din punct de vedere al calității, necesitând, în continuare, îmbunătățiri |
| --- | --- |

40-43

| 44-46 | Alimentarea rezervei naționale: opțiuni diferite în funcție de statele membre |
| --- | --- |

44-46

| 47 | Utilizarea rezervei naționale: proceduri diverse |
| --- | --- |

47

| 48-49 | Conversia masivă a cantităților de referință „vânzări directe” neutilizate |
| --- | --- |

48-49

| 50-52 | Procentul de grăsimi al laptelui livrat: un parametru important care uneori e neglijat |
| --- | --- |

50-52

| 53-61 | CONTROALELE |
| --- | --- |

53-61

| 55-59 | Programarea controalelor de către statele membre: o planificare tardivă și deficitară |
| --- | --- |

55-59

| 60-61 | Efectuarea controalelor: tardivă și documentată doar într-o mică măsură |
| --- | --- |

60-61

| 62-71 | UN BILANȚ AL PRIMILOR ANI DE COTĂ |
| --- | --- |

62-71

| 62-66 | Cantitățile naționale de referință pentru „livrări” sunt atinse, iar cantitățile naționale de referință pentru „vânzări directe” nu sunt utilizate în totalitate |
| --- | --- |

62-66

| 67-69 | Restructurarea continuă în noile state membre |
| --- | --- |

67-69

| 70-71 | Extinderea a amplificat mișcările transfrontaliere, fără a destabiliza organizarea comună a pieței laptelui |
| --- | --- |

70-71

| 72-80 | CONCLUZIE ȘI RECOMANDĂRI |
| --- | --- |

72-80

| 73-74 | Comisia a pregătit și a supravegheat în mod eficace extinderea sistemului cotei de lapte la noile state membre? |
| --- | --- |

73-74

| 75-76 | Noile state membre au creat structurile adecvate pentru a gestiona cotele de lapte? Gestionarea și controlul sistemului sunt conforme cu normele și reglementările comunitare? |
| --- | --- |

75-76

| 77 | Sistemul cotei de lapte acoperă în totalitate laptele comercializat în noile state membre? |
| --- | --- |

77

| 78-80 | Care a fost influența globală a introducerii cotelor asupra sectoarelor naționale ale laptelui? Care a fost impactul extinderii asupra organizării comune a pieței laptelui? |
| --- | --- |

78-80

Răspunsul Comisiei

ABREVIERI





  AIRBC (ŽŪIKVC)

| AIRBC (ŽŪIKVC) | The Agricultural Information and Rural Business Center (Lituania) |
| --- | --- |
| APA Slovacia | Agenția de plăți pentru agricultură din Slovacia |
| ARR | Agencja Rynku Rolnego (Agenția pentru Piețe Agricole), agenția de plăți pentru agricultură din Polonia |
| ARSKTRP | Agenția pentru Piețe Agricole și Dezvoltare Rurală a Republicii Slovenia, agenția de plăți pentru agricultură și dezvoltare rurală din Slovenia |
| CVI | Ciltsdarba valsts inspekcija (Agenția Națională pentru Ameliorare și Reproducție în Zootehnie), organismul de control din Letonia |
| CY | Cipru |
| CZ | Republica Cehă |
| EE | Estonia |
| GUS | Główny Urząd Statystyczny, Biroul național de statistică din Polonia |
| HU | Ungaria |
| KSH | Központi Statisztikai Hivatal (Biroul central de statistică din Ungaria) |
| LDC | Lauksaimniecības Datu
  Centrs (Centrul de date agricole), organismul de gestionare a cotelor din Letonia |
| LT | Lituania |
| LV | Letonia |
| mil. | milioane |
| MT | Malta |
| MVH | Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (Agenția pentru Dezvoltare Rurală și Agricolă), agenția de plăți pentru agricultură și dezvoltare rurală din Ungaria |
| NMA | Nacionalinė Mokėjimo Agentūra (Agenția Națională de Plăți), agenția de plăți pentru agricultură din Lituania |
| PL | Polonia |
| PRIA | Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (Estonian Agricultural Registers and Information Board – Registrul agricol și consiliul informațional), agenția de plăți și de gestionare a cotelor de lapte din Estonia |
| SI | Slovenia |
| SK | Slovacia |
| SZIF | Státní zemědělský intervenční fond (Fondul de Stat pentru Intervenție în Agricultură), agenția de plăți pentru agricultură din Republica Cehă |
| TECE | Țările din Europa Centrală și de Est (Pays d’Europe centrale et orientale) |
| ZMP | Zentrale Markt- und Preisberichtstelle für Erzeugnisse der Land-, Forst- und Ernährungswirtschaft |

The Agricultural Information and Rural Business Center (Lituania)

APA Slovacia

Agenția de plăți pentru agricultură din Slovacia

ARR

Agencja Rynku Rolnego (Agenția pentru Piețe Agricole), agenția de plăți pentru agricultură din Polonia

ARSKTRP

Agenția pentru Piețe Agricole și Dezvoltare Rurală a Republicii Slovenia, agenția de plăți pentru agricultură și dezvoltare rurală din Slovenia

CVI

Ciltsdarba valsts inspekcija (Agenția Națională pentru Ameliorare și Reproducție în Zootehnie), organismul de control din Letonia

CY

Cipru

CZ

Republica Cehă

EE

Estonia

GUS

Główny Urząd Statystyczny, Biroul național de statistică din Polonia

HU

Ungaria

KSH

Központi Statisztikai Hivatal (Biroul central de statistică din Ungaria)

LDC

Lauksaimniecības Datu
  Centrs (Centrul de date agricole), organismul de gestionare a cotelor din Letonia

LT

Lituania

LV

Letonia

mil.

milioane

MT

Malta

MVH

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (Agenția pentru Dezvoltare Rurală și Agricolă), agenția de plăți pentru agricultură și dezvoltare rurală din Ungaria

NMA

Nacionalinė Mokėjimo Agentūra (Agenția Națională de Plăți), agenția de plăți pentru agricultură din Lituania

PL

Polonia

PRIA

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (Estonian Agricultural Registers and Information Board – Registrul agricol și consiliul informațional), agenția de plăți și de gestionare a cotelor de lapte din Estonia

SI

Slovenia

SK

Slovacia

SZIF

Státní zemědělský intervenční fond (Fondul de Stat pentru Intervenție în Agricultură), agenția de plăți pentru agricultură din Republica Cehă

TECE

Țările din Europa Centrală și de Est (Pays d’Europe centrale et orientale)

ZMP

Zentrale Markt- und Preisberichtstelle für Erzeugnisse der Land-, Forst- und Ernährungswirtschaft

SINTEZĂ

| I. | Odată cu extinderea de la 1 mai 2004, cele zece noi state membre sunt supuse obligației de a aplica sistemul cotei de lapte. Acest sistem constrânge statele membre să respecte cotele de producție care le sunt alocate separat pentru livrările de lapte către unitățile de prelucrare și pentru vânzările directe către consumatori, atrăgând sancțiuni financiare în caz de depășire a cotei respective. |
| --- | --- |

I.

Odată cu extinderea de la 1 mai 2004, cele zece noi state membre sunt supuse obligației de a aplica sistemul cotei de lapte. Acest sistem constrânge statele membre să respecte cotele de producție care le sunt alocate separat pentru livrările de lapte către unitățile de prelucrare și pentru vânzările directe către consumatori, atrăgând sancțiuni financiare în caz de depășire a cotei respective.

| II. | Curtea a auditat punerea în aplicare a sistemului cotei de lapte în aceste noi state membre prin efectuarea de controale la fața locului în opt dintre acestea și bazându-se pe o analiză aprofundată a informațiilor puse la dispoziție de către Comisie. |
| --- | --- |

II.

Curtea a auditat punerea în aplicare a sistemului cotei de lapte în aceste noi state membre prin efectuarea de controale la fața locului în opt dintre acestea și bazându-se pe o analiză aprofundată a informațiilor puse la dispoziție de către Comisie.

| III. | În noile state membre, sectorul laptelui a cunoscut deja o transformare profundă, ale cărei tendințe au fost peste tot aceleași: o reducere a șeptelului, o creștere a mărimii fermelor, o îmbunătățire continuă a randamentului, precum și o creștere a ratei de livrare. Cu toate acestea, dezvoltarea economică ce a urmat perioadei de tranziție nu a împiedicat menținerea unui sector agricol de subzistență sau de semisubzistență important, ceea ce contribuie la atenuarea efectelor șomajului structural. |
| --- | --- |

III.

În noile state membre, sectorul laptelui a cunoscut deja o transformare profundă, ale cărei tendințe au fost peste tot aceleași: o reducere a șeptelului, o creștere a mărimii fermelor, o îmbunătățire continuă a randamentului, precum și o creștere a ratei de livrare. Cu toate acestea, dezvoltarea economică ce a urmat perioadei de tranziție nu a împiedicat menținerea unui sector agricol de subzistență sau de semisubzistență important, ceea ce contribuie la atenuarea efectelor șomajului structural.

| IV. | În acest context foarte specific, deși cotele pentru livrări atribuite noilor state membre au fost estimate la un nivel apropiat de nevoile reale, cotele pentru vânzări directe au fost, în schimb, puternic supraestimate, pe baza unor date statistice foarte aproximative. |
| --- | --- |

IV.

În acest context foarte specific, deși cotele pentru livrări atribuite noilor state membre au fost estimate la un nivel apropiat de nevoile reale, cotele pentru vânzări directe au fost, în schimb, puternic supraestimate, pe baza unor date statistice foarte aproximative.

| V. | În ceea ce privește atribuirea de cote individuale producătorilor, s-au observat „supraalocări” de cote pentru livrări în două state membre. Trebuie constatat faptul că, la sfârșitul primilor doi ani de cotă, aproximativ jumătate din exploatațiile de producție a laptelui nu erau incluse în sistemul cotei de lapte. Această excludere nu înseamnă incapacitatea de a pune în aplicare acest sistem, ci reflectă, mai degrabă, importanța sectorului agricol de semisubzistență. |
| --- | --- |

V.

În ceea ce privește atribuirea de cote individuale producătorilor, s-au observat „supraalocări” de cote pentru livrări în două state membre. Trebuie constatat faptul că, la sfârșitul primilor doi ani de cotă, aproximativ jumătate din exploatațiile de producție a laptelui nu erau incluse în sistemul cotei de lapte. Această excludere nu înseamnă incapacitatea de a pune în aplicare acest sistem, ci reflectă, mai degrabă, importanța sectorului agricol de semisubzistență.

| VI. | În faza de preaderare, Comisia a jucat un rol esențial în negocierile legate de stabilirea cotelor naționale. În ceea ce privește acțiunile Comisiei din perioada 2004-2006, Curtea a constatat anumite deficiențe. |
| --- | --- |

VI.

În faza de preaderare, Comisia a jucat un rol esențial în negocierile legate de stabilirea cotelor naționale. În ceea ce privește acțiunile Comisiei din perioada 2004-2006, Curtea a constatat anumite deficiențe.

| VII. | Introducerea cotelor de lapte a reprezentat o provocare majoră de natură logistică pentru noile state membre. În ansamblu, acestea din urmă au depus eforturi considerabile pentru ca sistemele administrative și de control să fie funcționale în timp util. Cu toate acestea, la momentul efectuării auditului, aceste sisteme erau, în continuare, diferite din punct de vedere al calității, dând naștere la observații din partea Curții cu privire la gestionarea acquis-ului comunitar și a rezervei naționale, la modalitățile de conversie a cotelor, precum și cu privire la planificarea și efectuarea controalelor. |
| --- | --- |

VII.

Introducerea cotelor de lapte a reprezentat o provocare majoră de natură logistică pentru noile state membre. În ansamblu, acestea din urmă au depus eforturi considerabile pentru ca sistemele administrative și de control să fie funcționale în timp util. Cu toate acestea, la momentul efectuării auditului, aceste sisteme erau, în continuare, diferite din punct de vedere al calității, dând naștere la observații din partea Curții cu privire la gestionarea acquis-ului comunitar și a rezervei naționale, la modalitățile de conversie a cotelor, precum și cu privire la planificarea și efectuarea controalelor.

| VIII. | Se poate considera că majoritatea deficiențelor observate sunt inerente în etapa de demarare a sistemului. Este responsabilitatea Comisiei și a statelor membre de a continua să se asigure de punerea în aplicare a măsurilor corective adecvate. Mai mult, pentru a putea urmări buna gestionare a sistemului și pentru a putea formula propuneri privind viitorul acestuia, Comisia trebuie să dispună de informații fiabile și armonizate care să îi permită aprecierea amplorii reale a procesului de restructurare, precum și coroborarea datelor referitoare la vânzările directe. |
| --- | --- |

VIII.

Se poate considera că majoritatea deficiențelor observate sunt inerente în etapa de demarare a sistemului. Este responsabilitatea Comisiei și a statelor membre de a continua să se asigure de punerea în aplicare a măsurilor corective adecvate. Mai mult, pentru a putea urmări buna gestionare a sistemului și pentru a putea formula propuneri privind viitorul acestuia, Comisia trebuie să dispună de informații fiabile și armonizate care să îi permită aprecierea amplorii reale a procesului de restructurare, precum și coroborarea datelor referitoare la vânzările directe.

| IX. | După primii doi ani de cotă, sectorul laptelui din noile state membre se află în continuare într-un proces de restructurare. Procentul de livrări din producția totală de lapte a continuat să crească. Cotele naționale pentru livrări erau aproape saturate sau chiar depășite în Republica Cehă, Cipru și Polonia. Utilizarea insuficientă a cotelor pentru vânzări directe s-a diminuat ca urmare a conversiilor masive de cote pentru vânzări directe în cote pentru livrări. Tendința de concentrare a unităților de producție are loc pe fondul creșterii prețului la lapte. Extinderea a permis o intensificare a comerțului, fără ca piața europeană să fie destabilizată și fără să se creeze haos bugetar. |
| --- | --- |

IX.

După primii doi ani de cotă, sectorul laptelui din noile state membre se află în continuare într-un proces de restructurare. Procentul de livrări din producția totală de lapte a continuat să crească. Cotele naționale pentru livrări erau aproape saturate sau chiar depășite în Republica Cehă, Cipru și Polonia. Utilizarea insuficientă a cotelor pentru vânzări directe s-a diminuat ca urmare a conversiilor masive de cote pentru vânzări directe în cote pentru livrări. Tendința de concentrare a unităților de producție are loc pe fondul creșterii prețului la lapte. Extinderea a permis o intensificare a comerțului, fără ca piața europeană să fie destabilizată și fără să se creeze haos bugetar.

INTRODUCERE

Generalități

| 1. | Sistemul cotei de lapte este aplicat în Uniunea Europeană din anul de cotă 1984-1985 și, în condițiile în care reglementările nu se modifică, acesta va fi menținut cel puțin până în anul de cotă 2014-2015 (1). Obiectivul esențial al sistemului este „reducerea dezechilibrului între cererea și oferta de lapte și produse lactate și excedentele structurale care rezultă din acesta și obținerea în acest fel a unui echilibru mai bun al pieței” (2). |
| --- | --- |

1.

Sistemul cotei de lapte este aplicat în Uniunea Europeană din anul de cotă 1984-1985 și, în condițiile în care reglementările nu se modifică, acesta va fi menținut cel puțin până în anul de cotă 2014-2015 (1). Obiectivul esențial al sistemului este „reducerea dezechilibrului între cererea și oferta de lapte și produse lactate și excedentele structurale care rezultă din acesta și obținerea în acest fel a unui echilibru mai bun al pieței” (2).

| 2. | La 1 mai 2004, Republica Cehă, Estonia, Cipru, Letonia, Lituania, Ungaria, Malta, Polonia, Slovenia și Slovacia au aderat la Uniunea Europeană. Înainte de această dată, Consiliul European de la Copenhaga stabilise, în decembrie 2002, cantitățile naționale de referință pentru producția de lapte a celor zece țări candidate. Astfel, sistemul cotei de lapte a intrat pe deplin în vigoare în noile state membre la data la care a avut loc extinderea, cu excepția Poloniei și a Sloveniei, care au beneficiat, la cererea lor, de o perioadă suplimentară în vederea punerii complete în aplicare a acestuia (3). |
| --- | --- |

2.

La 1 mai 2004, Republica Cehă, Estonia, Cipru, Letonia, Lituania, Ungaria, Malta, Polonia, Slovenia și Slovacia au aderat la Uniunea Europeană. Înainte de această dată, Consiliul European de la Copenhaga stabilise, în decembrie 2002, cantitățile naționale de referință pentru producția de lapte a celor zece țări candidate. Astfel, sistemul cotei de lapte a intrat pe deplin în vigoare în noile state membre la data la care a avut loc extinderea, cu excepția Poloniei și a Sloveniei, care au beneficiat, la cererea lor, de o perioadă suplimentară în vederea punerii complete în aplicare a acestuia (3).

| 3. | În condițiile de aderare figura, de asemenea, constituirea pentru fiecare dintre noile state membre, cu excepția Ciprului și a Maltei, a unei rezerve speciale în vederea restructurării sectorului laptelui din statul respectiv (4). Această rezervă putea fi eliberată începând cu data de 1 aprilie 2006, pentru a susține restructurarea sectorului național al laptelui și, în special, „trecerea de la producția pentru consumul pentru gospodăria proprie la producția pentru piață” (5). |
| --- | --- |

3.

În condițiile de aderare figura, de asemenea, constituirea pentru fiecare dintre noile state membre, cu excepția Ciprului și a Maltei, a unei rezerve speciale în vederea restructurării sectorului laptelui din statul respectiv (4). Această rezervă putea fi eliberată începând cu data de 1 aprilie 2006, pentru a susține restructurarea sectorului național al laptelui și, în special, „trecerea de la producția pentru consumul pentru gospodăria proprie la producția pentru piață” (5).

| 4. | Ulterior extinderii de la 1 mai 2004, cantitățile naționale de referință se ridicau la un total de 137,3 milioane de tone pentru cele 25 de state membre. Per total, cele zece noi state membre dispuneau de 18,3 milioane de tone, și anume de 13,3 % din totalul comunitar (tabelul 1).
  Tabelul 1
  Cotele de lapte inițiale ale noilor state membre (1 mai 2004)









  (în tone) |
| --- | --- |
| State membre | Livrări | Vânzări directe | Total | Rezerva specială |
| Republica Cehă | 2 613 239 | 68 904 | 2 682 143 | 55 788 |
| Estonia | 537 188 | 87 365 | 624 483 | 21 885 |
| Cipru | 141 337 | 3 863 | 145 200 | 0 |
| Letonia | 468 943 | 226 452 | 695 395 | 33 253 |
| Lituania | 1 256 440 | 390 499 | 1 646 939 | 57 900 |
| Ungaria | 1 782 650 | 164 630 | 1 947 280 | 42 780 |
| Malta | 48 698 | 0 | 48 698 | 0 |
| Polonia | 8 500 000 | 464 017 | 8 964 017 | 416 126 |
| Slovenia | 467 063 | 93 361 | 560 424 | 16 214 |
| Slovacia | 990 810 | 22 506 | 1 013 316 | 27 472 |
| UE-10 | 16 806 368 | 1 521 597 | 18 327 895 | 671 418 |
| UE-15 | 117 771 708 | 1 241 943 | 119 013 651 | |
| UE-25 | 134 578 076 | 2 763 450 | 137 341 616 | |
| UE-10: Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1788/2003.
  UE-15: Anexa la Regulamentul (CE) nr. 3950/92 al Consiliului, modificată prin Regulamentul (CE) nr. 739/2004 al Comisiei. |

4.

Ulterior extinderii de la 1 mai 2004, cantitățile naționale de referință se ridicau la un total de 137,3 milioane de tone pentru cele 25 de state membre. Per total, cele zece noi state membre dispuneau de 18,3 milioane de tone, și anume de 13,3 % din totalul comunitar (tabelul 1).

Tabelul 1

Cotele de lapte inițiale ale noilor state membre (1 mai 2004)

(în tone)

State membre

Livrări

Vânzări directe

Total

Rezerva specială

Republica Cehă

2 613 239

68 904

2 682 143

55 788

Estonia

537 188

87 365

624 483

21 885

Cipru

141 337

3 863

145 200

0

Letonia

468 943

226 452

695 395

33 253

Lituania

1 256 440

390 499

1 646 939

57 900

Ungaria

1 782 650

164 630

1 947 280

42 780

Malta

48 698

0

48 698

0

Polonia

8 500 000

464 017

8 964 017

416 126

Slovenia

467 063

93 361

560 424

16 214

Slovacia

990 810

22 506

1 013 316

27 472

UE-10

16 806 368

1 521 597

18 327 895

671 418

UE-15

117 771 708

1 241 943

119 013 651

UE-25

134 578 076

2 763 450

137 341 616

UE-10: Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1788/2003.

UE-15: Anexa la Regulamentul (CE) nr. 3950/92 al Consiliului, modificată prin Regulamentul (CE) nr. 739/2004 al Comisiei.

Caseta 1 – Sistemul cotei de lapteFiecărui stat membru îi este atribuită o „cantitate națională de referință”, și anume o cotă națională de producție care este subdivizată într-o cotă națională pentru „livrări” pentru laptele livrat către cumpărători (în majoritate, unități de prelucrare a laptelui) și într-o cotă națională pentru „vânzări directe” pentru laptele vândut sau cedat în mod direct de producători către consumatori, precum și pentru celelalte produse lactate vândute sau cedate de producători. Producătorilor le sunt alocate cantități individuale de referință pentru livrările și/sau pentru vânzările directe ale acestora, în limitele unor cote naționale.În caz de depășire a oricăreia dintre cotele sale naționale, statul membru este dator față de Comunitate cu plata unei prelevări „suplimentare” fixate la un nivel considerat a fi disuasiv (33,27 euro pe 100 de kg de lapte pentru perioada 2004-2005) și care este stabilită separat pentru livrări și pentru vânzări directe. În fiecare an, înainte de 1 septembrie, statele membre transmit Comisiei datele necesare pentru calculul prelevării respective. Statul membru dator trebuie să împartă plata prelevării respective între producătorii care au contribuit la depășirea cantității naționale de referință, după reatribuirea cantităților neutilizate.Sistemul cotei de lapte impune statelor membre un cadru general și norme de respectat pentru calculul prelevării. Cu toate acestea, statele membre beneficiază, în special în cadrul definirii modalităților de transfer de cote între producători, de libertatea de a-și gestiona cantitățile naționale de referință în funcție de propriile lor obiective economice și sociale, în ceea ce privește, de exemplu, modelul de exploatație pe care îl consideră de dorit sau chiar distribuția teritorială a exploatațiilor. Nu sunt posibile compensări între cotele statelor membre cu surplus de producție și cele ale statelor cu deficit de producție.

Obiectivul și abordarea auditului

| 5. | Obiectivul auditului a fost de a controla punerea în aplicare și modul de funcționare ale sistemului cotei de lapte în noile state membre, în ceea ce privește primul an de cotă (1 mai 2004-31 martie 2005) (6). Principalele întrebări de audit au fost următoarele:






  — | Comisia a negociat corect atribuirea cantităților naționale de referință către noile state membre? Cum a sprijinit și a supravegheat aceasta extinderea sistemului în aceste noi state membre? |
| --- | --- | --- |

5.

Obiectivul auditului a fost de a controla punerea în aplicare și modul de funcționare ale sistemului cotei de lapte în noile state membre, în ceea ce privește primul an de cotă (1 mai 2004-31 martie 2005) (6). Principalele întrebări de audit au fost următoarele:

—

Comisia a negociat corect atribuirea cantităților naționale de referință către noile state membre? Cum a sprijinit și a supravegheat aceasta extinderea sistemului în aceste noi state membre?

| — | Statele membre au creat structurile adecvate pentru a gestiona cotele de lapte? Gestionarea și controlul activităților desfășurate de producători și de cumpărători sunt conforme cu reglementările comunitare? Sistemul cotei de lapte acoperă în totalitate laptele comercializat în noile state membre? În ce măsură introducerea cotelor a influențat sectoarele naționale ale laptelui? Care a fost impactul extinderii asupra organizării comune a pieței laptelui? |
| --- | --- |

—

Statele membre au creat structurile adecvate pentru a gestiona cotele de lapte? Gestionarea și controlul activităților desfășurate de producători și de cumpărători sunt conforme cu reglementările comunitare? Sistemul cotei de lapte acoperă în totalitate laptele comercializat în noile state membre? În ce măsură introducerea cotelor a influențat sectoarele naționale ale laptelui? Care a fost impactul extinderii asupra organizării comune a pieței laptelui?

| 6. | Pentru a răspunde la aceste întrebări, constatările Curții au vizat fiecare dintre etapele de punere în aplicare a sistemului. Acestea privesc în mod succesiv:






  — | structurile de producție specifice noilor state membre, structuri care au influențat în mod direct punerea în aplicare a sistemului cotei de lapte (punctele 8-14); |
| --- | --- | --- |

6.

Pentru a răspunde la aceste întrebări, constatările Curții au vizat fiecare dintre etapele de punere în aplicare a sistemului. Acestea privesc în mod succesiv:

—

structurile de producție specifice noilor state membre, structuri care au influențat în mod direct punerea în aplicare a sistemului cotei de lapte (punctele 8-14);

| — | fixarea unor cote naționale (punctele 15-26); |
| --- | --- |

—

fixarea unor cote naționale (punctele 15-26);

| — | atribuirea unor cote individuale (punctele 27-34); |
| --- | --- |

—

atribuirea unor cote individuale (punctele 27-34);

| — | punerea în aplicare și gestionarea sistemului (punctele 35-52); |
| --- | --- |

—

punerea în aplicare și gestionarea sistemului (punctele 35-52);

| — | organizarea și efectuarea controalelor (punctele 53-61); |
| --- | --- |

—

organizarea și efectuarea controalelor (punctele 53-61);

| — | un bilanț al primilor ani ai cotei de lapte (punctele 62-71). |
| --- | --- |

—

un bilanț al primilor ani ai cotei de lapte (punctele 62-71).

| 7. | Curtea a efectuat vizite în opt state membre în 2005 (Republica Cehă, Estonia, Letonia, Lituania, Ungaria, Slovacia) și în 2006 (Polonia, Slovenia). Statele membre auditate la fața locului erau deci țări din Europa Centrală și de Est (TECE), care au traversat perioada de tranziție postcomunistă spre o economie de piață și care dețin, împreună, aproximativ 99 % din totalitatea cantităților de referință atribuite celor zece noi state membre. |
| --- | --- |

7.

Curtea a efectuat vizite în opt state membre în 2005 (Republica Cehă, Estonia, Letonia, Lituania, Ungaria, Slovacia) și în 2006 (Polonia, Slovenia). Statele membre auditate la fața locului erau deci țări din Europa Centrală și de Est (TECE), care au traversat perioada de tranziție postcomunistă spre o economie de piață și care dețin, împreună, aproximativ 99 % din totalitatea cantităților de referință atribuite celor zece noi state membre.

STRUCTURI DE PRODUCȚIE SPECIFICE

O multitudine de microferme după perioada de tranziție

| 8. | Economia agricolă a țărilor candidate din Europa Centrală și de Est a cunoscut o profundă restructurare în perioada anilor ’90, ca urmare a prăbușirii regimurilor comuniste. La momentul extinderii, în pofida acestei restructurări, existau încă diferențe notabile de productivitate între țările candidate și UE-15. Handicapul ce trebuia depășit de către sectorul agricol, de o amploare diferită în funcție de țară, era cauzat, în principal, de investiții insuficiente, de productivitatea scăzută a factorilor de producție, precum și de o dezvoltare cu întârziere a sectorului agroalimentar (7). |
| --- | --- |

8.

Economia agricolă a țărilor candidate din Europa Centrală și de Est a cunoscut o profundă restructurare în perioada anilor ’90, ca urmare a prăbușirii regimurilor comuniste. La momentul extinderii, în pofida acestei restructurări, existau încă diferențe notabile de productivitate între țările candidate și UE-15. Handicapul ce trebuia depășit de către sectorul agricol, de o amploare diferită în funcție de țară, era cauzat, în principal, de investiții insuficiente, de productivitatea scăzută a factorilor de producție, precum și de o dezvoltare cu întârziere a sectorului agroalimentar (7).

| 9. | Ineficacitatea relativă a sectorului agricol, combinată cu niveluri ridicate de șomaj structural, a avut drept consecință menținerea sau crearea unui număr foarte mare de mici exploatații individuale de subzistență sau de semisubzistență.

  Caseta 2 – Exploatațiile agricole de semisubzistențăNu există o definiție standard. Exploatațiile agricole de semisubzistență sunt, în general, exploatațiile a căror producție este destinată în special consumului propriu și care comercializează, de asemenea, o parte din producția proprie. Aceasta este definiția utilizată în legislația comunitară care prevede măsuri tranzitorii de sprijin pentru dezvoltarea rurală în noile state membre (8).Într-o exploatație de semisubzistență, fermierul obține un venit monetar din producția sa agricolă, însă cea mai mare parte din venitul său monetar constă, de fapt, deseori, în avantaje sociale, cum ar fi pensii, sau în salarii și venituri provenite din activități economice neagricole. Veniturile în natură iau forma consumului propriu alimentar și a autoaprovizionării cu resurse curente și fixe (9).Restructurarea producției de lapte, astfel cum este înțeleasă de Uniunea Europeană, presupune dezvoltarea de unități viabile din punct de vedere comercial. Studiile indică, totuși, faptul că exploatațiile tradiționale axate pe semisubzistență contribuie în mod semnificativ în anumite state membre din Europa Centrală și de Est la amortizarea șomajului structural și că, din acest motiv, acestea ar putea să se mențină mult timp în continuare. |
| --- | --- |

9.

Ineficacitatea relativă a sectorului agricol, combinată cu niveluri ridicate de șomaj structural, a avut drept consecință menținerea sau crearea unui număr foarte mare de mici exploatații individuale de subzistență sau de semisubzistență.

Caseta 2 – Exploatațiile agricole de semisubzistențăNu există o definiție standard. Exploatațiile agricole de semisubzistență sunt, în general, exploatațiile a căror producție este destinată în special consumului propriu și care comercializează, de asemenea, o parte din producția proprie. Aceasta este definiția utilizată în legislația comunitară care prevede măsuri tranzitorii de sprijin pentru dezvoltarea rurală în noile state membre (8).Într-o exploatație de semisubzistență, fermierul obține un venit monetar din producția sa agricolă, însă cea mai mare parte din venitul său monetar constă, de fapt, deseori, în avantaje sociale, cum ar fi pensii, sau în salarii și venituri provenite din activități economice neagricole. Veniturile în natură iau forma consumului propriu alimentar și a autoaprovizionării cu resurse curente și fixe (9).Restructurarea producției de lapte, astfel cum este înțeleasă de Uniunea Europeană, presupune dezvoltarea de unități viabile din punct de vedere comercial. Studiile indică, totuși, faptul că exploatațiile tradiționale axate pe semisubzistență contribuie în mod semnificativ în anumite state membre din Europa Centrală și de Est la amortizarea șomajului structural și că, din acest motiv, acestea ar putea să se mențină mult timp în continuare.

Extinderea a avut ca efect triplarea numărului de producători de lapte din Uniunea Europeană, însă a antrenat o creștere a producției cu mai puțin de 20 %

| 10. | Din cauza numărului de microferme din cele zece noi state membre, aderarea acestor state a însemnat puțin peste un milion de producători de lapte în plus față de cei 500 000 de producători deja activi în UE-15. |
| --- | --- |

10.

Din cauza numărului de microferme din cele zece noi state membre, aderarea acestor state a însemnat puțin peste un milion de producători de lapte în plus față de cei 500 000 de producători deja activi în UE-15.

| 11. | Cu toate acestea, milionul de noi producători comunitari nu producea decât 21,7 milioane de tone de lapte în 2004, în timp ce producătorii din UE-15 produceau 121,3 milioane de tone (tabelul 2). Aceste date ilustrează deja, la o primă abordare, diferența care exista la momentul aderării între productivitatea medie a producătorilor de lapte „vechi” și cea a producătorilor de lapte „noi”. Trebuie menționat, de asemenea, că, în 2004, patru state membre asigurau 84 % din producția de lapte a celor zece noi state membre: Polonia (54 %), Republica Cehă (12 %), Lituania (9 %) și Ungaria (9 %).
  Tabelul 2
  Producția de lapte în țările din Europa Centrală și de Est (1991-2005)
















  (1000 de tone) |
| --- | --- |
| | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK | UE-10 | UE-15 | UE-25 |
| 1991 | 4 248 | 1 093 | 1 771 | 2 916 | 2 620 | 14 022 | 643 | 1 573 | 29 014 | 122 797 | 151 811 |
| 2000 | 2 708 | 630 | 823 | 1 725 | 2 080 | 11 900 | 649 | 1 099 | 21 807 | 121 197 | 143 005 |
| 2001 | 2 702 | 687 | 848 | 1 730 | 2 080 | 12 030 | 653 | 1 114 | 22 032 | 121 398 | 143 430 |
| 2002 | 2 801 | 612 | 814 | 1 771 | 2 068 | 11 776 | 728 | 1 163 | 21 921 | 122 188 | 144 108 |
| 2003 | 2 717 | 647 | 786 | 1 796 | 1 977 | 11 892 | 755 | 1 109 | 21 869 | 122 625 | 144 494 |
| 2004 | 2 673 | 640 | 786 | 1 850 | 1 939 | 11 810 | 815 | 1 047 | 21 745 | 121 307 | 143 052 |
| 2005 | 2 770 | 670 | 800 | 1 900 | 1 839 | 11 905 | 810 | 1 068 | 21 950 | 121 515 | 143 464 |
| Sursa: ZMP-Marktbilanz Milch 2006. |

11.

Cu toate acestea, milionul de noi producători comunitari nu producea decât 21,7 milioane de tone de lapte în 2004, în timp ce producătorii din UE-15 produceau 121,3 milioane de tone (tabelul 2). Aceste date ilustrează deja, la o primă abordare, diferența care exista la momentul aderării între productivitatea medie a producătorilor de lapte „vechi” și cea a producătorilor de lapte „noi”. Trebuie menționat, de asemenea, că, în 2004, patru state membre asigurau 84 % din producția de lapte a celor zece noi state membre: Polonia (54 %), Republica Cehă (12 %), Lituania (9 %) și Ungaria (9 %).

Tabelul 2

Producția de lapte în țările din Europa Centrală și de Est (1991-2005)

(1000 de tone)

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

UE-10

UE-15

UE-25

1991

4 248

1 093

1 771

2 916

2 620

14 022

643

1 573

29 014

122 797

151 811

2000

2 708

630

823

1 725

2 080

11 900

649

1 099

21 807

121 197

143 005

2001

2 702

687

848

1 730

2 080

12 030

653

1 114

22 032

121 398

143 430

2002

2 801

612

814

1 771

2 068

11 776

728

1 163

21 921

122 188

144 108

2003

2 717

647

786

1 796

1 977

11 892

755

1 109

21 869

122 625

144 494

2004

2 673

640

786

1 850

1 939

11 810

815

1 047

21 745

121 307

143 052

2005

2 770

670

800

1 900

1 839

11 905

810

1 068

21 950

121 515

143 464

Sursa: ZMP-Marktbilanz Milch 2006.

Unitățile de producție se măresc, însă structurile rămân eterogene

| 12. | Dincolo de particularitățile specifice fiecăruia dintre noile state membre, tendințele fundamentale ale evoluției din sectorul laptelui, între 2000 și 2005, au fost următoarele: o reducere a efectivului de vaci de lapte, compensată printr-o creștere a randamentului producției de lapte, precum și o creștere a mărimii medii a exploatațiilor, combinată cu o scădere constantă a numărului acestora (diagrama 1). |
| --- | --- |

12.

Dincolo de particularitățile specifice fiecăruia dintre noile state membre, tendințele fundamentale ale evoluției din sectorul laptelui, între 2000 și 2005, au fost următoarele: o reducere a efectivului de vaci de lapte, compensată printr-o creștere a randamentului producției de lapte, precum și o creștere a mărimii medii a exploatațiilor, combinată cu o scădere constantă a numărului acestora (diagrama 1).

Image

| 13. | Țările din Europa Centrală și de Est pot fi clasificate în două categorii relativ distincte:






  — | În Republica Cehă, Estonia, Ungaria și Slovacia, marile exploatații (50 de vaci sau peste 50 de vaci) rezultate, în general, din vechile ferme colective, asigură o parte importantă a producției de lapte. În aceste state membre, șeptelul mediu al exploatațiilor este comparabil cu cel al anumitor regiuni din UE-15; în Republica Cehă, este chiar cu mult superior mediei din UE-15. Partea din producție livrată unităților de prelucrare a laptelui este considerată a fi un indicator global al nivelului de industrializare al sectorului laptelui, laptele livrat fiind supus unor norme sanitare stricte (10). Țările în care structurile mari și medii ocupă un loc semnificativ sunt cele care prezintă o rată de livrare foarte apropiată (Republica Cehă, Ungaria, Slovacia) sau destul de apropiată (Estonia) de media UE-15. Tot în aceste state membre, au fost identificate, de asemenea, cele mai importante cote de livrare medii, precum și cele mai ridicate productivități. |
| --- | --- | --- |

13.

Țările din Europa Centrală și de Est pot fi clasificate în două categorii relativ distincte:

—

În Republica Cehă, Estonia, Ungaria și Slovacia, marile exploatații (50 de vaci sau peste 50 de vaci) rezultate, în general, din vechile ferme colective, asigură o parte importantă a producției de lapte. În aceste state membre, șeptelul mediu al exploatațiilor este comparabil cu cel al anumitor regiuni din UE-15; în Republica Cehă, este chiar cu mult superior mediei din UE-15. Partea din producție livrată unităților de prelucrare a laptelui este considerată a fi un indicator global al nivelului de industrializare al sectorului laptelui, laptele livrat fiind supus unor norme sanitare stricte (10). Țările în care structurile mari și medii ocupă un loc semnificativ sunt cele care prezintă o rată de livrare foarte apropiată (Republica Cehă, Ungaria, Slovacia) sau destul de apropiată (Estonia) de media UE-15. Tot în aceste state membre, au fost identificate, de asemenea, cele mai importante cote de livrare medii, precum și cele mai ridicate productivități.

| — | În schimb, în Polonia, unde agricultura a fost mai puțin colectivizată, precum și în Letonia și Lituania, unde marile ferme de stat au fost desființate, șeptelul mediu nu depășește patru vaci. Slovenia se situează pe o poziție intermediară. |
| --- | --- |

—

În schimb, în Polonia, unde agricultura a fost mai puțin colectivizată, precum și în Letonia și Lituania, unde marile ferme de stat au fost desființate, șeptelul mediu nu depășește patru vaci. Slovenia se situează pe o poziție intermediară.

| 14. | Cu toate acestea, în pofida diferențelor privind structurile de producție din noile state membre, entitățile mici și foarte mici, care corespund deseori unor exploatații de subzistență sau de semisubzistență, rămân preponderente în efectivul total al producătorilor de lapte. Doar cele care își comercializau producția sub formă de livrări sau de vânzări directe erau obligate să se integreze în sistemul cotei de lapte. Una dintre provocările majore pentru fiecare dintre noile state membre era de a putea identifica producătorii vizați și de a-i determina să adere la acest sistem. |
| --- | --- |

14.

Cu toate acestea, în pofida diferențelor privind structurile de producție din noile state membre, entitățile mici și foarte mici, care corespund deseori unor exploatații de subzistență sau de semisubzistență, rămân preponderente în efectivul total al producătorilor de lapte. Doar cele care își comercializau producția sub formă de livrări sau de vânzări directe erau obligate să se integreze în sistemul cotei de lapte. Una dintre provocările majore pentru fiecare dintre noile state membre era de a putea identifica producătorii vizați și de a-i determina să adere la acest sistem.

STABILIREA CANTITĂȚILOR NAȚIONALE DE REFERINȚĂ (COTELE NAȚIONALE)

Comisia a aplicat o metodologie armonizată

| 15. | Fixarea cantităților naționale de referință a făcut obiectul unor negocieri intense. Țările candidate din Europa Centrală și de Est, cu excepția Sloveniei, puteau să susțină că producția lor de lapte s-a diminuat drastic în perioada de tranziție către o economie de piață. Cu toate acestea, statisticile referitoare la producția din perioada anterioară tranziției păreau puțin fiabile. Mai mult, luarea în considerare a acestora ar fi constituit o abatere de la principiul general conform căruia cotele trebuie să aibă la bază datele privind perioadele de producție cele mai recente pentru care există informații disponibile. Doar în unele cazuri excepționale (11), în scopul adoptării cantităților naționale de referință în decembrie 2002, media producției de lapte din perioada 1997-1999 a fost luată ca punct de plecare în procesul de negociere. |
| --- | --- |

15.

Fixarea cantităților naționale de referință a făcut obiectul unor negocieri intense. Țările candidate din Europa Centrală și de Est, cu excepția Sloveniei, puteau să susțină că producția lor de lapte s-a diminuat drastic în perioada de tranziție către o economie de piață. Cu toate acestea, statisticile referitoare la producția din perioada anterioară tranziției păreau puțin fiabile. Mai mult, luarea în considerare a acestora ar fi constituit o abatere de la principiul general conform căruia cotele trebuie să aibă la bază datele privind perioadele de producție cele mai recente pentru care există informații disponibile. Doar în unele cazuri excepționale (11), în scopul adoptării cantităților naționale de referință în decembrie 2002, media producției de lapte din perioada 1997-1999 a fost luată ca punct de plecare în procesul de negociere.

Baze statistice solide necesare pentru adoptarea cantităților naționale de referință pentru livrări

| 16. | Țările candidate erau în măsură să furnizeze date statistice privind producția lor națională totală, estimată pe baza șeptelului și a randamentelor, precum și date precise privind livrările către unități de prelucrare a laptelui, contabilizate pe parcursul perioadei de referință. În cursul perioadei de pregătire în vederea extinderii, Comisia (DG Extindere) a coordonat exerciții de „evaluare inter pares”, având ca obiect progresul înregistrat în ceea ce privește aplicarea cotelor de lapte. Fiabilitatea statisticilor privind livrările de lapte către cumpărători în țările candidate nu a fost pusă în discuție. |
| --- | --- |

16.

Țările candidate erau în măsură să furnizeze date statistice privind producția lor națională totală, estimată pe baza șeptelului și a randamentelor, precum și date precise privind livrările către unități de prelucrare a laptelui, contabilizate pe parcursul perioadei de referință. În cursul perioadei de pregătire în vederea extinderii, Comisia (DG Extindere) a coordonat exerciții de „evaluare inter pares”, având ca obiect progresul înregistrat în ceea ce privește aplicarea cotelor de lapte. Fiabilitatea statisticilor privind livrările de lapte către cumpărători în țările candidate nu a fost pusă în discuție.

| 17. | În cea mai mare parte, negocierile au condus la stabilirea unor cantități naționale de referință pentru livrări care se apropiau de situațiile observate chiar înainte de aderare. Niciunul dintre noile state membre nu a primit cote inițiale de livrare mai mici decât cantitățile livrate în cursul fiecăruia dintre ultimii cinci ani dinaintea aderării. Doar Polonia și Lituania au primit o cotă de livrare semnificativ mai mică decât cererea lor inițială, și anume 65 %, respectiv 75 % din cota așteptată (diagrama 2). |
| --- | --- |

17.

În cea mai mare parte, negocierile au condus la stabilirea unor cantități naționale de referință pentru livrări care se apropiau de situațiile observate chiar înainte de aderare. Niciunul dintre noile state membre nu a primit cote inițiale de livrare mai mici decât cantitățile livrate în cursul fiecăruia dintre ultimii cinci ani dinaintea aderării. Doar Polonia și Lituania au primit o cotă de livrare semnificativ mai mică decât cererea lor inițială, și anume 65 %, respectiv 75 % din cota așteptată (diagrama 2).

Image

Datele privind vânzările directe sunt dificil de estimat

| 18. | În ceea ce privește anii dinainte de 2000, vânzările directe și consumul propriu de lapte în țările candidate nu făcuseră obiectul unor statistici specifice. Comisia nu a luat în considerare datele privind vânzările directe, furnizate de către țările candidate, pe motiv că acestea erau incomplete (Letonia, Lituania, Slovenia, Slovacia) sau prea aproximative (Ungaria, Polonia). Pentru aceste țări, volumul statistic al vânzărilor directe a fost stabilit prin deducerea cantităților livrate și a cantităților estimate de consum propriu din volumul producției totale. Doar cererile inițiale ale Republicii Cehe și ale Estoniei au fost luate în considerare de către Comisie ca bază de discuție. |
| --- | --- |

18.

În ceea ce privește anii dinainte de 2000, vânzările directe și consumul propriu de lapte în țările candidate nu făcuseră obiectul unor statistici specifice. Comisia nu a luat în considerare datele privind vânzările directe, furnizate de către țările candidate, pe motiv că acestea erau incomplete (Letonia, Lituania, Slovenia, Slovacia) sau prea aproximative (Ungaria, Polonia). Pentru aceste țări, volumul statistic al vânzărilor directe a fost stabilit prin deducerea cantităților livrate și a cantităților estimate de consum propriu din volumul producției totale. Doar cererile inițiale ale Republicii Cehe și ale Estoniei au fost luate în considerare de către Comisie ca bază de discuție.

| 19. | Datele din tabelul 3 indică faptul că țările candidate din Europa Centrală și de Est, cu excepția Poloniei, furnizaseră în sprijinul cererii lor inițiale cifre de vânzări directe cu mult superioare estimărilor Comisiei.
  Tabelul 3
  Evoluția datelor privind vânzările directe de lapte și de produse lactate














  (în tone) |
| --- | --- |
| | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK | Total |
| Cererea inițială (1) | 155 000 | 90 000 | 300 000 | 550 000 | 200 000 | 564 000 | 139 000 | 61 800 | 2 059 800 |
| 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Poziția Comisiei (2) | 26 686 | 77 833 | 84 307 | 284 667 | 156 333 | 1 918 867 | 92 875 | 14 000 | 2 655 568 |
| 17 | 86 | 28 | 52 | 78 | 340 | 67 | 23 | 129 |
| Cota acceptată (3) | 68 904 | 87 365 | 226 452 | 390 499 | 164 630 | 464 017 | 93 361 | 22 506 | 1 517 734 |
| 44 | 97 | 75 | 71 | 82 | 82 | 67 | 36 | 74 |
| Utilizarea cotei 2004/2005 (4) | 2 776 | 9 585 | 11 380 | 76 301 | 25 978 | 308 934 | 20 278 | 6 803 | 462 906 |
| 2 | 11 | 4 | 14 | 13 | 55 | 15 | 11 | 22 |
| Utilizarea cotei 2005/2006 (5) | 2 600 | 8 565 | 10 748 | 55 985 | 19 313 | 195 038 | 20 085 | 3 657 | 315 991 |
| 2 | 10 | 4 | 10 | 10 | 35 | 14 | 6 | 15 |
| (1) și (2) | Comisia, documentul SEC(2002) 95 final din 30.1.2002 și documentele CONF-H 21/02, CONF-PL 45/02 și CONF-SI 21/02 din 20.6.2002. |

19.

Datele din tabelul 3 indică faptul că țările candidate din Europa Centrală și de Est, cu excepția Poloniei, furnizaseră în sprijinul cererii lor inițiale cifre de vânzări directe cu mult superioare estimărilor Comisiei.

Tabelul 3

Evoluția datelor privind vânzările directe de lapte și de produse lactate

(în tone)

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Total

Cererea inițială (1)

155 000

90 000

300 000

550 000

200 000

564 000

139 000

61 800

2 059 800

100

100

100

100

100

100

100

100

100

Poziția Comisiei (2)

26 686

77 833

84 307

284 667

156 333

1 918 867

92 875

14 000

2 655 568

17

86

28

52

78

340

67

23

129

Cota acceptată (3)

68 904

87 365

226 452

390 499

164 630

464 017

93 361

22 506

1 517 734

44

97

75

71

82

82

67

36

74

Utilizarea cotei 2004/2005 (4)

2 776

9 585

11 380

76 301

25 978

308 934

20 278

6 803

462 906

2

11

4

14

13

55

15

11

22

Utilizarea cotei 2005/2006 (5)

2 600

8 565

10 748

55 985

19 313

195 038

20 085

3 657

315 991

2

10

4

10

10

35

14

6

15

(1) și (2)

Comisia, documentul SEC(2002) 95 final din 30.1.2002 și documentele CONF-H 21/02, CONF-PL 45/02 și CONF-SI 21/02 din 20.6.2002.

| (3) | Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1788/2003. |
| --- | --- |

(3)

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1788/2003.

| (4) | Răspunsurile statelor membre la chestionarul prevăzut la articolul 26 din Regulamentul (CE) nr. 595/2004 (datele pentru 11 luni extrapolate la 12 luni, cu excepția Estoniei) și datele furnizate de agențiile de plăți pentru Polonia (ARR) și Slovenia (ARSKTRP). |
| --- | --- |

(4)

Răspunsurile statelor membre la chestionarul prevăzut la articolul 26 din Regulamentul (CE) nr. 595/2004 (datele pentru 11 luni extrapolate la 12 luni, cu excepția Estoniei) și datele furnizate de agențiile de plăți pentru Polonia (ARR) și Slovenia (ARSKTRP).

| (5) | Răspunsurile statelor membre la chestionarul prevăzut la articolul 26 din Regulamentul (CE) nr. 595/2004. |
| --- | --- |

(5)

Răspunsurile statelor membre la chestionarul prevăzut la articolul 26 din Regulamentul (CE) nr. 595/2004.

Vânzările directe declarate de producători sunt în mod sistematic mai mici decât toate estimările statistice

| 20. | Conform datelor din tabelul 3, vânzările directe declarate în cursul primilor doi ani de cotă (2004-2005 și 2005-2006) nu au reprezentat decât un mic procentaj din cotele atribuite. În ceea ce privește toate cele opt TECE, există o diferență de peste un milion de tone între cantitățile înregistrate ca vânzări directe și cantitățile de referință atribuite. O explicație cel puțin parțială a acestui fenomen este aceea că, în lipsa unor date statistice, metoda pusă în aplicare pentru a estima volumul vânzărilor directe a produs rezultate foarte îndepărtate de realitate, ceea ce a condus la o supraestimare pe scară largă a nevoilor viitoarelor state membre în ceea ce privește cotele pentru vânzări directe. Această supraestimare a favorizat, mai târziu, producătorii comerciali care nu efectuează decât livrări, dar care au fost autorizați să solicite cote pentru vânzări directe pentru a le converti ulterior în cote pentru livrări. |
| --- | --- |

20.

Conform datelor din tabelul 3, vânzările directe declarate în cursul primilor doi ani de cotă (2004-2005 și 2005-2006) nu au reprezentat decât un mic procentaj din cotele atribuite. În ceea ce privește toate cele opt TECE, există o diferență de peste un milion de tone între cantitățile înregistrate ca vânzări directe și cantitățile de referință atribuite. O explicație cel puțin parțială a acestui fenomen este aceea că, în lipsa unor date statistice, metoda pusă în aplicare pentru a estima volumul vânzărilor directe a produs rezultate foarte îndepărtate de realitate, ceea ce a condus la o supraestimare pe scară largă a nevoilor viitoarelor state membre în ceea ce privește cotele pentru vânzări directe. Această supraestimare a favorizat, mai târziu, producătorii comerciali care nu efectuează decât livrări, dar care au fost autorizați să solicite cote pentru vânzări directe pentru a le converti ulterior în cote pentru livrări.

| 21. | În urma comparării datelor statistice recente referitoare la vânzările directe cu cantitățile declarate pentru primii doi ani de cotă (tabelul 4), s-a constatat că o mare parte din vânzările directe realizate nu este cunoscută de către organismele de gestionare a cotelor și că multe vânzări nu sunt înregistrate în cadrul cantității naționale de referință. Vânzările directe nedeclarate ar reprezenta peste 80 % din vânzările directe în Estonia și în Ungaria, între 60 și 70 % în Slovenia, între 60 și 65 % în Polonia și puțin sub 40 % în Lituania. În cursul auditului efectuat de către Curte, autoritățile estoniene, lituaniene, maghiare și slovene au recunoscut că vânzările directe nu fuseseră declarate în totalitate.
  Tabelul 4
  Vânzări directe statistice și vânzări directe declarate













  (1000 de tone) |
| --- | --- |
| Vânzări directe | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK |
| Date statistice pe an calendaristic |
| 1997 | Nu sunt disponibile (n.d.) | 74 | 467 | n.d. | 146 | 1 663 | n.d. | 59 |
| 1998 | n.d. | 75 | 345 | n.d. | 150 | 1 953 | n.d. | 62 |
| 1999 | n.d. | 85 | 294 | n.d. | 148 | 2 141 | n.d. | 65 |
| 2000 | 22 | 97 | 309 | n.d. | 147 | 1 700 | 91 | n.d. |
| 2001 | 21 | 120 | 330 | 192 | 85 | 1 239 | 84 | n.d. |
| 2002 | 13 | 63 | n.d. | 142 | 77 | 1 141 | 119 | 31 |
| 2003 | 4 | 53 | n.d. | 124 | 168 | 1 318 | 78 | 32 |
| 2004 | 2 | 67 | n.d. | 76 | 116 | 869 | 65 | 13 |
| 2005 | 4 | 66 | n.d. | 91 | 159 | 484 | 58 | 7 |
| Cantități declarate pe an de cotă |
| 2004/2005 | 3 | 10 | 11 | 76 | 26 | 309 | 20 | 7 |
| 2005/2006 | 3 | 9 | 11 | 56 | 19 | 195 | 21 | 4 |
| CZ: Raportul către Comisie în vederea eliberării rezervei pentru restructurare.
  EE: Ministerul Agriculturii (1997) și Raportul către Comisie în vederea eliberării rezervei pentru restructurare (1998-2005). Extrapolarea la 12 luni pornind de la 9 luni pentru anul 2005.
  LV: „Informații suplimentare la documentul de poziție al Republicii Letonia (CONF-LV 26/02)” [„Additional information to the position paper of the Republic of Latvia (CONF-LV 26/02)”].
  LT: Ministerul Agriculturii (2001-2004) și Raportul către Comisie în vederea eliberării rezervei pentru restructurare (2005).
  HU: Biroul central de statistică din Ungaria (KSH).
  PL: Biroul central de statistică din Polonia (1997-1999) și Raportul către Comisie în vederea eliberării rezervei pentru restructurare (2000-2005).
  SI: Raportul către Comisie în vederea eliberării rezervei pentru restructurare.
  SK: Agenția de plăți APA (1997-1999) și Raportul către Comisie în vederea eliberării rezervei pentru restructurare (2002-2005).
  Răspunsurile la chestionarul prevăzut la articolul 26 din Regulamentul (CE) nr. 595/2004 și datele furnizate de agențiile de plăți (PL și SI). Pentru anul de cotă 2004-2005 (11 luni), extrapolarea s-a realizat la 12 luni (CZ, LV, LT, HU și SK). |

21.

În urma comparării datelor statistice recente referitoare la vânzările directe cu cantitățile declarate pentru primii doi ani de cotă (tabelul 4), s-a constatat că o mare parte din vânzările directe realizate nu este cunoscută de către organismele de gestionare a cotelor și că multe vânzări nu sunt înregistrate în cadrul cantității naționale de referință. Vânzările directe nedeclarate ar reprezenta peste 80 % din vânzările directe în Estonia și în Ungaria, între 60 și 70 % în Slovenia, între 60 și 65 % în Polonia și puțin sub 40 % în Lituania. În cursul auditului efectuat de către Curte, autoritățile estoniene, lituaniene, maghiare și slovene au recunoscut că vânzările directe nu fuseseră declarate în totalitate.

Tabelul 4

Vânzări directe statistice și vânzări directe declarate

(1000 de tone)

Vânzări directe

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Date statistice pe an calendaristic

1997

Nu sunt disponibile (n.d.)

74

467

n.d.

146

1 663

n.d.

59

1998

n.d.

75

345

n.d.

150

1 953

n.d.

62

1999

n.d.

85

294

n.d.

148

2 141

n.d.

65

2000

22

97

309

n.d.

147

1 700

91

n.d.

2001

21

120

330

192

85

1 239

84

n.d.

2002

13

63

n.d.

142

77

1 141

119

31

2003

4

53

n.d.

124

168

1 318

78

32

2004

2

67

n.d.

76

116

869

65

13

2005

4

66

n.d.

91

159

484

58

7

Cantități declarate pe an de cotă

2004/2005

3

10

11

76

26

309

20

7

2005/2006

3

9

11

56

19

195

21

4

CZ: Raportul către Comisie în vederea eliberării rezervei pentru restructurare.

EE: Ministerul Agriculturii (1997) și Raportul către Comisie în vederea eliberării rezervei pentru restructurare (1998-2005). Extrapolarea la 12 luni pornind de la 9 luni pentru anul 2005.

LV: „Informații suplimentare la documentul de poziție al Republicii Letonia (CONF-LV 26/02)” [„Additional information to the position paper of the Republic of Latvia (CONF-LV 26/02)”].

LT: Ministerul Agriculturii (2001-2004) și Raportul către Comisie în vederea eliberării rezervei pentru restructurare (2005).

HU: Biroul central de statistică din Ungaria (KSH).

PL: Biroul central de statistică din Polonia (1997-1999) și Raportul către Comisie în vederea eliberării rezervei pentru restructurare (2000-2005).

SI: Raportul către Comisie în vederea eliberării rezervei pentru restructurare.

SK: Agenția de plăți APA (1997-1999) și Raportul către Comisie în vederea eliberării rezervei pentru restructurare (2002-2005).

Răspunsurile la chestionarul prevăzut la articolul 26 din Regulamentul (CE) nr. 595/2004 și datele furnizate de agențiile de plăți (PL și SI). Pentru anul de cotă 2004-2005 (11 luni), extrapolarea s-a realizat la 12 luni (CZ, LV, LT, HU și SK).

| 22. | Scopul sistemului cotei de lapte este acela ca autoritățile competente ale statelor membre să verifice dacă deținătorii de cote își declară integral vânzările lor directe. Acestea trebuie, prin urmare, să dispună de informațiile necesare pentru a determina, chiar și cu aproximație, dacă producția de lapte a producătorilor care nu dețin cote nu este comercializată, cu alte cuvinte dacă este destinată în totalitate consumului propriu. |
| --- | --- |

22.

Scopul sistemului cotei de lapte este acela ca autoritățile competente ale statelor membre să verifice dacă deținătorii de cote își declară integral vânzările lor directe. Acestea trebuie, prin urmare, să dispună de informațiile necesare pentru a determina, chiar și cu aproximație, dacă producția de lapte a producătorilor care nu dețin cote nu este comercializată, cu alte cuvinte dacă este destinată în totalitate consumului propriu.

Comisia a eliberat rezerva specială pentru restructurare pe baza unor informații dificil de verificat

| 23. | Noile state membre din Europa Centrală și de Est erau obligate să prezinte Comisiei, până la 31 decembrie 2005, un raport care să detalieze rezultatele și tendințele procesului de restructurare în curs în sectorul produselor lactate al țării respective (12). Rezerva specială pentru restructurare putea fi eliberată de la 1 aprilie 2006 în măsura în care consumul propriu al exploatațiilor de lapte și de produse lactate în fiecare din aceste țări scăzuse din 1998 pentru Estonia și Letonia și, din 2000, pentru Republica Cehă, Lituania, Ungaria, Polonia, Slovenia și Slovacia. |
| --- | --- |

23.

Noile state membre din Europa Centrală și de Est erau obligate să prezinte Comisiei, până la 31 decembrie 2005, un raport care să detalieze rezultatele și tendințele procesului de restructurare în curs în sectorul produselor lactate al țării respective (12). Rezerva specială pentru restructurare putea fi eliberată de la 1 aprilie 2006 în măsura în care consumul propriu al exploatațiilor de lapte și de produse lactate în fiecare din aceste țări scăzuse din 1998 pentru Estonia și Letonia și, din 2000, pentru Republica Cehă, Lituania, Ungaria, Polonia, Slovenia și Slovacia.

| 24. | Pe baza rapoartelor menționate mai sus, Comisia a eliberat în totalitate rezerva specială pentru restructurare pentru statele membre în cauză, și anume un total de 671 418 tone, ceea ce a permis o creștere de 3,7 % a cantităților naționale de referință atribuite inițial acestor state membre (13). |
| --- | --- |

24.

Pe baza rapoartelor menționate mai sus, Comisia a eliberat în totalitate rezerva specială pentru restructurare pentru statele membre în cauză, și anume un total de 671 418 tone, ceea ce a permis o creștere de 3,7 % a cantităților naționale de referință atribuite inițial acestor state membre (13).

| 25. | Deși cifrele privind vânzările directe și consumul propriu sunt puțin fiabile din cauza dificultăților legate de împărțirea cantităților de lapte nelivrate între cele două categorii statistice, Comisia a utilizat drept criteriu principal de apreciere evoluția consumului propriu, astfel cum este aceasta raportată de către statele membre, nepunând în discuție niciuna din datele furnizate de autoritățile naționale, nici chiar în urma unei verificări încrucișate cu răspunsurile la chestionarele anuale privind punerea în aplicare a cotelor de lapte. Toate statele membre în cauză, cu excepția Lituaniei, au raportat o scădere, pe teritoriul lor, a consumului propriu al exploatațiilor de lapte și de produse lactate. |
| --- | --- |

25.

Deși cifrele privind vânzările directe și consumul propriu sunt puțin fiabile din cauza dificultăților legate de împărțirea cantităților de lapte nelivrate între cele două categorii statistice, Comisia a utilizat drept criteriu principal de apreciere evoluția consumului propriu, astfel cum este aceasta raportată de către statele membre, nepunând în discuție niciuna din datele furnizate de autoritățile naționale, nici chiar în urma unei verificări încrucișate cu răspunsurile la chestionarele anuale privind punerea în aplicare a cotelor de lapte. Toate statele membre în cauză, cu excepția Lituaniei, au raportat o scădere, pe teritoriul lor, a consumului propriu al exploatațiilor de lapte și de produse lactate.

| 26. | Cu toate acestea, fiabilitatea informațiilor transmise Comisiei poate fi pusă în discuție. Astfel, în Republica Cehă, scăderea drastică a consumului propriu între 2000 și 2004 se explică mai ales prin diminuarea producției de lapte; producția destinată comercializării nu a crescut decât cu 0,8 %. Statisticile privind consumul propriu transmise de către autoritățile letone și slovace diferă într-o foarte mare măsură de datele referitoare la aceleași perioade care fuseseră utilizate în cadrul negocierilor de aderare. Rezerva specială prevăzută pentru Lituania a fost eliberată în totalitate, chiar dacă datele statistice furnizate de către autoritățile naționale nu indicaseră nicio scădere semnificativă a consumului propriu. În ceea ce privește Estonia, Ungaria, Polonia și Slovenia, verificările încrucișate statistice (tabelul 5) indică o subestimare a consumului propriu în rapoartele transmise de către aceste state membre și/sau o „subdeclarare” a vânzărilor directe.
  Tabelul 5
  Comparație între cantitățile de lapte pentru consumul propriu și cantitățile necomercializate















  (1000 de tone) |
| --- | --- |
| Stat membru | Abordarea (1)
  Consumul propriu conform rapoartelor statelor membre | Abordarea (2)
  Consumul propriu estimat (cantități produse nedeclarate) |
| 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2004/2005 | 2005/2006 |
| CZ | | | 199 | 174 | 197 | 114 | 70 | 70 | 63 | 72 |
| EE | 108 | 122 | 111 | 122 | 43 | 66 | 63 | 37 | 123 | 93 |
| LV | 381 | 349 | 357 | 343 | 350 | 302 | 268 | 251 | 271 | 232 |
| LT | n.d. | n.d. | n.d. | 554 | 663 | 629 | 632 | 614 | 563 | 615 |
| HU | 68 | 63 | 53 | 65 | 28 | 26 | 22 | 20 | 284 | 344 |
| PL | | | 3 408 | 3 409 | 3 296 | 3 039 | 2 802 | 2 625 | 3 167 | 2 814 |
| SI | | | 99 | 96 | 119 | 85 | 82 | 79 | 131 | 120 |
| SK | 234 | 176 | 169 | 167 | 163 | 134 | 128 | 102 | 123 | 87 |
| Abordarea (1): Rapoartele către Comisie în vederea eliberării rezervei pentru restructurare. Anul de referință este subliniat.
  Abordarea (2): Diferența dintre producția anului calendaristic (conform rapoartelor către Comisie în vederea eliberării rezervei pentru restructurare) și cantitățile declarate agențiilor de plăți [răspunsurile la chestionarul prevăzut la articolul 26 din Regulamentul (CE) nr. 595/2004]. |

26.

Cu toate acestea, fiabilitatea informațiilor transmise Comisiei poate fi pusă în discuție. Astfel, în Republica Cehă, scăderea drastică a consumului propriu între 2000 și 2004 se explică mai ales prin diminuarea producției de lapte; producția destinată comercializării nu a crescut decât cu 0,8 %. Statisticile privind consumul propriu transmise de către autoritățile letone și slovace diferă într-o foarte mare măsură de datele referitoare la aceleași perioade care fuseseră utilizate în cadrul negocierilor de aderare. Rezerva specială prevăzută pentru Lituania a fost eliberată în totalitate, chiar dacă datele statistice furnizate de către autoritățile naționale nu indicaseră nicio scădere semnificativă a consumului propriu. În ceea ce privește Estonia, Ungaria, Polonia și Slovenia, verificările încrucișate statistice (tabelul 5) indică o subestimare a consumului propriu în rapoartele transmise de către aceste state membre și/sau o „subdeclarare” a vânzărilor directe.

Tabelul 5

Comparație între cantitățile de lapte pentru consumul propriu și cantitățile necomercializate

(1000 de tone)

Stat membru

Abordarea (1)

Consumul propriu conform rapoartelor statelor membre

Abordarea (2)

Consumul propriu estimat (cantități produse nedeclarate)

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2004/2005

2005/2006

CZ

199

174

197

114

70

70

63

72

EE

108

122

111

122

43

66

63

37

123

93

LV

381

349

357

343

350

302

268

251

271

232

LT

n.d.

n.d.

n.d.

554

663

629

632

614

563

615

HU

68

63

53

65

28

26

22

20

284

344

PL

3 408

3 409

3 296

3 039

2 802

2 625

3 167

2 814

SI

99

96

119

85

82

79

131

120

SK

234

176

169

167

163

134

128

102

123

87

Abordarea (1): Rapoartele către Comisie în vederea eliberării rezervei pentru restructurare. Anul de referință este subliniat.

Abordarea (2): Diferența dintre producția anului calendaristic (conform rapoartelor către Comisie în vederea eliberării rezervei pentru restructurare) și cantitățile declarate agențiilor de plăți [răspunsurile la chestionarul prevăzut la articolul 26 din Regulamentul (CE) nr. 595/2004].

ATRIBUIREA CANTITĂȚILOR INDIVIDUALE DE REFERINȚĂ (COTELE INDIVIDUALE)

Perioade de referință diferite în funcție de fiecare stat membru conform actelor de aderare

| 27. | Cantitățile individuale de referință au fost comunicate producătorilor de către autoritățile naționale înainte de începutul primului an de cotă. Polonia și Slovenia, pentru care obligația de a pune în aplicare cantitățile individuale de referință fusese amânată pentru 1 aprilie 2005, au fost, totuși, în măsură să aloce cotele individuale pentru anul de cotă 2004-2005, prelungindu-le pentru anul de cotă 2005-2006. |
| --- | --- |

27.

Cantitățile individuale de referință au fost comunicate producătorilor de către autoritățile naționale înainte de începutul primului an de cotă. Polonia și Slovenia, pentru care obligația de a pune în aplicare cantitățile individuale de referință fusese amânată pentru 1 aprilie 2005, au fost, totuși, în măsură să aloce cotele individuale pentru anul de cotă 2004-2005, prelungindu-le pentru anul de cotă 2005-2006.

Atribuirea inițială a cotelor individuale pentru livrări

| 28. | În ceea ce privește atribuirea cantităților individuale de referință pentru livrări, Ungaria și Slovacia nu au ținut cont de plafonul menționat în regulamentul comunitar (14); aceste state au atribuit cote pentru livrări pentru o cantitate totală mai mare decât acest plafon (15). O alocare de cote peste acest plafon antrena riscul unei saturații mai rapide a cantității naționale de referință disponibile, stimulând producătorii să producă mai mult. |
| --- | --- |

28.

În ceea ce privește atribuirea cantităților individuale de referință pentru livrări, Ungaria și Slovacia nu au ținut cont de plafonul menționat în regulamentul comunitar (14); aceste state au atribuit cote pentru livrări pentru o cantitate totală mai mare decât acest plafon (15). O alocare de cote peste acest plafon antrena riscul unei saturații mai rapide a cantității naționale de referință disponibile, stimulând producătorii să producă mai mult.

| 29. | În ceea ce privește Ungaria, problema „supraalocării” nu a fost soluționată decât în cursul anului de cotă 2006-2007, atunci când Consiliul a autorizat Comisia, la cererea statelor membre, să realizeze conversia cantităților provenite din rezerva națională pentru vânzările directe în cantități pentru livrări, pentru anul de cotă 2005-2006 (16). |
| --- | --- |

29.

În ceea ce privește Ungaria, problema „supraalocării” nu a fost soluționată decât în cursul anului de cotă 2006-2007, atunci când Consiliul a autorizat Comisia, la cererea statelor membre, să realizeze conversia cantităților provenite din rezerva națională pentru vânzările directe în cantități pentru livrări, pentru anul de cotă 2005-2006 (16).

| 30. | Autoritățile slovace au acționat în așa fel încât cotele individuale pentru livrări să nu mai depășească, la sfârșitul anului de cotă 2004-2005, cantitatea națională de referință. Cu toate acestea, metoda aplicată pentru a ajunge la un echilibru nu era conformă cu regulamentul comunitar (17). Comisia a acceptat propunerea autorităților slovace privind repartizarea definitivă a cantităților naționale de referință între livrări și vânzări directe pentru anul de cotă 2004-2005, deși, conform acestei propuneri, cantitățile suplimentare alocate pentru livrări erau mai mari decât cantitățile convertite de producători. |
| --- | --- |

30.

Autoritățile slovace au acționat în așa fel încât cotele individuale pentru livrări să nu mai depășească, la sfârșitul anului de cotă 2004-2005, cantitatea națională de referință. Cu toate acestea, metoda aplicată pentru a ajunge la un echilibru nu era conformă cu regulamentul comunitar (17). Comisia a acceptat propunerea autorităților slovace privind repartizarea definitivă a cantităților naționale de referință între livrări și vânzări directe pentru anul de cotă 2004-2005, deși, conform acestei propuneri, cantitățile suplimentare alocate pentru livrări erau mai mari decât cantitățile convertite de producători.

Atribuirea inițială a cotelor individuale pentru vânzări directe

| 31. | În ceea ce privește vânzările directe, statele membre au atribuit cote individuale pentru cantități totale în general cu mult mai mici decât cantitățile naționale de referință (tabelul 6). Polonia face, însă, excepție, deoarece cantitatea națională de referință pentru „vânzări directe” atribuită acesteia, și anume de 464 017 tone, s-a dovedit a fi cu mult inferioară cererii producătorilor (715 921 tone). În consecință, autoritățile poloneze au limitat cantitățile atribuite la 64 % din cantitățile solicitate de producători.
  Tabelul 6
  Alocarea cotelor individuale pentru vânzări directe (anul de cotă 2004-2005)













  (în tone) |
| --- | --- |
| Cantități | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK |
| Cotă vânzări directe
  (1) | 68 904 | 87 365 | 226 452 | 390 499 | 164 630 | 464 017 | 93 361 | 22 506 |
| Cantități totale atribuite inițial
  (2) | 4 360 | 11 585 | 96 580 | 115 698 | 20 018 | 458 190 | 69 446 | 11 250 |
| (2)/(1) | 6 % | 13 % | 43 % | 30 % | 12 % | 99 % | 74 % | 50 % |
| (1): Regulamentul (CE) nr. 1788/2003.
  (2): Cantități de referință individuale atribuite producătorilor la începutul anului de cotă 2004-2005 (date furnizate de agențiile de plăți). |

31.

În ceea ce privește vânzările directe, statele membre au atribuit cote individuale pentru cantități totale în general cu mult mai mici decât cantitățile naționale de referință (tabelul 6). Polonia face, însă, excepție, deoarece cantitatea națională de referință pentru „vânzări directe” atribuită acesteia, și anume de 464 017 tone, s-a dovedit a fi cu mult inferioară cererii producătorilor (715 921 tone). În consecință, autoritățile poloneze au limitat cantitățile atribuite la 64 % din cantitățile solicitate de producători.

Tabelul 6

Alocarea cotelor individuale pentru vânzări directe (anul de cotă 2004-2005)

(în tone)

Cantități

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Cotă vânzări directe

(1)

68 904

87 365

226 452

390 499

164 630

464 017

93 361

22 506

Cantități totale atribuite inițial

(2)

4 360

11 585

96 580

115 698

20 018

458 190

69 446

11 250

(2)/(1)

6 %

13 %

43 %

30 %

12 %

99 %

74 %

50 %

(1): Regulamentul (CE) nr. 1788/2003.

(2): Cantități de referință individuale atribuite producătorilor la începutul anului de cotă 2004-2005 (date furnizate de agențiile de plăți).

Producătorii comerciali care au primit o cotă reprezintă jumătate din producătorii de lapte

| 32. | Producătorii de lapte aderă din proprie inițiativă la sistemul de cote. Acestora le sunt atribuite cantități de referință la cerere și în conformitate cu modalitățile adoptate de autoritățile naționale. În majoritatea noilor state membre din Europa Centrală și de Est, aproximativ jumătate din producătorii de lapte au rămas în afara sistemului de cote (tabelul 7 și caseta 3). Procentul estimat de participare la sistem este mult mai scăzut în Slovacia (6 %), în Estonia (sub 20 %) și în Ungaria (între 30 și 40 %). În ceea ce privește cele opt noi state membre din Europa Centrală și de Est, Curtea evaluează la aproximativ 3,6 mil. de tone (18) producția de lapte neacoperită de sistemul de cote, și anume la 17 % din producția lor totală.
  Tabelul 7
  Numărul de ferme și numărul de deținători de cotă (anii de cotă 2004-2005 și 2005-2006)














  2004-2005 | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005-2006 |
| (1)
  Ferme | 8 450 | 12 400 | 61 239 | 195 231 | 22 000 | 734 112 | 17 190 | 14 230 | 1 064 852 |
| 6 780 | 9 210 | 50 900 | 170 790 | 16 250 | 727 100 | 19 710 | 13 460 | 1 014 199 |
| (2)
  Livrări (producători) | 2 950 | 1 585 | 24 409 | 99 384 | 5 194 | 310 460 | 10 148 | 800 | 454 930 |
| 2 871 | 1 525 | 22 919 | 86 601 | 4 821 | 284 475 | 9 509 | 740 | 413 461 |
| (3)
  Vânzări directe (producători) | 252 | 443 | 2 253 | 22 516 | 1 284 | 76 014 | 2 624 | 99 | 105 485 |
| 264 | 437 | 1 808 | 16 027 | 1 561 | 52 837 | 2 509 | 100 | 75 543 |
| (4)
  Total | 2 991 | 1 859 | 25 457 | 112 073 | 6 076 | 374 000 | 10 575 | 814 | 533 845 |
| 2 903 | 1 752 | 24 039 | 98 387 | 5 980 | 330 019 | 9 956 | 766 | 473 802 |
| (5)
  Ferme în afara sistemului | 5 459 | 10 541 | 35 782 | 83 158 | 15 924 | 360 112 | 6 615 | 13 416 | 531 007 |
| 65 % | 85 % | 58 % | 43 % | 72 % | 49 % | 39 % | 94 % | 50 % |
| 3 877 | 7 458 | 26 861 | 72 403 | 10 270 | 397 081 | 9 754 | 12 694 | 540 397 |
| 57 % | 81 % | 53 % | 42 % | 63 % | 55 % | 50 % | 94 % | 53 % |
| (1) Anul de cotă 2004-2005: datele Eurostat pentru 2003 pentru toate statele membre, cu excepția Letoniei (datele pentru 2004 furnizate de Biroul central de statistică), Lituaniei (datele pentru 2004 furnizate de AIRBC) și a Poloniei (datele pentru 2004 furnizate de ARR); anul de cotă 2005-2006: datele Eurostat pentru 2005.
  (2), (3) și (4) Răspunsurile la chestionarul prevăzut la articolul 26 din Regulamentul (CE) nr. 595/2004 și datele furnizate de agențiile de plăți (PL și SI pentru 2004-2005). |

32.

Producătorii de lapte aderă din proprie inițiativă la sistemul de cote. Acestora le sunt atribuite cantități de referință la cerere și în conformitate cu modalitățile adoptate de autoritățile naționale. În majoritatea noilor state membre din Europa Centrală și de Est, aproximativ jumătate din producătorii de lapte au rămas în afara sistemului de cote (tabelul 7 și caseta 3). Procentul estimat de participare la sistem este mult mai scăzut în Slovacia (6 %), în Estonia (sub 20 %) și în Ungaria (între 30 și 40 %). În ceea ce privește cele opt noi state membre din Europa Centrală și de Est, Curtea evaluează la aproximativ 3,6 mil. de tone (18) producția de lapte neacoperită de sistemul de cote, și anume la 17 % din producția lor totală.

Tabelul 7

Numărul de ferme și numărul de deținători de cotă (anii de cotă 2004-2005 și 2005-2006)

2004-2005

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Total

2005-2006

(1)

Ferme

8 450

12 400

61 239

195 231

22 000

734 112

17 190

14 230

1 064 852

6 780

9 210

50 900

170 790

16 250

727 100

19 710

13 460

1 014 199

(2)

Livrări (producători)

2 950

1 585

24 409

99 384

5 194

310 460

10 148

800

454 930

2 871

1 525

22 919

86 601

4 821

284 475

9 509

740

413 461

(3)

Vânzări directe (producători)

252

443

2 253

22 516

1 284

76 014

2 624

99

105 485

264

437

1 808

16 027

1 561

52 837

2 509

100

75 543

(4)

Total

2 991

1 859

25 457

112 073

6 076

374 000

10 575

814

533 845

2 903

1 752

24 039

98 387

5 980

330 019

9 956

766

473 802

(5)

Ferme în afara sistemului

5 459

10 541

35 782

83 158

15 924

360 112

6 615

13 416

531 007

65 %

85 %

58 %

43 %

72 %

49 %

39 %

94 %

50 %

3 877

7 458

26 861

72 403

10 270

397 081

9 754

12 694

540 397

57 %

81 %

53 %

42 %

63 %

55 %

50 %

94 %

53 %

(1) Anul de cotă 2004-2005: datele Eurostat pentru 2003 pentru toate statele membre, cu excepția Letoniei (datele pentru 2004 furnizate de Biroul central de statistică), Lituaniei (datele pentru 2004 furnizate de AIRBC) și a Poloniei (datele pentru 2004 furnizate de ARR); anul de cotă 2005-2006: datele Eurostat pentru 2005.

(2), (3) și (4) Răspunsurile la chestionarul prevăzut la articolul 26 din Regulamentul (CE) nr. 595/2004 și datele furnizate de agențiile de plăți (PL și SI pentru 2004-2005).

| 33. | Cu toate acestea, procentul scăzut de participare a producătorilor nu este un indicator suficient pentru a pune la îndoială capacitatea administrativă a noilor state membre de a pune în aplicare sistemul cotei de lapte. Trebuie amintit faptul că, în ansamblu, 70 % din exploatațiile de lapte din noile state membre din Europa Centrală și de Est nu sunt compuse din mai mult de două vaci, acestea putând face parte, deci, din sectorul subzistenței sau semisubzistenței. Având în vedere că numărul total al acestor microferme (680 000) reprezintă peste 25 % din numărul total de exploatații fără nicio cotă, se poate concluziona că majoritatea exploatațiilor fără cotă sunt efectiv exploatații necomerciale sau semicomerciale. |
| --- | --- |

33.

Cu toate acestea, procentul scăzut de participare a producătorilor nu este un indicator suficient pentru a pune la îndoială capacitatea administrativă a noilor state membre de a pune în aplicare sistemul cotei de lapte. Trebuie amintit faptul că, în ansamblu, 70 % din exploatațiile de lapte din noile state membre din Europa Centrală și de Est nu sunt compuse din mai mult de două vaci, acestea putând face parte, deci, din sectorul subzistenței sau semisubzistenței. Având în vedere că numărul total al acestor microferme (680 000) reprezintă peste 25 % din numărul total de exploatații fără nicio cotă, se poate concluziona că majoritatea exploatațiilor fără cotă sunt efectiv exploatații necomerciale sau semicomerciale.

| 34. | Nivelul de participare a producătorilor variază în mod semnificativ în funcție de statele membre. Anumite state membre au permis și au încurajat distribuirea de cote mici și foarte mici. Astfel, producătorii care au obținut cantități de referință sub 1 000 de kg (livrări și/sau vânzări directe) pentru primul an de cotă reprezentau 12 % din deținătorii de cote din Letonia și 6 % din cei din Lituania. În schimb, producătorii cu cote mai mici de 1 000 de kg reprezentau mai puțin de 2 % din deținătorii de cote din Polonia, Estonia, Ungaria, Slovenia și Republica Cehă. În Slovacia, niciun producător nu a primit o cantitate de referință mai mică de 1 000 de kg. În Republica Cehă și în Slovacia, politica de atribuire a cotelor a fost vizibil orientată spre marii producători comerciali. În aceste state membre, în jur de 75 % din deținătorii unei cote pentru livrări posedă efective mai mari de 50 de vaci.

  Caseta 3 – Producătorii fără cote de lapte – Cazurile Lituaniei și SlovacieiÎn Lituania, 43 % din producătorii de lapte nu au primit nicio cotă.La momentul aderării, producția de lapte era fragmentată între un număr mare de producători (195 231), din care aproape toți (95 %) dețineau cel puțin cinci vaci. Procesul de concentrare a structurilor este lent, însă vizibil dacă se ia în considerare, de exemplu, creșterea între 2001 și 2005 a numărului de exploatații cu șase vaci sau mai mult (de la 4 501 de exploatații în 2001, și anume 2 % din exploatații, la 11 242 în 2005, și anume 6,2 % din exploatații). În același timp, are loc un declin al structurilor foarte mici rezultate din privatizarea terenurilor, însă importanța lor numerică rămâne semnificativă.Conform constatărilor auditului, cotele de lapte făcuseră obiectul unei campanii de informare importante, care a vizat toți producătorii, în ansamblul lor. Având în vedere caracteristicile sectorului laptelui din Lituania, se poate considera că rata de acoperire de 57 % atinsă de autoritățile lituaniene pentru primul an de cotă este rezonabilă.În ceea ce privește anul de cotă 2004-2005, 77 484 de producători care nu dețineau decât una sau două vaci au primit o cotă, deși numărul lor total este de 138 591 (19). Diferența de 61 107 producători constituie cea mai mare parte din populația producătorilor fără cotă (63 723). Este posibil ca acești producători fără cotă, cu una sau două vaci, să practice o agricultură de subzistență sau de semisubzistență. Responsabilitatea de a verifica dacă acești producători nu efectuează nicio vânzare directă nedeclarată revine organismelor de gestionare.În Slovacia, 94 % din producătorii de lapte nu au primit nicio cotă.Economia agricolă din Slovacia prezintă o clară dualitate. Un număr mare de ferme familiale (15 586 în 2001, 9 853 în 2005) coexistă cu un număr restrâns de ferme constituite ca entități comerciale (2 087 în 2001, 1 696 în 2005). În 2005, 89 % din exploatațiile familiale dețineau o singură vacă, iar 10 % dețineau două sau trei vaci. În ceea ce privește exploatațiile comerciale, 38 % dintre acestea dețineau peste 50 de vaci. Doar 6 % din șeptelul de vaci de lapte aparținea exploatațiilor familiale, în vreme ce 94 % din acesta aparținea exploatațiilor comerciale.În Slovacia, înainte de aderare, se aplica un sistem de cote de lapte; cu toate acestea, nu existau cote pentru „vânzări directe”, iar cotele pentru „livrări” nu erau atribuite decât producătorilor care efectuau livrări mai mari de 20 000 de litri pe an. În 2002, existau 950 de producători deținători de cote și în jur de 1 000 de mici producători (20) care efectuau vânzări directe sau livrări mai mici de 20 000 de litri pe an.Pentru primul an de cotă 2004-2005, nealocând decât 814 cote pentru livrări sau pentru vânzări directe, autoritățile slovace au acordat prioritate entităților comerciale pentru a le include în sistem. Conform unei estimări a auditorilor, 78 % din deținătorii unei cote pentru livrări posedă cel puțin 50 de vaci, în vreme ce 21 % posedă între două și 49 de vaci. Cotele cele mai mici, corespunzătoare unui număr mai mic de două vaci, reprezintă 1 % din total. |
| --- | --- |

34.

Nivelul de participare a producătorilor variază în mod semnificativ în funcție de statele membre. Anumite state membre au permis și au încurajat distribuirea de cote mici și foarte mici. Astfel, producătorii care au obținut cantități de referință sub 1 000 de kg (livrări și/sau vânzări directe) pentru primul an de cotă reprezentau 12 % din deținătorii de cote din Letonia și 6 % din cei din Lituania. În schimb, producătorii cu cote mai mici de 1 000 de kg reprezentau mai puțin de 2 % din deținătorii de cote din Polonia, Estonia, Ungaria, Slovenia și Republica Cehă. În Slovacia, niciun producător nu a primit o cantitate de referință mai mică de 1 000 de kg. În Republica Cehă și în Slovacia, politica de atribuire a cotelor a fost vizibil orientată spre marii producători comerciali. În aceste state membre, în jur de 75 % din deținătorii unei cote pentru livrări posedă efective mai mari de 50 de vaci.

Caseta 3 – Producătorii fără cote de lapte – Cazurile Lituaniei și SlovacieiÎn Lituania, 43 % din producătorii de lapte nu au primit nicio cotă.La momentul aderării, producția de lapte era fragmentată între un număr mare de producători (195 231), din care aproape toți (95 %) dețineau cel puțin cinci vaci. Procesul de concentrare a structurilor este lent, însă vizibil dacă se ia în considerare, de exemplu, creșterea între 2001 și 2005 a numărului de exploatații cu șase vaci sau mai mult (de la 4 501 de exploatații în 2001, și anume 2 % din exploatații, la 11 242 în 2005, și anume 6,2 % din exploatații). În același timp, are loc un declin al structurilor foarte mici rezultate din privatizarea terenurilor, însă importanța lor numerică rămâne semnificativă.Conform constatărilor auditului, cotele de lapte făcuseră obiectul unei campanii de informare importante, care a vizat toți producătorii, în ansamblul lor. Având în vedere caracteristicile sectorului laptelui din Lituania, se poate considera că rata de acoperire de 57 % atinsă de autoritățile lituaniene pentru primul an de cotă este rezonabilă.În ceea ce privește anul de cotă 2004-2005, 77 484 de producători care nu dețineau decât una sau două vaci au primit o cotă, deși numărul lor total este de 138 591 (19). Diferența de 61 107 producători constituie cea mai mare parte din populația producătorilor fără cotă (63 723). Este posibil ca acești producători fără cotă, cu una sau două vaci, să practice o agricultură de subzistență sau de semisubzistență. Responsabilitatea de a verifica dacă acești producători nu efectuează nicio vânzare directă nedeclarată revine organismelor de gestionare.În Slovacia, 94 % din producătorii de lapte nu au primit nicio cotă.Economia agricolă din Slovacia prezintă o clară dualitate. Un număr mare de ferme familiale (15 586 în 2001, 9 853 în 2005) coexistă cu un număr restrâns de ferme constituite ca entități comerciale (2 087 în 2001, 1 696 în 2005). În 2005, 89 % din exploatațiile familiale dețineau o singură vacă, iar 10 % dețineau două sau trei vaci. În ceea ce privește exploatațiile comerciale, 38 % dintre acestea dețineau peste 50 de vaci. Doar 6 % din șeptelul de vaci de lapte aparținea exploatațiilor familiale, în vreme ce 94 % din acesta aparținea exploatațiilor comerciale.În Slovacia, înainte de aderare, se aplica un sistem de cote de lapte; cu toate acestea, nu existau cote pentru „vânzări directe”, iar cotele pentru „livrări” nu erau atribuite decât producătorilor care efectuau livrări mai mari de 20 000 de litri pe an. În 2002, existau 950 de producători deținători de cote și în jur de 1 000 de mici producători (20) care efectuau vânzări directe sau livrări mai mici de 20 000 de litri pe an.Pentru primul an de cotă 2004-2005, nealocând decât 814 cote pentru livrări sau pentru vânzări directe, autoritățile slovace au acordat prioritate entităților comerciale pentru a le include în sistem. Conform unei estimări a auditorilor, 78 % din deținătorii unei cote pentru livrări posedă cel puțin 50 de vaci, în vreme ce 21 % posedă între două și 49 de vaci. Cotele cele mai mici, corespunzătoare unui număr mai mic de două vaci, reprezintă 1 % din total.

PUNEREA ÎN APLICARE ȘI GESTIONAREA SISTEMULUI

Adoptarea acquis-ului comunitar

| 35. | În cadrul gestiunii repartizate specifice politicii agricole comune, statele membre iau măsurile necesare pentru punerea în aplicare a regulamentelor referitoare la stabilirea unei prelevări în sectorul laptelui și al produselor lactate (caseta 1). Acestea trebuie să furnizeze Comisiei un număr limitat de informații. În fiecare an înainte de 1 septembrie, statele membre transmit Comisiei un chestionar completat corespunzător cu ajutorul căruia poate fi calculată prelevarea respectivă (21). În plus, statele membre erau obligate să adreseze Comisiei, înainte de 1 septembrie 2004 (22), un raport succint privind sistemul de gestionare a cantităților lor naționale de referință (23). În urma unei semnalări din partea Comisiei, autoritățile malteze și slovene au transmis acest raport succint în februarie 2007, iar autoritățile poloneze în martie 2007. |
| --- | --- |

35.

În cadrul gestiunii repartizate specifice politicii agricole comune, statele membre iau măsurile necesare pentru punerea în aplicare a regulamentelor referitoare la stabilirea unei prelevări în sectorul laptelui și al produselor lactate (caseta 1). Acestea trebuie să furnizeze Comisiei un număr limitat de informații. În fiecare an înainte de 1 septembrie, statele membre transmit Comisiei un chestionar completat corespunzător cu ajutorul căruia poate fi calculată prelevarea respectivă (21). În plus, statele membre erau obligate să adreseze Comisiei, înainte de 1 septembrie 2004 (22), un raport succint privind sistemul de gestionare a cantităților lor naționale de referință (23). În urma unei semnalări din partea Comisiei, autoritățile malteze și slovene au transmis acest raport succint în februarie 2007, iar autoritățile poloneze în martie 2007.

| 36. | Deși legislația comunitară se aplică direct, fiecare dintre noile state membre au preluat în cadrul legislației lor naționale sau al dispozițiilor lor administrative acquis-ul comunitar privind cotele de lapte. În Ungaria, Lituania și Slovacia, cadrul de reglementare adoptat de autoritățile naționale a dat naștere la observațiile prezentate în continuare. |
| --- | --- |

36.

Deși legislația comunitară se aplică direct, fiecare dintre noile state membre au preluat în cadrul legislației lor naționale sau al dispozițiilor lor administrative acquis-ul comunitar privind cotele de lapte. În Ungaria, Lituania și Slovacia, cadrul de reglementare adoptat de autoritățile naționale a dat naștere la observațiile prezentate în continuare.

| 37. | Deoarece Regulamentul (CE) nr. 1788/2003 nu oferă nicio definiție operațională pentru livrare, autoritățile lituaniene au decis că livrarea se referă la laptele „care poate fi vândut unui cumpărător”. În aceste condiții, orice transfer ocazional cu titlu gratuit efectuat de către un producător nu ar trebui contabilizat ca o livrare. Există riscul ca un producător care și-a depășit cota să cedeze laptele cu titlu gratuit, astfel încât să se sustragă de la plata prelevării. Conform legislației comunitare, statele membre trebuie să se asigure că tot laptele livrat, chiar și cu titlu gratuit, este declarat. |
| --- | --- |

37.

Deoarece Regulamentul (CE) nr. 1788/2003 nu oferă nicio definiție operațională pentru livrare, autoritățile lituaniene au decis că livrarea se referă la laptele „care poate fi vândut unui cumpărător”. În aceste condiții, orice transfer ocazional cu titlu gratuit efectuat de către un producător nu ar trebui contabilizat ca o livrare. Există riscul ca un producător care și-a depășit cota să cedeze laptele cu titlu gratuit, astfel încât să se sustragă de la plata prelevării. Conform legislației comunitare, statele membre trebuie să se asigure că tot laptele livrat, chiar și cu titlu gratuit, este declarat.

| 38. | În Ungaria, suma cantităților individuale de referință ale producătorilor de lapte reuniți în cooperative poate fi tratată sub forma unei singure cote globale. În cazul în care anumiți producători din cadrul cooperativei își depășesc cota individuală, compensarea are loc la nivelul cooperativei. În cazul în care o prelevare este datorată la nivel național, cooperativa nu este datoare atât timp cât nu se depășește totalul cotelor producătorilor afiliați. Conform legislației europene, condiția care permite această îmbinare a cantităților individuale de referință este aceea ca respectiva cooperativă să fie un cumpărător agreat. În cursul auditului, autoritățile maghiare au recunoscut necesitatea de a modifica legislația națională referitoare la cooperativele de lapte care nu sunt cumpărători agreați. |
| --- | --- |

38.

În Ungaria, suma cantităților individuale de referință ale producătorilor de lapte reuniți în cooperative poate fi tratată sub forma unei singure cote globale. În cazul în care anumiți producători din cadrul cooperativei își depășesc cota individuală, compensarea are loc la nivelul cooperativei. În cazul în care o prelevare este datorată la nivel național, cooperativa nu este datoare atât timp cât nu se depășește totalul cotelor producătorilor afiliați. Conform legislației europene, condiția care permite această îmbinare a cantităților individuale de referință este aceea ca respectiva cooperativă să fie un cumpărător agreat. În cursul auditului, autoritățile maghiare au recunoscut necesitatea de a modifica legislația națională referitoare la cooperativele de lapte care nu sunt cumpărători agreați.

| 39. | Ungaria și Slovacia au acordat posibilitatea de a fi în același timp cumpărător agreat și producător. Cumulul funcțiilor de cumpărător și de producător antrenează riscuri specifice care trebuie avute în vedere în cadrul analizei riscurilor și al punerii în aplicare a controalelor la fața locului. Faptul că întregul lanț de documente (registre, declarații, documente justificative, rezultate de analize) este gestionat de către un singur operator mărește riscul unei manipulări a datelor în cazul depășirii cantității naționale de referință și al stabilirii unei prelevări. Într-o astfel de eventualitate, producătorii/cumpărătorii ar trebui să furnizeze datele care sunt utilizate pentru calculul prelevării datorate de aceștia. |
| --- | --- |

39.

Ungaria și Slovacia au acordat posibilitatea de a fi în același timp cumpărător agreat și producător. Cumulul funcțiilor de cumpărător și de producător antrenează riscuri specifice care trebuie avute în vedere în cadrul analizei riscurilor și al punerii în aplicare a controalelor la fața locului. Faptul că întregul lanț de documente (registre, declarații, documente justificative, rezultate de analize) este gestionat de către un singur operator mărește riscul unei manipulări a datelor în cazul depășirii cantității naționale de referință și al stabilirii unei prelevări. Într-o astfel de eventualitate, producătorii/cumpărătorii ar trebui să furnizeze datele care sunt utilizate pentru calculul prelevării datorate de aceștia.

Sisteme puse în aplicare de statele membre în termenul acordat, însă diferite din punct de vedere al calității, necesitând, în continuare, îmbunătățiri

| 40. | Noile state membre vizitate de Curte, inclusiv Polonia și Slovenia, creaseră structurile esențiale care să permită lansarea sistemului și gestionarea curentă a cotelor de lapte încă de la 1 mai 2004. Organismele de gestionare au dispus în timp util de funcții operaționale pentru a asigura administrarea dosarelor deținătorilor de cantități de referință, precum și a dosarelor cumpărătorilor, înregistrarea cantităților declarate în cadrul cantităților de referință, utilizarea rezervei naționale, gestionarea tranzacțiilor cu cote (cumpărare, închiriere, donație, moștenire, renunțare la producție) și ajustarea cantităților livrate în funcție de procentul de grăsimi. |
| --- | --- |

40.

Noile state membre vizitate de Curte, inclusiv Polonia și Slovenia, creaseră structurile esențiale care să permită lansarea sistemului și gestionarea curentă a cotelor de lapte încă de la 1 mai 2004. Organismele de gestionare au dispus în timp util de funcții operaționale pentru a asigura administrarea dosarelor deținătorilor de cantități de referință, precum și a dosarelor cumpărătorilor, înregistrarea cantităților declarate în cadrul cantităților de referință, utilizarea rezervei naționale, gestionarea tranzacțiilor cu cote (cumpărare, închiriere, donație, moștenire, renunțare la producție) și ajustarea cantităților livrate în funcție de procentul de grăsimi.

| 41. | Acest rezultat global trebuie subliniat, deoarece contrastează cu lunga perioadă de incertitudine care a urmat, începând cu 1984, introducerii cotelor de lapte în anumite state membre vechi, ca urmare a neglijențelor legate de gestionarea sistemului și a acțiunilor în justiție îndelungate și numeroase (24). |
| --- | --- |

41.

Acest rezultat global trebuie subliniat, deoarece contrastează cu lunga perioadă de incertitudine care a urmat, începând cu 1984, introducerii cotelor de lapte în anumite state membre vechi, ca urmare a neglijențelor legate de gestionarea sistemului și a acțiunilor în justiție îndelungate și numeroase (24).

| 42. | Calitatea sistemelor examinate în noile state membre s-a dovedit, totuși, inegală în ceea ce privește controlul intern. Auditul a scos în evidență o trasabilitate insuficientă a operațiunilor, precum și întârzieri în actualizarea bazelor de date privind cotele în Republica Cehă, Estonia, Lituania, Ungaria, Polonia și Slovenia. În Slovacia, sistemul informatic introdus inițial era rudimentar; în lipsa unei baze de date integrate, administratorii din cadrul agenției de plăți APA au creat, la începutul anului de cotă, o fișă de calcul care conținea cotele individuale atribuite, iar la sfârșitul anului de cotă, un alt dosar în care erau consemnate livrările și vânzările directe individuale realizate. Între timp, APA nu a dispus de nicio informație privind evoluția situației producătorilor. |
| --- | --- |

42.

Calitatea sistemelor examinate în noile state membre s-a dovedit, totuși, inegală în ceea ce privește controlul intern. Auditul a scos în evidență o trasabilitate insuficientă a operațiunilor, precum și întârzieri în actualizarea bazelor de date privind cotele în Republica Cehă, Estonia, Lituania, Ungaria, Polonia și Slovenia. În Slovacia, sistemul informatic introdus inițial era rudimentar; în lipsa unei baze de date integrate, administratorii din cadrul agenției de plăți APA au creat, la începutul anului de cotă, o fișă de calcul care conținea cotele individuale atribuite, iar la sfârșitul anului de cotă, un alt dosar în care erau consemnate livrările și vânzările directe individuale realizate. Între timp, APA nu a dispus de nicio informație privind evoluția situației producătorilor.

| 43. | La momentul desfășurării auditului de către Curte, Comisia nu efectuase încă niciun control aprofundat la fața locului în noile state membre cu scopul de a verifica buna funcționare a sistemului și executarea controalelor prevăzute de legislație, precum și de a se asigura că deficiențele identificate în cursul exercițiilor de „evaluare inter pares” fuseseră remediate. Vizitele efectuate de Comisie în noile state membre în 2005, în cadrul procesului de verificare și de închidere a conturilor, nu au condus la nicio observație specifică privind cotele de lapte. |
| --- | --- |

43.

La momentul desfășurării auditului de către Curte, Comisia nu efectuase încă niciun control aprofundat la fața locului în noile state membre cu scopul de a verifica buna funcționare a sistemului și executarea controalelor prevăzute de legislație, precum și de a se asigura că deficiențele identificate în cursul exercițiilor de „evaluare inter pares” fuseseră remediate. Vizitele efectuate de Comisie în noile state membre în 2005, în cadrul procesului de verificare și de închidere a conturilor, nu au condus la nicio observație specifică privind cotele de lapte.

Alimentarea rezervei naționale: opțiuni diferite în funcție de statele membre

| 44. | Sistemul cotei de lapte prevede constituirea unei rezerve naționale, separat pentru livrări și pentru vânzări directe. Statele membre pot să alimenteze rezerva națională prin preluarea cantităților de referință neutilizate, prin reținerea unei părți din transferuri sau printr-o reducere liniară a tuturor cotelor. |
| --- | --- |

44.

Sistemul cotei de lapte prevede constituirea unei rezerve naționale, separat pentru livrări și pentru vânzări directe. Statele membre pot să alimenteze rezerva națională prin preluarea cantităților de referință neutilizate, prin reținerea unei părți din transferuri sau printr-o reducere liniară a tuturor cotelor.

| 45. | Prin urmare, statele membre sunt autorizate să recupereze o parte sau totalul cantităților neutilizate în cazul în care, timp de douăsprezece luni, un producător nu comercializează o cantitate egală cu cel puțin 70 % din cantitatea sa individuală de referință (25). Noile state membre au adoptat practici diferite. Producătorii care nu și-au utilizat în totalitate cotele în cursul primului an de cotă nu au fost sancționați în Letonia, Lituania, Ungaria și Republica Cehă, datorită faptului că anul de cotă număra unsprezece luni în loc de douăsprezece. Autoritățile estoniene nu au ținut cont de acest element și au efectuat reduceri de cote. Autoritățile slovace au aplicat în cursul primului an de cotă 2004-2005 un sistem de penalizări care era în vigoare încă înainte de aderare (26), mai sever decât cel prevăzut de legislația comunitară. |
| --- | --- |

45.

Prin urmare, statele membre sunt autorizate să recupereze o parte sau totalul cantităților neutilizate în cazul în care, timp de douăsprezece luni, un producător nu comercializează o cantitate egală cu cel puțin 70 % din cantitatea sa individuală de referință (25). Noile state membre au adoptat practici diferite. Producătorii care nu și-au utilizat în totalitate cotele în cursul primului an de cotă nu au fost sancționați în Letonia, Lituania, Ungaria și Republica Cehă, datorită faptului că anul de cotă număra unsprezece luni în loc de douăsprezece. Autoritățile estoniene nu au ținut cont de acest element și au efectuat reduceri de cote. Autoritățile slovace au aplicat în cursul primului an de cotă 2004-2005 un sistem de penalizări care era în vigoare încă înainte de aderare (26), mai sever decât cel prevăzut de legislația comunitară.

| 46. | În caz de forță majoră sau în situații temeinic justificate, dispozițiile referitoare la retragerea cantităților aparținând producătorilor parțial sau total inactivi nu se aplică (27). În Polonia, în 2005 și 2006, s-a hotărât retragerea cantităților în cazul unor producători total inactivi sau care au utilizat mai puțin de 70 % din cantitatea lor de referință. În perioada 2004-2005, erau total inactivi în jur de 3 900 de producători, care reprezentau 1 % din totalul producătorilor. Aceștia și-au păstrat, totuși, integrală cota pentru anul de cotă 2005-2006 în urma introducerii unui recurs împotriva agenției de plăți. Recursurile sunt evaluate de către directorii regionali ai agenției de plăți (ARR), care emit hotărâri fără să se fi adoptat în prealabil dispoziții naționale care să permită tratarea uniformă a acestor recursuri. |
| --- | --- |

46.

În caz de forță majoră sau în situații temeinic justificate, dispozițiile referitoare la retragerea cantităților aparținând producătorilor parțial sau total inactivi nu se aplică (27). În Polonia, în 2005 și 2006, s-a hotărât retragerea cantităților în cazul unor producători total inactivi sau care au utilizat mai puțin de 70 % din cantitatea lor de referință. În perioada 2004-2005, erau total inactivi în jur de 3 900 de producători, care reprezentau 1 % din totalul producătorilor. Aceștia și-au păstrat, totuși, integrală cota pentru anul de cotă 2005-2006 în urma introducerii unui recurs împotriva agenției de plăți. Recursurile sunt evaluate de către directorii regionali ai agenției de plăți (ARR), care emit hotărâri fără să se fi adoptat în prealabil dispoziții naționale care să permită tratarea uniformă a acestor recursuri.

Utilizarea rezervei naționale: proceduri diverse

| 47. | Rezerva națională servește la atribuirea unor cote noilor producători sau a unor cantități suplimentare producătorilor existenți, pe baza unor criterii obiective adoptate de autoritățile naționale. Criteriile de atribuire aplicate în unele din noile state membre au exclus în mod deliberat anumiți solicitanți. Anumite state membre au utilizat, de asemenea, rezerva națională pentru a converti masiv în cote pentru livrări cantitățile disponibile destinate vânzărilor directe (caseta 4).

  Caseta 4 – Alocarea de cantități din rezerva naționalăÎn Polonia, legislația națională nu autoriza noii producători să primească cote din rezerva națională. În schimb, cotele distribuite producătorilor existenți nu erau limitate la cantitățile solicitate de producători. Astfel, unor producători li s-au atribuit cantități de referință care depășeau nevoile acestora, ceea ce a condus la epuizarea rapidă a rezervei naționale pentru „livrări”.În Lituania, producătorii care dețineau mai puțin de cinci vaci nu au fost autorizați să primească cantități de referință din rezerva națională în cursul anului de cotă 2004-2005.În Estonia și în Ungaria, în cursul primilor doi ani de cotă, au fost atribuite în mod sistematic cote pentru vânzări directe din rezerva națională unor producători care nu efectuau nicio vânzare directă și care nici nu aveau vreo intenție în acest sens. Criteriile de atribuire aplicate în Estonia (rata de utilizare a cotei globale) și în Ungaria (cotă pentru livrări insuficientă) au permis această practică.Ungaria și Slovacia au continuat să atribuie cote suplimentare pentru livrări pentru anul de cotă 2004-2005, deși rezerva națională pentru livrări devenise negativă. |
| --- | --- |

47.

Rezerva națională servește la atribuirea unor cote noilor producători sau a unor cantități suplimentare producătorilor existenți, pe baza unor criterii obiective adoptate de autoritățile naționale. Criteriile de atribuire aplicate în unele din noile state membre au exclus în mod deliberat anumiți solicitanți. Anumite state membre au utilizat, de asemenea, rezerva națională pentru a converti masiv în cote pentru livrări cantitățile disponibile destinate vânzărilor directe (caseta 4).

Caseta 4 – Alocarea de cantități din rezerva naționalăÎn Polonia, legislația națională nu autoriza noii producători să primească cote din rezerva națională. În schimb, cotele distribuite producătorilor existenți nu erau limitate la cantitățile solicitate de producători. Astfel, unor producători li s-au atribuit cantități de referință care depășeau nevoile acestora, ceea ce a condus la epuizarea rapidă a rezervei naționale pentru „livrări”.În Lituania, producătorii care dețineau mai puțin de cinci vaci nu au fost autorizați să primească cantități de referință din rezerva națională în cursul anului de cotă 2004-2005.În Estonia și în Ungaria, în cursul primilor doi ani de cotă, au fost atribuite în mod sistematic cote pentru vânzări directe din rezerva națională unor producători care nu efectuau nicio vânzare directă și care nici nu aveau vreo intenție în acest sens. Criteriile de atribuire aplicate în Estonia (rata de utilizare a cotei globale) și în Ungaria (cotă pentru livrări insuficientă) au permis această practică.Ungaria și Slovacia au continuat să atribuie cote suplimentare pentru livrări pentru anul de cotă 2004-2005, deși rezerva națională pentru livrări devenise negativă.

Conversia masivă a cantităților de referință „vânzări directe” neutilizate

| 48. | Primii doi ani de cotă în noile state membre au fost marcați de o penurie de cantități de referință în rezerva națională pentru livrări, în vreme ce importante cantități rămâneau neutilizate în rezerva națională pentru vânzări directe. Dubla problemă a supraestimării nevoilor pentru noile state membre în ceea ce privește cotele pentru vânzări directe, precum și a „subdeclarării” vânzărilor directe a fost menționată anterior (a se vedea punctul 20 și următoarele). |
| --- | --- |

48.

Primii doi ani de cotă în noile state membre au fost marcați de o penurie de cantități de referință în rezerva națională pentru livrări, în vreme ce importante cantități rămâneau neutilizate în rezerva națională pentru vânzări directe. Dubla problemă a supraestimării nevoilor pentru noile state membre în ceea ce privește cotele pentru vânzări directe, precum și a „subdeclarării” vânzărilor directe a fost menționată anterior (a se vedea punctul 20 și următoarele).

| 49. | Pentru a mări cantitățile disponibile pentru livrări, noile state membre puteau autoriza conversia cantităților de referință pentru „vânzarea directă” în cantități de referință pentru „livrare” și viceversa, la solicitarea temeinic justificată a producătorului (28). Aceste dispoziții au fost intens aplicate în fiecare dintre noile state membre. Transformarea cotelor pentru vânzări directe în cote pentru livrări a cunoscut o amploare deosebită în Republica Cehă și în statele baltice (diagrama 3). |
| --- | --- |

49.

Pentru a mări cantitățile disponibile pentru livrări, noile state membre puteau autoriza conversia cantităților de referință pentru „vânzarea directă” în cantități de referință pentru „livrare” și viceversa, la solicitarea temeinic justificată a producătorului (28). Aceste dispoziții au fost intens aplicate în fiecare dintre noile state membre. Transformarea cotelor pentru vânzări directe în cote pentru livrări a cunoscut o amploare deosebită în Republica Cehă și în statele baltice (diagrama 3).

Image

Procentul de grăsimi al laptelui livrat: un parametru important care uneori e neglijat

| 50. | Cotele de lapte limitează cantitățile de lapte comercializate, dar și producția de grăsime, în ceea ce privește livrările. Astfel, fiecărei cote pentru livrări îi este atribuit un procent de grăsimi de referință sau un procent individual de referință, stabilit pe baza procentelor din trecut ale producătorului. Cantitățile livrate sunt ajustate pentru fiecare producător, în sus sau în jos, în funcție de diferența dintre conținutul real în grăsime al laptelui și procentul individual de referință. Acesta din urmă este, deci, un parametru important în stabilirea situației finale privind cantitățile livrate. |
| --- | --- |

50.

Cotele de lapte limitează cantitățile de lapte comercializate, dar și producția de grăsime, în ceea ce privește livrările. Astfel, fiecărei cote pentru livrări îi este atribuit un procent de grăsimi de referință sau un procent individual de referință, stabilit pe baza procentelor din trecut ale producătorului. Cantitățile livrate sunt ajustate pentru fiecare producător, în sus sau în jos, în funcție de diferența dintre conținutul real în grăsime al laptelui și procentul individual de referință. Acesta din urmă este, deci, un parametru important în stabilirea situației finale privind cantitățile livrate.

| 51. | În Estonia, Lituania, Ungaria și Slovacia, unii producători au efectuat livrări în cursului anului de cotă 2004-2005 fără să dispună de o cotă sau de un procent de grăsimi de referință. În Polonia, sistemul nu detectează producătorii care au primit un procent de grăsimi de referință nerealist, și anume un procent aflat în afara intervalului cuprins între 30 și 50 g/kg. În ceea ce privește anul de cotă 2004-2005, Curtea a identificat producători cu procente de referință anormal de scăzute sau anormal de ridicate. |
| --- | --- |

51.

În Estonia, Lituania, Ungaria și Slovacia, unii producători au efectuat livrări în cursului anului de cotă 2004-2005 fără să dispună de o cotă sau de un procent de grăsimi de referință. În Polonia, sistemul nu detectează producătorii care au primit un procent de grăsimi de referință nerealist, și anume un procent aflat în afara intervalului cuprins între 30 și 50 g/kg. În ceea ce privește anul de cotă 2004-2005, Curtea a identificat producători cu procente de referință anormal de scăzute sau anormal de ridicate.

| 52. | Atunci când cantitățile pentru „vânzări directe” sunt convertite în cantități pentru „livrări”, procentul de grăsimi de referință asociat cu cantitatea convertită se stabilește la 38 g/kg (29). Procentul de referință pentru livrări rămâne neschimbat în cazul în care producătorul furnizează documente justificative considerate satisfăcătoare de către autoritatea competentă. Autoritățile cehe, lituaniene și slovace nu țin cont de această restricție, lăsând în mod sistematic neschimbat procentul de referință al producătorilor care au efectuat o conversie. |
| --- | --- |

52.

Atunci când cantitățile pentru „vânzări directe” sunt convertite în cantități pentru „livrări”, procentul de grăsimi de referință asociat cu cantitatea convertită se stabilește la 38 g/kg (29). Procentul de referință pentru livrări rămâne neschimbat în cazul în care producătorul furnizează documente justificative considerate satisfăcătoare de către autoritatea competentă. Autoritățile cehe, lituaniene și slovace nu țin cont de această restricție, lăsând în mod sistematic neschimbat procentul de referință al producătorilor care au efectuat o conversie.

CONTROALELE

| 53. | Legislația comunitară impune un anumit număr de măsuri de control (30). Statele membre sunt obligate să verifice exactitatea declarațiilor provenite de la producători și cumpărători și să se asigure că, acolo unde este cazul, prelevarea este efectiv impusă producătorilor care au contribuit la depășirea cantităților naționale de referință. |
| --- | --- |

53.

Legislația comunitară impune un anumit număr de măsuri de control (30). Statele membre sunt obligate să verifice exactitatea declarațiilor provenite de la producători și cumpărători și să se asigure că, acolo unde este cazul, prelevarea este efectiv impusă producătorilor care au contribuit la depășirea cantităților naționale de referință.

| 54. | Auditul a arătat faptul că pot fi aduse îmbunătățiri semnificative programării și efectuării controalelor. |
| --- | --- |

54.

Auditul a arătat faptul că pot fi aduse îmbunătățiri semnificative programării și efectuării controalelor.

Programarea controalelor de către statele membre: o planificare tardivă și deficitară

| 55. | Autoritățile naționale competente trebuie să elaboreze, pe baza unei analize a riscurilor, un program de control pentru fiecare perioadă de douăsprezece luni. Controalele (la nivelul exploatației agricole, pe durata transportului laptelui și la nivelul cumpărătorului) trebuie efectuate pe parcursul și ulterior anului de cotă, însă nu mai târziu de optsprezece luni după sfârșitul anului de cotă respectiv. |
| --- | --- |

55.

Autoritățile naționale competente trebuie să elaboreze, pe baza unei analize a riscurilor, un program de control pentru fiecare perioadă de douăsprezece luni. Controalele (la nivelul exploatației agricole, pe durata transportului laptelui și la nivelul cumpărătorului) trebuie efectuate pe parcursul și ulterior anului de cotă, însă nu mai târziu de optsprezece luni după sfârșitul anului de cotă respectiv.

| 56. | În unele state membre, cum ar fi Letonia, Lituania și Polonia, planurile de control au fost publicate cu întârziere. În plus, planul de control trebuie să includă lista cumpărătorilor și producătorilor aleși, ceea ce nu a fost cazul în Ungaria și în Slovacia, pentru anul de cotă 2004-2005. |
| --- | --- |

56.

În unele state membre, cum ar fi Letonia, Lituania și Polonia, planurile de control au fost publicate cu întârziere. În plus, planul de control trebuie să includă lista cumpărătorilor și producătorilor aleși, ceea ce nu a fost cazul în Ungaria și în Slovacia, pentru anul de cotă 2004-2005.

| 57. | Analiza riscurilor aferentă controalelor ce trebuiau efectuate în anul de cotă 2004-2005 a fost superficială în Ungaria și Slovacia. În Republica Cehă și Letonia, analiza riscurilor nu a fost disponibilă decât în martie 2005, adică la sfârșitul anului de cotă. În Polonia, controalele efectuate în cursul anului de cotă 2005-2006 nu erau bazate pe o analiză a riscurilor, aceasta din urmă fiind realizată după sfârșitul anului de cotă. |
| --- | --- |

57.

Analiza riscurilor aferentă controalelor ce trebuiau efectuate în anul de cotă 2004-2005 a fost superficială în Ungaria și Slovacia. În Republica Cehă și Letonia, analiza riscurilor nu a fost disponibilă decât în martie 2005, adică la sfârșitul anului de cotă. În Polonia, controalele efectuate în cursul anului de cotă 2005-2006 nu erau bazate pe o analiză a riscurilor, aceasta din urmă fiind realizată după sfârșitul anului de cotă.

| 58. | După cum este menționat mai sus, în jur de 17 % din producția de lapte din noile state membre este realizată de producători fără cotă, care sunt în majoritate mici producători al căror efectiv nu depășește patru vaci. Cu toate acestea, verificările încrucișate statistice indică faptul că o anumită proporție a acestor producători fără cotă comercializează lapte, în principal sub formă de vânzări directe. Ca regulă generală, analiza riscurilor în noile state membre nu ia în considerare producătorii fără cotă. Având în vedere că acești producători sunt practic scutiți de control, autoritățile naționale nu dispun de nicio asigurare rezonabilă că toți producătorii declară în mod corect cantitățile de lapte comercializate. Riscul de a declara cantități mai mici este, totuși, mai scăzut în cazul livrărilor decât în cel al vânzărilor directe. De fapt, este foarte dificil să se verifice dacă vânzările directe efectuate fără cotă sunt declarate corespunzător. În schimb, livrările efectuate de producători fără cotă pot fi controlate cu ajutorul contabilității cumpărătorilor. Curtea a identificat producători care au livrat lapte fără să dețină cotă pentru livrări sau procent de grăsimi de referință individual, în principal în Estonia, Lituania, Ungaria și Slovacia (31). |
| --- | --- |

58.

După cum este menționat mai sus, în jur de 17 % din producția de lapte din noile state membre este realizată de producători fără cotă, care sunt în majoritate mici producători al căror efectiv nu depășește patru vaci. Cu toate acestea, verificările încrucișate statistice indică faptul că o anumită proporție a acestor producători fără cotă comercializează lapte, în principal sub formă de vânzări directe. Ca regulă generală, analiza riscurilor în noile state membre nu ia în considerare producătorii fără cotă. Având în vedere că acești producători sunt practic scutiți de control, autoritățile naționale nu dispun de nicio asigurare rezonabilă că toți producătorii declară în mod corect cantitățile de lapte comercializate. Riscul de a declara cantități mai mici este, totuși, mai scăzut în cazul livrărilor decât în cel al vânzărilor directe. De fapt, este foarte dificil să se verifice dacă vânzările directe efectuate fără cotă sunt declarate corespunzător. În schimb, livrările efectuate de producători fără cotă pot fi controlate cu ajutorul contabilității cumpărătorilor. Curtea a identificat producători care au livrat lapte fără să dețină cotă pentru livrări sau procent de grăsimi de referință individual, în principal în Estonia, Lituania, Ungaria și Slovacia (31).

| 59. | Niciunul dintre noile state membre vizitate, cu excepția Lituaniei, nu efectua un control încrucișat sistematic între baza de date privind cotele de lapte și baza de date de identificare a animalelor. Acest tip de verificare încrucișată permite, totuși, identificarea riscurilor evidente la care este expus sistemul: deținători de cote fără vaci de lapte, deținători de vaci de lapte, dar care nu dispun de cote, cote atribuite și cantități declarate fără a ține seama de mărimea sau compunerea efectivului. Anumite state membre au informat Curtea că, în urma auditurilor sale, erau în curs de derulare verificări încrucișate. |
| --- | --- |

59.

Niciunul dintre noile state membre vizitate, cu excepția Lituaniei, nu efectua un control încrucișat sistematic între baza de date privind cotele de lapte și baza de date de identificare a animalelor. Acest tip de verificare încrucișată permite, totuși, identificarea riscurilor evidente la care este expus sistemul: deținători de cote fără vaci de lapte, deținători de vaci de lapte, dar care nu dispun de cote, cote atribuite și cantități declarate fără a ține seama de mărimea sau compunerea efectivului. Anumite state membre au informat Curtea că, în urma auditurilor sale, erau în curs de derulare verificări încrucișate.

Efectuarea controalelor: tardivă și documentată doar într-o mică măsură

| 60. | În Lituania, principiul conform căruia o parte din controale trebuie efectuate în cursul anului de cotă (32) a fost respectat doar în mod formal, deoarece patru producători au fost controlați abia la data de 31 martie 2005. Majoritatea controalelor au fost, deci, efectuate după sfârșitul anului de cotă. În Ungaria, niciun producător nu a fost controlat în cursul anului de cotă 2004-2005, ci abia în septembrie 2006. |
| --- | --- |

60.

În Lituania, principiul conform căruia o parte din controale trebuie efectuate în cursul anului de cotă (32) a fost respectat doar în mod formal, deoarece patru producători au fost controlați abia la data de 31 martie 2005. Majoritatea controalelor au fost, deci, efectuate după sfârșitul anului de cotă. În Ungaria, niciun producător nu a fost controlat în cursul anului de cotă 2004-2005, ci abia în septembrie 2006.

| 61. | Auditul efectuat de Curte a relevat unele deficiențe la nivelul controalelor la fața locului:






  — | În Republica Cehă (anul de cotă 2004-2005) și în Slovenia (anul de cotă 2005-2006), procedurile de control nu erau suficient de precise și nu garantau controale uniforme. Aceste două state membre au informat Curtea că instrucțiuni de control vizibil îmbunătățite fuseseră stabilite pentru cel de al doilea an de cotă. |
| --- | --- | --- |

61.

Auditul efectuat de Curte a relevat unele deficiențe la nivelul controalelor la fața locului:

—

În Republica Cehă (anul de cotă 2004-2005) și în Slovenia (anul de cotă 2005-2006), procedurile de control nu erau suficient de precise și nu garantau controale uniforme. Aceste două state membre au informat Curtea că instrucțiuni de control vizibil îmbunătățite fuseseră stabilite pentru cel de al doilea an de cotă.

| — | În Estonia, verificarea concordanței dintre cantitățile comercializate și capacitatea de producție (33) era efectuată cu ajutorul registrului fermei, însă fără a controla dacă acesta a fost sau nu actualizat, deoarece procedurile nu prevedeau nicio inspecție fizică a animalelor. Din 2006, un nou sistem informatic permite verificarea încrucișată între baza de date privind animalele și cea privind cotele. |
| --- | --- |

—

În Estonia, verificarea concordanței dintre cantitățile comercializate și capacitatea de producție (33) era efectuată cu ajutorul registrului fermei, însă fără a controla dacă acesta a fost sau nu actualizat, deoarece procedurile nu prevedeau nicio inspecție fizică a animalelor. Din 2006, un nou sistem informatic permite verificarea încrucișată între baza de date privind animalele și cea privind cotele.

| — | În Polonia, anexele la rapoartele privind controalele efectuate la producători pe parcursul anului de cotă 2005-2006 nu fuseseră păstrate, ceea ce făcea imposibilă orice urmărire a controalelor. Într-o unitate de prelucrare a laptelui vizitată de către Curte, procentul real de grăsimi stabilit de un laborator acreditat se depărta de medie, prezentând variații anormale în timp. Inspectorii nu solicitaseră nicio verificare suplimentară, chiar dacă acest lucru este prevăzut în astfel de cazuri în instrucțiunile de la nivel național. Estimarea capacității de producție efectuată de către inspectori era în mod sistematic eronată, deoarece avea la bază randamente de lapte prea scăzute, nereprezentative; din acest motiv, numărul neregulilor constatate era prea mare (34). |
| --- | --- |

—

În Polonia, anexele la rapoartele privind controalele efectuate la producători pe parcursul anului de cotă 2005-2006 nu fuseseră păstrate, ceea ce făcea imposibilă orice urmărire a controalelor. Într-o unitate de prelucrare a laptelui vizitată de către Curte, procentul real de grăsimi stabilit de un laborator acreditat se depărta de medie, prezentând variații anormale în timp. Inspectorii nu solicitaseră nicio verificare suplimentară, chiar dacă acest lucru este prevăzut în astfel de cazuri în instrucțiunile de la nivel național. Estimarea capacității de producție efectuată de către inspectori era în mod sistematic eronată, deoarece avea la bază randamente de lapte prea scăzute, nereprezentative; din acest motiv, numărul neregulilor constatate era prea mare (34).

| — | În Slovacia, autoritățile responsabile erau în măsură să furnizeze o rată globală de încălcare a reglementărilor pentru anul de cotă 2004-2005 (44 % din controale), însă nu exista nicio statistică referitoare la tipurile de anomalii constatate și la frecvența acestora. |
| --- | --- |

—

În Slovacia, autoritățile responsabile erau în măsură să furnizeze o rată globală de încălcare a reglementărilor pentru anul de cotă 2004-2005 (44 % din controale), însă nu exista nicio statistică referitoare la tipurile de anomalii constatate și la frecvența acestora.

UN BILANȚ AL PRIMILOR ANI DE COTĂ

Cantitățile naționale de referință pentru „livrări” sunt atinse, iar cantitățile naționale de referință pentru „vânzări directe” nu sunt utilizate în totalitate

| 62. | În primul an de cotă 2004-2005, în noile state membre (tabelele 8 și 9), nu a fost înregistrată nicio depășire a cantităților naționale de referință. Cota pentru livrări se apropia, totuși, de saturație, în vreme ce cota pentru vânzări directe era utilizată într-o foarte mică măsură. |
| --- | --- |

62.

În primul an de cotă 2004-2005, în noile state membre (tabelele 8 și 9), nu a fost înregistrată nicio depășire a cantităților naționale de referință. Cota pentru livrări se apropia, totuși, de saturație, în vreme ce cota pentru vânzări directe era utilizată într-o foarte mică măsură.

| 63. | Cel de al doilea an de cotă 2005-2006 (tabelele 8 și 9) a cunoscut o creștere a vânzărilor în fiecare dintre noile state membre, cu excepția Ungariei și a Maltei, unde acestea au rămas stabile. Republica Cehă, Cipru și Polonia sunt datoare cu plata unei prelevări care se ridică la suma totală de 67,7 milioane de euro, ca urmare a depășirii cantității lor naționale de referință pentru livrări (35). |
| --- | --- |

63.

Cel de al doilea an de cotă 2005-2006 (tabelele 8 și 9) a cunoscut o creștere a vânzărilor în fiecare dintre noile state membre, cu excepția Ungariei și a Maltei, unde acestea au rămas stabile. Republica Cehă, Cipru și Polonia sunt datoare cu plata unei prelevări care se ridică la suma totală de 67,7 milioane de euro, ca urmare a depășirii cantității lor naționale de referință pentru livrări (35).

| 64. | Volumul vânzărilor directe s-a stabilizat sau a regresat, în special în Polonia. Creșterea generală a ratei de utilizare a cotelor pentru vânzări directe este rezultatul diminuării semnificative a cantităților naționale disponibile ca urmare a conversiilor. |
| --- | --- |

64.

Volumul vânzărilor directe s-a stabilizat sau a regresat, în special în Polonia. Creșterea generală a ratei de utilizare a cotelor pentru vânzări directe este rezultatul diminuării semnificative a cantităților naționale disponibile ca urmare a conversiilor.

| 65. | În Cipru, cantitatea națională de referință pentru vânzări directe a fost aproape atinsă, la o diferență de doar un kilogram (36). |
| --- | --- |

65.

În Cipru, cantitatea națională de referință pentru vânzări directe a fost aproape atinsă, la o diferență de doar un kilogram (36).

| 66. | În ceea ce privește anul de cotă 2006-2007, cantitățile eliberate din rezerva specială pentru restructurare începând cu 1 aprilie 2006 au diminuat riscul de depășire a cotei pentru livrări în Republica Cehă și în Polonia. În Cipru, cantitatea națională de referință a fost depășită, atât pentru livrări, cât și pentru vânzări directe; prelevarea ce urmează a fi percepută este de aproximativ 180 000 de euro pentru livrări și de 16 000 de euro pentru vânzările directe.
  Tabelul 8
  Utilizarea cantităților naționale de referință pentru „livrări” în noile state membre (anii de cotă 2004-2005 și 2005-2006)
















  (1000 de tone) |
| --- | --- |
| Anul de cotă | Cantități | CZ | EE | CY | LV | LT | HU | MT | PL | SI | SK |
| 2004-2005 | Livrări
  (1) | 2 608 | 520 | 141 | 502 | 1 209 | 1 589 | 46 | 8 347 | 499 | 949 |
| Cota disponibilă
  (2) | 2 616 | 554 | 141 | 632 | 1 280 | 1 783 | 49 | 8 500 | 516 | 1 003 |
| Utilizarea cotei pentru livrări
  (1)/(2) | 99,7 % | 93,9 % | 99,9 % | 79,3 % | 94,5 % | 89,1 % | 93,8 % | 98,2 % | 96,7 % | 94,6 % |
| 2005-2006 | Livrări
  (1) | 2 696 | 569 | 144 | 568 | 1 250 | 1 581 | 41 | 8 931 | 509 | 981 |
| Cota disponibilă
  (2) | 2 679 | 605 | 142 | 678 | 1 520 | 1 835 | 49 | 8 730 | 536 | 1 005 |
| Utilizarea cotei pentru livrări
  (1)/(2) | 100,6 % | 94,1 % | 100,9 % | 83,7 % | 82,2 % | 86,1 % | 84,6 % | 102,3 % | 95,0 % | 97,6 % |
| Anul de cotă 2004-2005: Răspunsurile la chestionarul prevăzut la articolul 26 din Regulamentul (CE) nr. 595/2004 (datele pentru 11 luni extrapolate la 12 luni, cu excepția Estoniei) și datele furnizate de agențiile de plăți pentru Polonia (ARR) și Slovenia (ARSKTRP).
  Anul de cotă 2005-2006: Răspunsurile la chestionarul prevăzut la articolul 26 din Regulamentul (CE) nr. 595/2004.
  Cotele sunt cele după conversii (temporare și definitive). |

66.

În ceea ce privește anul de cotă 2006-2007, cantitățile eliberate din rezerva specială pentru restructurare începând cu 1 aprilie 2006 au diminuat riscul de depășire a cotei pentru livrări în Republica Cehă și în Polonia. În Cipru, cantitatea națională de referință a fost depășită, atât pentru livrări, cât și pentru vânzări directe; prelevarea ce urmează a fi percepută este de aproximativ 180 000 de euro pentru livrări și de 16 000 de euro pentru vânzările directe.

Tabelul 8

Utilizarea cantităților naționale de referință pentru „livrări” în noile state membre (anii de cotă 2004-2005 și 2005-2006)

(1000 de tone)

Anul de cotă

Cantități

CZ

EE

CY

LV

LT

HU

MT

PL

SI

SK

2004-2005

Livrări

(1)

2 608

520

141

502

1 209

1 589

46

8 347

499

949

Cota disponibilă

(2)

2 616

554

141

632

1 280

1 783

49

8 500

516

1 003

Utilizarea cotei pentru livrări

(1)/(2)

99,7 %

93,9 %

99,9 %

79,3 %

94,5 %

89,1 %

93,8 %

98,2 %

96,7 %

94,6 %

2005-2006

Livrări

(1)

2 696

569

144

568

1 250

1 581

41

8 931

509

981

Cota disponibilă

(2)

2 679

605

142

678

1 520

1 835

49

8 730

536

1 005

Utilizarea cotei pentru livrări

(1)/(2)

100,6 %

94,1 %

100,9 %

83,7 %

82,2 %

86,1 %

84,6 %

102,3 %

95,0 %

97,6 %

Anul de cotă 2004-2005: Răspunsurile la chestionarul prevăzut la articolul 26 din Regulamentul (CE) nr. 595/2004 (datele pentru 11 luni extrapolate la 12 luni, cu excepția Estoniei) și datele furnizate de agențiile de plăți pentru Polonia (ARR) și Slovenia (ARSKTRP).

Anul de cotă 2005-2006: Răspunsurile la chestionarul prevăzut la articolul 26 din Regulamentul (CE) nr. 595/2004.

Cotele sunt cele după conversii (temporare și definitive).

Tabelul 9

Utilizarea cantităților naționale de referință pentru „vânzări directe” în noile state membre (anii de cotă 2004-2005 și 2005-2006)

| (1000 de tone) |
| --- |
| Anul de cotă | Cantități | CZ | EE | CY | LV | LT | HU | MT | PL | SI | SK |
| 2004-2005 | Vânzări directe
  (1) | 3 | 10 | 2 | 11 | 76 | 26 | 0 | 309 | 20 | 7 |
| Cota disponibilă
  (2) | 67 | 70 | 4 | 63 | 367 | 165 | 0 | 464 | 45 | 10 |
| Utilizarea cotei pentru vânzări directe
  (1)/(2) | 4,2 % | 13,6 % | 61,7 % | 18 % | 20,8 % | 15,8 % | | 66,6 % | 45,4 % | 66,3 % |
| 2005-2006 | Vânzări directe
  (1) | 3 | 9 | 3 | 11 | 56 | 19 | 0 | 195 | 21 | 4 |
| Cota disponibilă
  (2) | 3 | 19 | 3 | 17 | 127 | 112 | 0 | 234 | 25 | 8 |
| Utilizarea cotei pentru vânzări directe
  (1)/(2) | 81 % | 44,3 % | 100 % | 63,3 % | 44,2 % | 17,2 % | | 83,2 % | 83,5 % | 44,6 % |
| Anul de cotă 2004-2005: Răspunsurile la chestionarul prevăzut la articolul 26 din Regulamentul (CE) nr. 595/2004 (datele pentru 11 luni extrapolate la 12 luni, cu excepția Estoniei) și datele furnizate de agențiile de plăți pentru Polonia (ARR) și Slovenia (ARSKTRP).
  Anul de cotă 2005-2006: Răspunsurile la chestionarul prevăzut la articolul 26 din Regulamentul (CE) nr. 595/2004.
  Cotele sunt cele după conversii (temporare și definitive). |

(1000 de tone)

Anul de cotă

Cantități

CZ

EE

CY

LV

LT

HU

MT

PL

SI

SK

2004-2005

Vânzări directe

(1)

3

10

2

11

76

26

0

309

20

7

Cota disponibilă

(2)

67

70

4

63

367

165

0

464

45

10

Utilizarea cotei pentru vânzări directe

(1)/(2)

4,2 %

13,6 %

61,7 %

18 %

20,8 %

15,8 %

66,6 %

45,4 %

66,3 %

2005-2006

Vânzări directe

(1)

3

9

3

11

56

19

0

195

21

4

Cota disponibilă

(2)

3

19

3

17

127

112

0

234

25

8

Utilizarea cotei pentru vânzări directe

(1)/(2)

81 %

44,3 %

100 %

63,3 %

44,2 %

17,2 %

83,2 %

83,5 %

44,6 %

Anul de cotă 2004-2005: Răspunsurile la chestionarul prevăzut la articolul 26 din Regulamentul (CE) nr. 595/2004 (datele pentru 11 luni extrapolate la 12 luni, cu excepția Estoniei) și datele furnizate de agențiile de plăți pentru Polonia (ARR) și Slovenia (ARSKTRP).

Anul de cotă 2005-2006: Răspunsurile la chestionarul prevăzut la articolul 26 din Regulamentul (CE) nr. 595/2004.

Cotele sunt cele după conversii (temporare și definitive).

Restructurarea continuă în noile state membre

| 67. | Restructurarea aprofundată a sectorului specializat al laptelui în noile state membre începuse cu mult înainte de aderare (a se vedea punctul 8 și următoarele). Prin urmare, introducerea cotelor de lapte nu a bulversat mecanismul de producție care își continuă evoluția treptată spre standardele tehnice și economice din vechile state membre. |
| --- | --- |

67.

Restructurarea aprofundată a sectorului specializat al laptelui în noile state membre începuse cu mult înainte de aderare (a se vedea punctul 8 și următoarele). Prin urmare, introducerea cotelor de lapte nu a bulversat mecanismul de producție care își continuă evoluția treptată spre standardele tehnice și economice din vechile state membre.

| 68. | Datele complete cele mai recente privind șeptelul de vaci de lapte din noile state membre se referă la anul 2005. Conform unor date provizorii, efectivul de vaci de lapte din noile state membre a continuat să scadă cu aproximativ 366 000 de unități între 2005 și 2007, și anume cu 8 % (37). Restructurarea se resimte, de asemenea, în industria laptelui prin diminuarea numărului de cumpărători agreați, care a scăzut de la 935 pentru anul de cotă 2004-2005 la 895 pentru anul de cotă 2006-2007. Piețele de desfacere pentru industria laptelui din noile state membre s-au modificat. Aceasta din urmă produce o cantitate mai mare de brânzeturi și o cantitate mai mică de alte produse lactate cu valoare adăugată scăzută (lapte degresat, lapte praf și unt). |
| --- | --- |

68.

Datele complete cele mai recente privind șeptelul de vaci de lapte din noile state membre se referă la anul 2005. Conform unor date provizorii, efectivul de vaci de lapte din noile state membre a continuat să scadă cu aproximativ 366 000 de unități între 2005 și 2007, și anume cu 8 % (37). Restructurarea se resimte, de asemenea, în industria laptelui prin diminuarea numărului de cumpărători agreați, care a scăzut de la 935 pentru anul de cotă 2004-2005 la 895 pentru anul de cotă 2006-2007. Piețele de desfacere pentru industria laptelui din noile state membre s-au modificat. Aceasta din urmă produce o cantitate mai mare de brânzeturi și o cantitate mai mică de alte produse lactate cu valoare adăugată scăzută (lapte degresat, lapte praf și unt).

| 69. | Introducerea cotelor de lapte a coincis cu începutul unei creșteri generale a prețului la lapte. Prețul plătit producătorilor rămâne mai mic în noile state membre decât cel plătit producătorilor din statele UE-15, însă continuă să se apropie de acesta din urmă. Evoluția prețurilor a încurajat producătorii de lapte să își mărească livrările în detrimentul vânzărilor directe. Rata de livrare din noile state membre continuă, astfel, să conveargă spre cea din celelalte state membre, însă o diferență importantă persistă între țările în care producția de lapte este puternic concentrată (Republica Cehă, Ungaria, Slovacia) și cele în care producția rămâne fragmentată (Lituania, Polonia). |
| --- | --- |

69.

Introducerea cotelor de lapte a coincis cu începutul unei creșteri generale a prețului la lapte. Prețul plătit producătorilor rămâne mai mic în noile state membre decât cel plătit producătorilor din statele UE-15, însă continuă să se apropie de acesta din urmă. Evoluția prețurilor a încurajat producătorii de lapte să își mărească livrările în detrimentul vânzărilor directe. Rata de livrare din noile state membre continuă, astfel, să conveargă spre cea din celelalte state membre, însă o diferență importantă persistă între țările în care producția de lapte este puternic concentrată (Republica Cehă, Ungaria, Slovacia) și cele în care producția rămâne fragmentată (Lituania, Polonia).

Extinderea a amplificat mișcările transfrontaliere, fără a destabiliza organizarea comună a pieței laptelui

| 70. | După aderarea acestora la Uniunea Europeană, noile state membre și-au intensificat schimburile intracomunitare de lapte și de produse lactate (tabelul 10). În unele regiuni frontaliere din noile state membre, unde prețul laptelui este mai scăzut, s-a dezvoltat un comerț de transfer de lapte crud spre statele membre limitrofe care practică prețuri mai ridicate. Acest fenomen a atins în special Slovenia (caseta 5).
  Tabelul 10
  Lapte și produse lactate – Comerțul exterior al țărilor din Europa Centrală și de Est











  (1000 de tone) |
| --- | --- |
| Cantități | Exporturi intracomunitare | Importuri intracomunitare |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Lapte și smântână, neconcentrate, fără adaos de zahăr sau alți îndulcitori | 334 | 978 | 1 470 | 127 | 322 | 514 |
| din care lapte crud | 144 | 570 | 905 | 38 | 147 | 292 |
| Lapte și smântână, concentrate sau cu adaos de zahăr sau alți îndulcitori | 144 | 165 | 160 | 19 | 30 | 33 |
| Lapte acru, lapte și smântână covăsite, iaurt, chefir și alte sortimente de lapte și smântână fermentate sau acrite | 62 | 124 | 163 | 79 | 106 | 121 |
| Zer, produse obținute din compuși naturali ai laptelui | 68 | 102 | 197 | 38 | 48 | 69 |
| Unt și alte grăsimi butirice | 53 | 49 | 36 | 15 | 18 | 25 |
| Brânzeturi | 120 | 170 | 184 | 75 | 114 | 144 |
| Sursa: Comisia, Eurostat (COMEXT). |

70.

După aderarea acestora la Uniunea Europeană, noile state membre și-au intensificat schimburile intracomunitare de lapte și de produse lactate (tabelul 10). În unele regiuni frontaliere din noile state membre, unde prețul laptelui este mai scăzut, s-a dezvoltat un comerț de transfer de lapte crud spre statele membre limitrofe care practică prețuri mai ridicate. Acest fenomen a atins în special Slovenia (caseta 5).

Tabelul 10

Lapte și produse lactate – Comerțul exterior al țărilor din Europa Centrală și de Est

(1000 de tone)

Cantități

Exporturi intracomunitare

Importuri intracomunitare

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Lapte și smântână, neconcentrate, fără adaos de zahăr sau alți îndulcitori

334

978

1 470

127

322

514

din care lapte crud

144

570

905

38

147

292

Lapte și smântână, concentrate sau cu adaos de zahăr sau alți îndulcitori

144

165

160

19

30

33

Lapte acru, lapte și smântână covăsite, iaurt, chefir și alte sortimente de lapte și smântână fermentate sau acrite

62

124

163

79

106

121

Zer, produse obținute din compuși naturali ai laptelui

68

102

197

38

48

69

Unt și alte grăsimi butirice

53

49

36

15

18

25

Brânzeturi

120

170

184

75

114

144

Sursa: Comisia, Eurostat (COMEXT).

Caseta 5 – Transferul intens de lapte crud din Slovenia înspre ItaliaSlovenia este noul stat membru a cărui piață locală a laptelui s-a modificat cel mai mult după aderare. Ca urmare a diferențelor de preț față de Italia, exporturile de lapte crud din Slovenia spre Italia s-au amplificat din 2005. În 2006, prețul laptelui în Slovenia era mai mic cu aproximativ 18 % față de cel practicat în Italia. În jur de 28 % din producția de lapte slovenă a fost exportată și prelucrată în Italia în 2006. Acest fenomen a avut ca efect limitarea producției de produse lactate în Slovenia (–22 % pentru producția de unt în 2006, –13 % pentru laptele de consum, –11 % pentru smântână și –7 % pentru brânzeturi), precum și încurajarea importului acestor produse.

| 71. | Însă scenariul conform căruia extinderea UE urma să creeze excedente importante de produse lactate pentru export începând cu 2005 (38) nu s-a concretizat. Din 2004, Uniunea Europeană nu a subvenționat decât cantități foarte limitate de produse lactate în noile state membre. În 2005 și în 2006, cheltuielile bugetare pentru lapte în noile state membre au reprezentat 3,7 %, respectiv 4,8 % din cheltuielile totale pentru lapte aferente intervențiilor, restituirilor și altor măsuri de comercializare. |
| --- | --- |

71.

Însă scenariul conform căruia extinderea UE urma să creeze excedente importante de produse lactate pentru export începând cu 2005 (38) nu s-a concretizat. Din 2004, Uniunea Europeană nu a subvenționat decât cantități foarte limitate de produse lactate în noile state membre. În 2005 și în 2006, cheltuielile bugetare pentru lapte în noile state membre au reprezentat 3,7 %, respectiv 4,8 % din cheltuielile totale pentru lapte aferente intervențiilor, restituirilor și altor măsuri de comercializare.

CONCLUZIE ȘI RECOMANDĂRI

| 72. | Sistemul de cote care limitează producția de lapte a fost extins la statele membre care au aderat la Uniunea Europeană la data de 1 mai 2004. Din acest moment, piața din sectorul laptelui a cunoscut o transformare profundă, fiind marcată de creșterea prețurilor mondiale și de dispariția progresivă a excedentelor structurale care constituiau, de fapt, motivul pentru care au fost introduse cotele. Chiar dacă este practic sigur că aceste cote de lapte vor dispărea în 2015, până la această dată aplicarea lor trebuie să facă obiectul unui control adecvat. |
| --- | --- |

72.

Sistemul de cote care limitează producția de lapte a fost extins la statele membre care au aderat la Uniunea Europeană la data de 1 mai 2004. Din acest moment, piața din sectorul laptelui a cunoscut o transformare profundă, fiind marcată de creșterea prețurilor mondiale și de dispariția progresivă a excedentelor structurale care constituiau, de fapt, motivul pentru care au fost introduse cotele. Chiar dacă este practic sigur că aceste cote de lapte vor dispărea în 2015, până la această dată aplicarea lor trebuie să facă obiectul unui control adecvat.

Comisia a pregătit și a supravegheat în mod eficace extinderea sistemului cotei de lapte la noile state membre?

| 73. | În faza de preaderare, Comisia a sprijinit punerea în aplicare a sistemului, în principal prin coordonarea unor exerciții de „evaluare inter pares” și prin negocierea cantităților naționale de referință cu țările candidate. Aceste cantități au fost fixate, în ceea ce privește cotele pentru „livrări”, la niveluri apropiate de cantitățile efectiv livrate în perioada de referință. În schimb, în ceea ce privește cotele pentru „vânzări directe”, negocierile au condus la atribuirea unor cantități de referință net superioare nevoilor (a se vedea punctele 15-21). |
| --- | --- |

73.

În faza de preaderare, Comisia a sprijinit punerea în aplicare a sistemului, în principal prin coordonarea unor exerciții de „evaluare inter pares” și prin negocierea cantităților naționale de referință cu țările candidate. Aceste cantități au fost fixate, în ceea ce privește cotele pentru „livrări”, la niveluri apropiate de cantitățile efectiv livrate în perioada de referință. În schimb, în ceea ce privește cotele pentru „vânzări directe”, negocierile au condus la atribuirea unor cantități de referință net superioare nevoilor (a se vedea punctele 15-21).

| 74. | În ceea ce privește acțiunile Comisiei din perioada 2004-2006, Curtea a constatat următoarele deficiențe:






  — | Comisia a eliberat rezerva specială pentru restructurare pentru toate statele membre noi din Europa Centrală și de Est, în pofida unui deficit de probe privind anumite aspecte ale procesului de restructurare. Drept criteriu principal de apreciere, Comisia a utilizat evoluția consumului propriu, astfel cum este aceasta raportată de către statele membre, nepunând în discuție niciuna dintre datele furnizate de autoritățile naționale (a se vedea punctele 23-26). |
| --- | --- | --- |

74.

În ceea ce privește acțiunile Comisiei din perioada 2004-2006, Curtea a constatat următoarele deficiențe:

—

Comisia a eliberat rezerva specială pentru restructurare pentru toate statele membre noi din Europa Centrală și de Est, în pofida unui deficit de probe privind anumite aspecte ale procesului de restructurare. Drept criteriu principal de apreciere, Comisia a utilizat evoluția consumului propriu, astfel cum este aceasta raportată de către statele membre, nepunând în discuție niciuna dintre datele furnizate de autoritățile naționale (a se vedea punctele 23-26).

| — | La momentul desfășurării auditului, Comisia nu efectuase încă niciun control aprofundat la fața locului cu scopul de a verifica buna funcționare a sistemului, de a se asigura că deficiențele identificate în cursul exercițiilor de „evaluare inter pares” fuseseră remediate și de a veghea la efectuarea controalelor prevăzute de reglementări (a se vedea punctele 40-43). |
| --- | --- |

—

La momentul desfășurării auditului, Comisia nu efectuase încă niciun control aprofundat la fața locului cu scopul de a verifica buna funcționare a sistemului, de a se asigura că deficiențele identificate în cursul exercițiilor de „evaluare inter pares” fuseseră remediate și de a veghea la efectuarea controalelor prevăzute de reglementări (a se vedea punctele 40-43).

Recomandarea 1În cadrul gestiunii repartizate, Comisia ar trebui să continue să ia toate măsurile necesare pentru a asigura o reală urmărire a punerii în aplicare și a bunei gestionări a sistemului cotei de lapte.Este esențial pentru Comisie ca aceasta să dispună de informații fiabile și armonizate, care să îi permită să aprecieze amploarea reală a procesului de restructurare și să coroboreze datele referitoare la vânzările directe.

Noile state membre au creat structurile adecvate pentru a gestiona cotele de lapte? Gestionarea și controlul sistemului sunt conforme cu normele și reglementările comunitare?

| 75. | Punerea în aplicare a cotelor de lapte a reprezentat o provocare majoră de natură logistică pentru noile state membre. În ansamblu, acestea au depus eforturi considerabile pentru ca sistemele lor administrative și de control să fie funcționale în timp util, creând efectiv structuri într-o mare măsură adecvate gestionării cotelor de lapte (a se vedea punctele 35-61). Pe baza principalelor constatări de audit, tabelul de sinteză de mai jos (diagrama 4) evaluează, pentru fiecare etapă a procesului și pentru fiecare dintre statele membre vizitate, calitatea acestei puneri în aplicare. |
| --- | --- |

75.

Punerea în aplicare a cotelor de lapte a reprezentat o provocare majoră de natură logistică pentru noile state membre. În ansamblu, acestea au depus eforturi considerabile pentru ca sistemele lor administrative și de control să fie funcționale în timp util, creând efectiv structuri într-o mare măsură adecvate gestionării cotelor de lapte (a se vedea punctele 35-61). Pe baza principalelor constatări de audit, tabelul de sinteză de mai jos (diagrama 4) evaluează, pentru fiecare etapă a procesului și pentru fiecare dintre statele membre vizitate, calitatea acestei puneri în aplicare.

Diagrama 4

Evaluarea punerii în aplicare a sistemului cotei de lapte în țările din Europa Centrală și de Est (pe baza situației din momentul efectuării auditului în 2005 sau în 2006)

| | Anul de cotă 2004-2005 | Anii de cotă 2004-2005 și/sau 2005-2006 |
| --- | --- | --- |
| Livrări | Vânzări directe | Gestionarea acquis-ului comunitar | Gestionarea rezervei naționale | Elaborarea și actualizarea bazelor de date | Controale |
| Estimarea nevoilor | Utilizarea cotelor | Estimarea nevoilor | Utilizarea cotelor | Analiza riscurilor | Planul de controale | Efectuarea controalelor la fața locului |
| CZ | | | (2) | (4) | | | (10) | (12) | | (16) |
| EE | | | (2) | (4) | | (9) | (10) | (12) | | (16) |
| LV | | | (3) | (5) | | | | (12) | (13) | |
| LT | | | (3) | (5) | (6) | (9) | (10) | (12) | (13) | (14) |
| HU | (1) | | (2) | (5) | (7) | (9) | (10) | (12) | (13) | (15) |
| PL | | | | | | (9) | (10) | (12) | (13) | (16) |
| SI | | | | (5) | | | (10) | (12) | | (16) |
| SK | (1) | | (3) | | (8) | (9) | (11) | (12) | (13) | |
| Bine (nicio problemă identificată) | Satisfăcător (posibile îmbunătățiri) | Slab (deficiențe grave) |

Anul de cotă 2004-2005

Anii de cotă 2004-2005 și/sau 2005-2006

Livrări

Vânzări directe

Gestionarea acquis-ului comunitar

Gestionarea rezervei naționale

Elaborarea și actualizarea bazelor de date

Controale

Estimarea nevoilor

Utilizarea cotelor

Estimarea nevoilor

Utilizarea cotelor

Analiza riscurilor

Planul de controale

Efectuarea controalelor la fața locului

CZ

(2)

(4)

(10)

(12)

(16)

EE

(2)

(4)

(9)

(10)

(12)

(16)

LV

(3)

(5)

(12)

(13)

LT

(3)

(5)

(6)

(9)

(10)

(12)

(13)

(14)

HU

(1)

(2)

(5)

(7)

(9)

(10)

(12)

(13)

(15)

PL

(9)

(10)

(12)

(13)

(16)

SI

(5)

(10)

(12)

(16)

SK

(1)

(3)

(8)

(9)

(11)

(12)

(13)

Bine (nicio problemă identificată)

Satisfăcător (posibile îmbunătățiri)

Slab (deficiențe grave)

| 76. | În mod rezonabil, se poate concluziona că majoritatea problemelor și a deficiențelor relevate de auditul efectuat de Curte sunt inerente în faza de demarare a sistemului. Cu titlu comparativ, trebuie amintit că, în unele state din UE-15, introducerea cotelor de lapte fusese urmată de o lungă perioadă de incertitudine, în cursul căreia nu s-a asigurat perceperea corectă a prelevării, ca urmare a neglijențelor legate de gestionarea sistemului și a acțiunilor în justiție îndelungate și numeroase.

  Recomandarea 2Comisiei îi revine responsabilitatea de a se asigura în continuare de punerea în aplicare de către noile state membre a măsurilor corective pentru cele mai importante deficiențe relevate de către auditul Curții și prezentate în tabelul de sinteză privind evaluarea sistemului (diagrama 4).Comisia ar trebui să sugereze noilor state membre să amelioreze în primul rând administrarea bazelor de date (identificarea bovinelor, livrările și vânzările directe declarate, rezultatele controalelor) și să optimizeze verificările încrucișate.În ceea ce privește vânzările directe, reglementările care prevăd efectuarea de controale la minimum 5 % din producători par să fie slab adaptate la structura fragmentată a sectorului laptelui din majoritatea noilor state membre. Ca urmare a acestei obligații, autoritățile naționale trebuie să efectueze numeroase inspecții care riscă să fie superficiale și care nu permit, în cele din urmă, verificarea verosimilității vânzărilor directe declarate. În vederea reformei pieței din sectorul laptelui și cu scopul de a pune în practică ideea simplificării, Comisia ar trebui, prin urmare, să ia în considerare posibilitatea de a autoriza statele membre să adapteze intensitatea controalelor la fața locului în funcție de mărimea fermelor.Comisia ar trebui, de asemenea, să încurajeze statele membre să combine controalele efectuate la producătorii de lapte cu alte controale ce țin de politica agricolă comună (identificarea bovinelor, plățile directe, ecocondiționalitatea). |
| --- | --- |

76.

În mod rezonabil, se poate concluziona că majoritatea problemelor și a deficiențelor relevate de auditul efectuat de Curte sunt inerente în faza de demarare a sistemului. Cu titlu comparativ, trebuie amintit că, în unele state din UE-15, introducerea cotelor de lapte fusese urmată de o lungă perioadă de incertitudine, în cursul căreia nu s-a asigurat perceperea corectă a prelevării, ca urmare a neglijențelor legate de gestionarea sistemului și a acțiunilor în justiție îndelungate și numeroase.

Recomandarea 2Comisiei îi revine responsabilitatea de a se asigura în continuare de punerea în aplicare de către noile state membre a măsurilor corective pentru cele mai importante deficiențe relevate de către auditul Curții și prezentate în tabelul de sinteză privind evaluarea sistemului (diagrama 4).Comisia ar trebui să sugereze noilor state membre să amelioreze în primul rând administrarea bazelor de date (identificarea bovinelor, livrările și vânzările directe declarate, rezultatele controalelor) și să optimizeze verificările încrucișate.În ceea ce privește vânzările directe, reglementările care prevăd efectuarea de controale la minimum 5 % din producători par să fie slab adaptate la structura fragmentată a sectorului laptelui din majoritatea noilor state membre. Ca urmare a acestei obligații, autoritățile naționale trebuie să efectueze numeroase inspecții care riscă să fie superficiale și care nu permit, în cele din urmă, verificarea verosimilității vânzărilor directe declarate. În vederea reformei pieței din sectorul laptelui și cu scopul de a pune în practică ideea simplificării, Comisia ar trebui, prin urmare, să ia în considerare posibilitatea de a autoriza statele membre să adapteze intensitatea controalelor la fața locului în funcție de mărimea fermelor.Comisia ar trebui, de asemenea, să încurajeze statele membre să combine controalele efectuate la producătorii de lapte cu alte controale ce țin de politica agricolă comună (identificarea bovinelor, plățile directe, ecocondiționalitatea).

Sistemul cotei de lapte acoperă în totalitate laptele comercializat în noile state membre?

| 77. | Punerea în aplicare a sistemului cotei de lapte nu a vizat, în mod global, decât jumătate din producătorii de lapte. Majoritatea producătorilor de lapte fără cotă practică o agricultură de subzistență sau de semisubzistență. Cu toate acestea, o anumită proporție din acești producători fără cotă comercializează lapte, în principal sub formă de vânzări directe (a se vedea punctele 14, 21, 22, 32-34).

  Recomandarea 3Comisia ar trebui să sugereze noilor state membre să se asigure de respectarea principiului general conform căruia laptele comercializat trebuie contabilizat în totalitate. Atât timp cât sistemul cotei de lapte este în vigoare, obligația de a adera la acest sistem trebuie reamintită tuturor producătorilor care efectuează livrări sau vânzări directe fără să le declare. |
| --- | --- |

77.

Punerea în aplicare a sistemului cotei de lapte nu a vizat, în mod global, decât jumătate din producătorii de lapte. Majoritatea producătorilor de lapte fără cotă practică o agricultură de subzistență sau de semisubzistență. Cu toate acestea, o anumită proporție din acești producători fără cotă comercializează lapte, în principal sub formă de vânzări directe (a se vedea punctele 14, 21, 22, 32-34).

Recomandarea 3Comisia ar trebui să sugereze noilor state membre să se asigure de respectarea principiului general conform căruia laptele comercializat trebuie contabilizat în totalitate. Atât timp cât sistemul cotei de lapte este în vigoare, obligația de a adera la acest sistem trebuie reamintită tuturor producătorilor care efectuează livrări sau vânzări directe fără să le declare.

Care a fost influența globală a introducerii cotelor asupra sectoarelor naționale ale laptelui? Care a fost impactul extinderii asupra organizării comune a pieței laptelui?

| 78. | În majoritatea noilor state membre, introducerea cotelor de lapte nu a afectat nivelul lor de autonomie și nici dinamica sectorului laptelui din statele respective. Cotele de lapte au fost, în general, introduse într-un context de creștere a prețului la lapte, primii care au beneficiat de această majorare fiind producătorii comerciali care efectuează livrări (a se vedea punctele 62-69). |
| --- | --- |

78.

În majoritatea noilor state membre, introducerea cotelor de lapte nu a afectat nivelul lor de autonomie și nici dinamica sectorului laptelui din statele respective. Cotele de lapte au fost, în general, introduse într-un context de creștere a prețului la lapte, primii care au beneficiat de această majorare fiind producătorii comerciali care efectuează livrări (a se vedea punctele 62-69).

| 79. | Sectorul de semisubzistență continuă să acționeze în mod negativ asupra productivității agricole din noile state membre, constituind, însă, și un factor de stabilitate socială, prin contribuția sa la reprimarea exodului rural (a se vedea punctele 8-14). Având în vedere această situație, noile state membre au răspuns în mod diferit la întrebarea dacă aceste cote de lapte reprezentau sau nu, cu prioritate, un instrument de restructurare destinat marilor producători comerciali sau dacă puteau, de asemenea, să servească la integrarea sau la menținerea anumitor mici producători în circuitul economic (a se vedea punctele 20, 33 și 34). |
| --- | --- |

79.

Sectorul de semisubzistență continuă să acționeze în mod negativ asupra productivității agricole din noile state membre, constituind, însă, și un factor de stabilitate socială, prin contribuția sa la reprimarea exodului rural (a se vedea punctele 8-14). Având în vedere această situație, noile state membre au răspuns în mod diferit la întrebarea dacă aceste cote de lapte reprezentau sau nu, cu prioritate, un instrument de restructurare destinat marilor producători comerciali sau dacă puteau, de asemenea, să servească la integrarea sau la menținerea anumitor mici producători în circuitul economic (a se vedea punctele 20, 33 și 34).

| 80. | Extinderea ce a avut loc în 2004 nu a avut niciun impact negativ asupra echilibrului global al pieței comunitare a laptelui și a produselor lactate. Partea din excedentele de produse lactate care revine noilor state membre și care urmează să fie subvenționată din bugetul comunitar este minimă (a se vedea punctele 70 și 71).

  Recomandarea 4Comisiei i se recomandă să ia în considerare, în cadrul evaluării „stării de sănătate” a politicii agricole comune, toate constatările rezultate în urma acestui audit.Observațiile privind posibilele modificări ale organizării comune a pieței laptelui și ale sistemului cotei de lapte ar trebui să fie orientate în special spre:





  — | eventuale măsuri adiacente și tranzitorii la nivelul regiunilor în care micii producători predomină în continuare; |
| --- | --- | --- |

80.

Extinderea ce a avut loc în 2004 nu a avut niciun impact negativ asupra echilibrului global al pieței comunitare a laptelui și a produselor lactate. Partea din excedentele de produse lactate care revine noilor state membre și care urmează să fie subvenționată din bugetul comunitar este minimă (a se vedea punctele 70 și 71).

Recomandarea 4Comisiei i se recomandă să ia în considerare, în cadrul evaluării „stării de sănătate” a politicii agricole comune, toate constatările rezultate în urma acestui audit.Observațiile privind posibilele modificări ale organizării comune a pieței laptelui și ale sistemului cotei de lapte ar trebui să fie orientate în special spre:





  —

eventuale măsuri adiacente și tranzitorii la nivelul regiunilor în care micii producători predomină în continuare;

| — | necesitatea de a asigura producătorilor de lapte din noile state membre un cadru de reglementare stabil și perspective clare, stimulându-i să realizeze investiții vitale pentru ca activitatea lor să fie în continuare viabilă. |
| --- | --- |

—

necesitatea de a asigura producătorilor de lapte din noile state membre un cadru de reglementare stabil și perspective clare, stimulându-i să realizeze investiții vitale pentru ca activitatea lor să fie în continuare viabilă.

Prezentul raport a fost adoptat de Curtea de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 5 iunie 2008.

Pentru Curtea de Conturi

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

Președinte

---

(1)  Anul de cotă reprezintă perioada de 12 luni care începe la data de 1 aprilie și se încheie la data de 31 martie a anului următor.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1788/2003 al Consiliului din 29 septembrie 2003 de stabilire a unei prelevări în sectorul laptelui și al produselor lactate, al treilea considerent (JO L 270, 21.10.2003, p. 123).

2

(3)  În ceea ce privește aceste două state membre, cantitățile naționale de referință erau aplicabile începând cu data de 1 mai 2004, însă obligația de a stabili cantități de referință individuale nu a intrat în vigoare decât la 1 aprilie 2005.

3

(4)  Anexa I litera (g) din Regulamentul (CE) nr. 1788/2003.

4

(5)  Articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1788/2003.

5

(6)  De la 1 aprilie 2005 până la 31 martie 2006 pentru Polonia și Slovenia.

6

(7)  A se vedea în special studiul realizat la cererea Comisiei Europene de către A. Pouliquen „Compétitivité et revenus agricoles dans les secteurs agro-alimentaires des PECO” (Competitivitate și venituri agricole în sectoarele agroalimentare ale țărilor din Europa Centrală și de Est), INRA, octombrie 2001.

7

(8)  Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului din 20 septembrie 2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) (JO L 277, 21.10.2005, p. 1). În cadrul propriului său plan de dezvoltare rurală, fiecare dintre noile state membre trebuie să ofere o definiție exploatației de semisubzistență, ținând seama de diferite criterii: mărimea minimă și/sau maximă a exploatației, partea din producție care este comercializată și/sau nivelul de venituri din exploatații eligibile.

8

(9)  Conform A. Pouliquen, op. cit., p. 41-45.

9

(10)  Directiva 92/46/CEE a Consiliului din 16 iunie 1992 de stabilire a normei sanitare veterinare privind condițiile de sănătate pentru producerea și comercializarea laptelui crud, a laptelui tratat termic și a produselor pe bază de lapte (JO L 268, 14.9.1992, p. 1).

10

(11)  În ceea ce privește statele baltice, datele referitoare la anul 1999 au fost excluse, din cauza unor perturbări determinate de criza economică din Rusia.

11

(12)  Articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1788/2003.

12

(13)  Regulamentul (CE) nr. 927/2006 al Comisiei din 22 iunie 2006 privind eliberarea rezervei speciale pentru restructurare prevăzută la articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1788/2003 al Consiliului (JO L 170, 23.6.2006, p. 12).

13

(14)  În conformitate cu articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1788/2003, baza de calcul al cantităților de referință pentru livrări și pentru vânzări directe estă prezentate în tabelul (f) din anexa I la regulamentul menționat anterior.

14

(15)  În Ungaria, la începutul anului de cotă 2004-2005, producătorilor le-a fost alocat un excedent de 23 201,4 tone, și anume 1,3 % din cantitatea națională de referință pentru livrări. În Slovacia, totalul cotelor alocate pentru livrări pentru anul de cotă 2004-2005 depășea cu 10 348,4 tone cantitatea națională de referință, și anume cu 1 %.

15

(16)  Regulamentul (CE) nr. 1611/2006 al Comisiei din 27 octombrie 2006 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 832/2006 privind repartizarea între livrări și vânzări directe a cantităților naționale de referință fixate pentru 2005/2006 în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1788/2003 al Consiliului (JO L 299, 28.10.2006, p. 13).

16

(17)  În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) și cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1788/2003, Slovacia ar fi trebuit să comunice Comisiei cantitățile care au fost definitiv convertite la solicitarea producătorilor.

17

(18)  Estimare fondată pe numărul de producători fără cotă (anul de cotă 2004-2005) și pe productivitatea medie a vacilor de lapte (anul 2005), presupunând că producătorii fără cotă dețin în medie 1,5 vaci.

18

(19)  Date existente la 1 ianuarie 2005 (Agriculture Information and Rural Business Centre).

19

Agriculture Information and Rural Business Centre

(20)  Sursa: „Peer Review – Evaluation Mission on Milk in the Slovak Republic, Final report, DG AGRI and DG ELARG, 2003” (Evaluare inter pares – Misiune de evaluare a sectorului laptelui în Republica Slovacă, Raport final, DG AGRI și DG ELARG, 2003).

20

Peer Review – Evaluation Mission on Milk in the Slovak Republic, Final report, DG AGRI and DG ELARG, 2003

inter pares

(21)  Articolul 26 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 595/2004 al Comisiei din 30 martie 2004 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1788/2003 al Consiliului de stabilire a unei prelevări în sectorul laptelui și al produselor lactate (JO L 94, 31.3.2004, p. 22).

21

(22)  Înainte de 1 septembrie 2005 pentru Polonia și Slovenia.

22

(23)  Articolul 27 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 595/2004.

23

(24)  Raportul anual 1988, punctele 5.33-5.38 (JO C 312, 12.12.1989).

24

Raportul anual 1992, punctele 2.17-2.19 (JO C 309, 16.11.1993).

Raportul anual 1993, punctele 2.10-2.59 (JO C 327, 24.11.1994).

Rapoartele speciale 2/87 (JO C 266, 5.10.1987), 4/93 (JO C 12, 15.1.1994) și 6/2001 (JO C 305, 30.10.2001).

(25)  Articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1788/2003.

25

(26)  Ordonanța Ministerului Agriculturii din Republica Slovacă din 25 noiembrie 2002 nr. 2953/2002-100, anexa 2, punctul III. În baza acestui sistem, agenția de plăți a redus cotele pentru „livrări” ale producătorilor de lapte care utilizaseră mai puțin de 90 % din cota lor în cursul anului de cotă 2003-2004. În plus, procentul de utilizare a fost calculat pe baza cotei globale (livrări + vânzări directe), în timp ce acesta ar fi trebuit să fie calculat separat pentru fiecare din cote.

26

(27)  Articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1788/2003.

27

(28)  Articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1788/2003.

28

(29)  Articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 595/2004.

29

(30)  Articolele 18-22 din Regulamentul (CE) nr. 595/2004.

30

(31)  Producătorii care comercializează lapte fără să dispună de cote se expun la penalități financiare mari în cazul în care se depășește cantitatea națională de referință (livrări sau vânzări directe). Pornind de la această ipoteză, „depășirea” corespunde tuturor cantităților pe care producătorul le-a comercializat, iar prelevarea trebuie să se aplice pentru toate cantitățile livrate sau vândute direct în cursul anului de cotă.

31

(32)  Articolul 19 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 595/2004.

32

(33)  Articolul 21 din Regulamentul (CE) nr. 595/2004.

33

(34)  Inspectorii au constatat 755 de nereguli pentru anul de cotă 2005-2006. Ministerul Agriculturii a examinat douăsprezece dosare, nefiind aplicată nicio sancțiune.

34

(35)  Sistemele în vigoare pentru prelevare nu au fost auditate deoarece cantitățile naționale de referință nu au fost atinse pentru primul an de aplicare a cotelor de lapte (2004-2005). În ceea ce privește prelevările datorate de Republica Cehă, Cipru și Polonia pentru anul de cotă 2005-2006, datele aferente nu erau disponibile la momentul efectuării auditului.

35

(36)  Cantitatea națională de referință pentru vânzările directe: 2 780 863 kg; cantitatea totală declarată: 2 780 862 kg.

36

(37)  Sursa: Comisia Europeană, Comitetul pentru gestionarea laptelui și a produselor lactate, Chestionare trimestriale (martie 2008).

37

(38)  Agenda 2000, volumul II, COM(97) final din 15 iulie 1997.

38

(39)  Statele membre au fost clasificate în funcție de punctajul lor în raport cu rata medie de atribuire (41 %) sau de utilizare (31 %) a cantităților naționale de referință pentru 2004-2005. Performanță slabă = rată de atribuire sau de utilizare sub 50 % din rata medie. Performanță medie = rată cuprinsă în intervalul dintre –50 % rata medie și +50 % rata medie. Performanță bună = rată superioară ratei medii de +50 %.

39

Performanță slabă

Performanță medie

Performanță bună

---

RĂSPUNSUL COMISIEI

SINTEZĂ

La 1 mai 2004, în cele 10 noi state membre a intrat în vigoare sistemul cotei de lapte. Deși, în mod evident, nu a decurs totul chiar perfect din prima zi, rezultatul global poate fi considerat ca fiind foarte pozitiv, dată fiind imensa sarcină pe care extinderea a impus-o asupra noilor state membre. Problemele inițiale existente au fost soluționate pe durata primelor două campanii și, dacă/unde este necesar, dificultățile vor fi examinate prin proceduri de verificare.

| IV. | Comisia a folosit informațiile care i-au fost puse la dispoziție și estimările sale s-au aflat la baza deciziei finale a Consiliului privind stabilirea cotei atribuite fiecărui nou stat membru.
  În ceea ce privește stabilirea vânzărilor directe, Comisia a fost cât mai restrictivă, folosind o metodă de estimare bazată pe criterii obiective. De exemplu, consumul propriu a fost evaluat în funcție de numărul de persoane care trăiesc la fermă și de numărul de viței din fermă. Aceste estimări sunt considerate ca fiind rezonabile și au fost aplicate în mod uniform în toate statele membre. |
| --- | --- |

IV.

Comisia a folosit informațiile care i-au fost puse la dispoziție și estimările sale s-au aflat la baza deciziei finale a Consiliului privind stabilirea cotei atribuite fiecărui nou stat membru.

În ceea ce privește stabilirea vânzărilor directe, Comisia a fost cât mai restrictivă, folosind o metodă de estimare bazată pe criterii obiective. De exemplu, consumul propriu a fost evaluat în funcție de numărul de persoane care trăiesc la fermă și de numărul de viței din fermă. Aceste estimări sunt considerate ca fiind rezonabile și au fost aplicate în mod uniform în toate statele membre.

| V. | În Ungaria și Slovacia au avut loc două situații de supraalocare a cantităților destinate livrărilor.
  Ambele au fost soluționate: cazul Slovaciei pe durata campaniei 2004/2005, cel al Ungariei pe durata campaniei 2005/2006. |
| --- | --- |

V.

În Ungaria și Slovacia au avut loc două situații de supraalocare a cantităților destinate livrărilor.

Ambele au fost soluționate: cazul Slovaciei pe durata campaniei 2004/2005, cel al Ungariei pe durata campaniei 2005/2006.

| VI. | Comisia a examinat în mod sistematic măsurile naționale de aplicare adoptate și a răspuns la numeroase întrebări din partea statelor membre în perioada 2004-2006, fie în scris, fie pe durata comitetului de gestionare bisăptămânal. În plus, Comisia a examinat observațiile Curții și a monitorizat îmbunătățirile și dezvoltările pe durata reuniunilor bilaterale care au avut loc în urma anchetelor de audit la fața locului realizate în 2004 și 2005, în conformitate cu procedura sa de verificare a conturilor. Misiunile recente au permis realizarea auditului pe anii și în statele membre considerate de Curte ca fiind cel mai mult amenințate de dificultățile evidențiate de aceasta. Până acum, nu s-a identificat ca fiind necesară nicio corecție financiară. |
| --- | --- |

VI.

Comisia a examinat în mod sistematic măsurile naționale de aplicare adoptate și a răspuns la numeroase întrebări din partea statelor membre în perioada 2004-2006, fie în scris, fie pe durata comitetului de gestionare bisăptămânal. În plus, Comisia a examinat observațiile Curții și a monitorizat îmbunătățirile și dezvoltările pe durata reuniunilor bilaterale care au avut loc în urma anchetelor de audit la fața locului realizate în 2004 și 2005, în conformitate cu procedura sa de verificare a conturilor. Misiunile recente au permis realizarea auditului pe anii și în statele membre considerate de Curte ca fiind cel mai mult amenințate de dificultățile evidențiate de aceasta. Până acum, nu s-a identificat ca fiind necesară nicio corecție financiară.

| VII. | Comisia consideră că legislația comunitară a fost respectată și că administrarea rezervei naționale a fost în conformitate cu dispozițiile în vigoare. A se vedea răspunsurile de la punctele 35-39 și 44-47. |
| --- | --- |

VII.

Comisia consideră că legislația comunitară a fost respectată și că administrarea rezervei naționale a fost în conformitate cu dispozițiile în vigoare. A se vedea răspunsurile de la punctele 35-39 și 44-47.

| VIII. | Comisia acceptă recomandarea și subliniază faptul că examinează deja, în mai multe cazuri, observațiile Curții în contextul procedurii de verificare a conturilor. În iulie 2007, Comisia a transmis statelor membre un chestionar și a primit ulterior informații privind structurile: numărul de producători și valoarea cotei pe producător.
  În ceea ce privește Comisia, cele mai relevante informații se bazează pe cantitățile de lapte declarate de cumpărători sau de producătorii individuali în vânzările directe în statele membre în cauză. Rezumatul acestor informații este deja furnizat în chestionarul transmis Comisiei în fiecare an, înainte de 1 septembrie, în conformitate cu articolul 26 din Regulamentul (CE) nr. 595/2004. |
| --- | --- |

VIII.

Comisia acceptă recomandarea și subliniază faptul că examinează deja, în mai multe cazuri, observațiile Curții în contextul procedurii de verificare a conturilor. În iulie 2007, Comisia a transmis statelor membre un chestionar și a primit ulterior informații privind structurile: numărul de producători și valoarea cotei pe producător.

În ceea ce privește Comisia, cele mai relevante informații se bazează pe cantitățile de lapte declarate de cumpărători sau de producătorii individuali în vânzările directe în statele membre în cauză. Rezumatul acestor informații este deja furnizat în chestionarul transmis Comisiei în fiecare an, înainte de 1 septembrie, în conformitate cu articolul 26 din Regulamentul (CE) nr. 595/2004.

| IX. | Anchetele de audit la fața locului întreprinse în 2007 și la începutul anului 2008 de către Comisie au vizat deja aceleași trei state membre menționate de către Curte, prin urmare asigurând auditul pe anii precedenți și în curs în cauză. |
| --- | --- |

IX.

Anchetele de audit la fața locului întreprinse în 2007 și la începutul anului 2008 de către Comisie au vizat deja aceleași trei state membre menționate de către Curte, prin urmare asigurând auditul pe anii precedenți și în curs în cauză.

STABILIREA CANTITĂȚILOR NAȚIONALE DE REFERINȚĂ (COTE NAȚIONALE)

| 19. | Comisia împărtășește părerea Curții în ceea ce privește informațiile și concluzionează că metoda sa de negociere a fost bine elaborată și întemeiată pe criterii cât mai obiective și a vizat limitarea cererilor inițiale care au fost supraestimate. |
| --- | --- |

19.

Comisia împărtășește părerea Curții în ceea ce privește informațiile și concluzionează că metoda sa de negociere a fost bine elaborată și întemeiată pe criterii cât mai obiective și a vizat limitarea cererilor inițiale care au fost supraestimate.

| 20. | Metodologia de estimare a Comisiei poate fi considerată ca fiind rezonabilă. Datorită acestei metodologii, cererea inițială a noilor state membre (cu excepția Poloniei) evaluată inițial la 1,5 milioane tone a fost redusă la nivelul acceptabil de 0,83 milioane tone (poziție de negociere a Comisiei). Volumul negociat în Consiliu a fost de ordinul unui milion de tone.
  Ulterior, astfel cum a explicat Curtea, procesul de restructurare a presupus o scădere a interesului pentru vânzările directe. Conștient de nevoia restructurării și de necesitatea autorizării statelor membre de a-și administra propriile cantități de referință în funcție de nevoile acestora, Consiliul de Miniștri din 18 septembrie 2006 a introdus posibilitatea transferării cantităților de referință destinate vânzărilor directe (cantități rămase neutilizate în rezerva națională) către cantitățile de referință destinate livrărilor pentru campania din 2006/2007 [Regulamentul (CE) nr. 1406/2006 al Consiliului]. |
| --- | --- |

20.

Metodologia de estimare a Comisiei poate fi considerată ca fiind rezonabilă. Datorită acestei metodologii, cererea inițială a noilor state membre (cu excepția Poloniei) evaluată inițial la 1,5 milioane tone a fost redusă la nivelul acceptabil de 0,83 milioane tone (poziție de negociere a Comisiei). Volumul negociat în Consiliu a fost de ordinul unui milion de tone.

Ulterior, astfel cum a explicat Curtea, procesul de restructurare a presupus o scădere a interesului pentru vânzările directe. Conștient de nevoia restructurării și de necesitatea autorizării statelor membre de a-și administra propriile cantități de referință în funcție de nevoile acestora, Consiliul de Miniștri din 18 septembrie 2006 a introdus posibilitatea transferării cantităților de referință destinate vânzărilor directe (cantități rămase neutilizate în rezerva națională) către cantitățile de referință destinate livrărilor pentru campania din 2006/2007 [Regulamentul (CE) nr. 1406/2006 al Consiliului].

| 21. | În Polonia, un număr mare de producători care a primit o cotă pentru vânzări directe a renunțat ulterior la aceasta, iar rezerva națională a crescut în consecință. |
| --- | --- |

21.

În Polonia, un număr mare de producători care a primit o cotă pentru vânzări directe a renunțat ulterior la aceasta, iar rezerva națională a crescut în consecință.

| 22. | Examinarea trebuie realizată, în primul rând, de autoritățile competente ale statelor membre în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 595/2004. |
| --- | --- |

22.

Examinarea trebuie realizată, în primul rând, de autoritățile competente ale statelor membre în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 595/2004.

| 24-25. | Astfel cum s-a prevăzut în actul de aderare, Comisia a decis să elibereze rezerva de restructurare în favoarea statelor membre în cauză după analizarea în detaliu a acestui aspect în cadrul unui raport.
  În această analiză, Comisia a folosit informațiile puse la dispoziție de statele membre și a evaluat trecerea de la producția pentru autoconsum la producția destinată pieței pe baza a două criterii: tendința cantităților comercializate și a autoconsumului. |
| --- | --- |

24-25.

Astfel cum s-a prevăzut în actul de aderare, Comisia a decis să elibereze rezerva de restructurare în favoarea statelor membre în cauză după analizarea în detaliu a acestui aspect în cadrul unui raport.

În această analiză, Comisia a folosit informațiile puse la dispoziție de statele membre și a evaluat trecerea de la producția pentru autoconsum la producția destinată pieței pe baza a două criterii: tendința cantităților comercializate și a autoconsumului.

| 26. | În raportul său, Comisia a constatat o diminuare a autoconsumului în toate țările în cauză în perioada 2000-2005, cu excepția Lituaniei, unde s-a înregistrat o diminuare a autoconsumului în perioada 2002-2005.
  În ceea ce privește Republica Cehă, producția destinată pieței a crescut cu 0,8 % în perioada 2000-2004 și apoi cu 3,7 % în perioada 2004-2005.
  În ceea ce privește Letonia și Slovacia, nu există diferențe foarte mari între informațiile estimate de Comisie pe durata negocierilor de aderare și cele din rapoartele privind rezerva de restructurare.
  Principalele criterii evaluate au fost tendința procentajului consumului propriu și a cantităților comercializate. |
| --- | --- |

26.

În raportul său, Comisia a constatat o diminuare a autoconsumului în toate țările în cauză în perioada 2000-2005, cu excepția Lituaniei, unde s-a înregistrat o diminuare a autoconsumului în perioada 2002-2005.

În ceea ce privește Republica Cehă, producția destinată pieței a crescut cu 0,8 % în perioada 2000-2004 și apoi cu 3,7 % în perioada 2004-2005.

În ceea ce privește Letonia și Slovacia, nu există diferențe foarte mari între informațiile estimate de Comisie pe durata negocierilor de aderare și cele din rapoartele privind rezerva de restructurare.

Principalele criterii evaluate au fost tendința procentajului consumului propriu și a cantităților comercializate.

| 28. | Având în vedere contextul producției primelor două campanii pentru lapte din 2004/2005, care număra doar 11 luni, și din 2005/2006, această supraalocare a cotelor ar conduce la un risc mic de producere a unei absorbții rapide a cantității naționale de referință disponibile. De altfel, acest risc nu s-a manifestat. În Ungaria, s-a utilizat 82 % din cota de livrare pe durata campaniei din 2004/2005 și 86 % pe durata campaniei din 2005/2006.
  În mod asemănător, în Slovacia cifrele au fost de 87 % pentru campania din 2004/2005 și 97 % pentru campania din 2005/2006. |
| --- | --- |

28.

Având în vedere contextul producției primelor două campanii pentru lapte din 2004/2005, care număra doar 11 luni, și din 2005/2006, această supraalocare a cotelor ar conduce la un risc mic de producere a unei absorbții rapide a cantității naționale de referință disponibile. De altfel, acest risc nu s-a manifestat. În Ungaria, s-a utilizat 82 % din cota de livrare pe durata campaniei din 2004/2005 și 86 % pe durata campaniei din 2005/2006.

În mod asemănător, în Slovacia cifrele au fost de 87 % pentru campania din 2004/2005 și 97 % pentru campania din 2005/2006.

| 30. | În conformitate cu articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 1788/2003, Comisia a acceptat cererile de conversie transmise în februarie 2005 pentru toate statele membre, inclusiv Slovacia. De fapt, în cazul Slovaciei, Comisia și-a dat seama ulterior de lipsa de consecvență a metodei utilizate, după ce a primit unele informații suplimentare de la autoritățile slovace.
  Conștient de nevoia restructurării și de necesitatea autorizării statelor membre de a-și administra propriile cantități de referință în funcție de nevoile acestora, Consiliul de Miniștri din 18 septembrie 2006 a introdus posibilitatea transferării cantităților de referință destinate vânzărilor directe rămase neutilizate în rezerva națională în cantitățile de referință destinate livrărilor pentru campania din 2006/2007 [Regulamentul (CE) nr. 1406/2006 al Consiliului]. |
| --- | --- |

30.

În conformitate cu articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 1788/2003, Comisia a acceptat cererile de conversie transmise în februarie 2005 pentru toate statele membre, inclusiv Slovacia. De fapt, în cazul Slovaciei, Comisia și-a dat seama ulterior de lipsa de consecvență a metodei utilizate, după ce a primit unele informații suplimentare de la autoritățile slovace.

Conștient de nevoia restructurării și de necesitatea autorizării statelor membre de a-și administra propriile cantități de referință în funcție de nevoile acestora, Consiliul de Miniștri din 18 septembrie 2006 a introdus posibilitatea transferării cantităților de referință destinate vânzărilor directe rămase neutilizate în rezerva națională în cantitățile de referință destinate livrărilor pentru campania din 2006/2007 [Regulamentul (CE) nr. 1406/2006 al Consiliului].

Caseta 3 al patrulea paragraf

Examinarea trebuie realizată în primul rând de autoritățile competente ale statelor membre în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 595/2004.

PUNEREA ÎN APLICARE ȘI GESTIONAREA REGIMULUI

| 35. | Cea mai importantă sursă de informații a fost legislația națională pe care statele membre trebuie să o transmită Comisiei în luna ulterioară adoptării acesteia. Toate statele membre, inclusiv Polonia, Slovenia și Malta, au procedat astfel. Aceasta a reprezentat elementul central din monitorizarea punerii în aplicare a acquis-ului. |
| --- | --- |

35.

Cea mai importantă sursă de informații a fost legislația națională pe care statele membre trebuie să o transmită Comisiei în luna ulterioară adoptării acesteia. Toate statele membre, inclusiv Polonia, Slovenia și Malta, au procedat astfel. Aceasta a reprezentat elementul central din monitorizarea punerii în aplicare a acquis-ului.

| 37. | Definiția livrării de la articolul 5 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 1788/2003 nu se referă în mod explicit la vânzări sau donații gratuite de către producătorii de lapte către cumpărătorii acestora. Pe de altă parte, în definiția cumpărătorului de la articolul 5 litera (e) se afirmă că acesta „cumpără lapte de la producători”. În conformitate cu aceasta, definițiile lituaniene se referă la producătorul care vinde cantități cumpărătorului. Atunci când au fost invitate de Comisie să se asigure că întregul circuit al laptelui de la producător la cumpărător este declarat în scopul stabilirii cotelor, autoritățile lituaniene au răspuns că, din cauza definiției cumpărătorului drept „cumpărând” lapte de la producător, producătorii nu pot și nu distribuie lapte cumpărătorilor cu titlu gratuit.
  Autoritățile lituaniene au confirmat faptul că toate livrările (inclusiv livrările gratuite) sunt declarate. |
| --- | --- |

37.

Definiția livrării de la articolul 5 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 1788/2003 nu se referă în mod explicit la vânzări sau donații gratuite de către producătorii de lapte către cumpărătorii acestora. Pe de altă parte, în definiția cumpărătorului de la articolul 5 litera (e) se afirmă că acesta „cumpără lapte de la producători”. În conformitate cu aceasta, definițiile lituaniene se referă la producătorul care vinde cantități cumpărătorului. Atunci când au fost invitate de Comisie să se asigure că întregul circuit al laptelui de la producător la cumpărător este declarat în scopul stabilirii cotelor, autoritățile lituaniene au răspuns că, din cauza definiției cumpărătorului drept „cumpărând” lapte de la producător, producătorii nu pot și nu distribuie lapte cumpărătorilor cu titlu gratuit.

Autoritățile lituaniene au confirmat faptul că toate livrările (inclusiv livrările gratuite) sunt declarate.

| 38. | Dispozițiile în cauză privind cooperativele din Ungaria permit unei cooperative de producători de produse lactate să solicite autorităților competente să trateze cotele individuale ale membrilor săi drept cotă globală unică, a cărei gestionare se află în sarcina cooperativei. Prin urmare, o singură cotă este introdusă în registrul cotelor în numele persoanei juridice care este cooperativa. Se mai prevede faptul că atunci cooperativa își asumă, în numele membrilor săi, toate obligațiile care le revin producătorilor în conformitate cu reglementările privind cotele. Comisia consideră că acest regim nu implică niciun risc în ceea ce privește colectarea taxelor. Faptul că anumite tipuri de cooperative din Ungaria pot aduna cotele individuale ale membrilor lor fără un transfer al drepturilor de proprietate din cote este complet similar situației GAEC-urilor (Groupement agricole d'exploitation en commun – Grup agricol de exploatare în comun) parțiale din Franța, astfel cum rezultă din descrierea acestor asociații de la punctul 45 din concluziile avocatului general în cauza C-15/95. În hotărârea sa din cauza respectivă, Curtea de Justiție a aprobat recurgerea la anumite forme de societate precum GAEC-urile parțiale în scopul producției de lapte în conformitate cu regimul cotelor de lapte. |
| --- | --- |

38.

Dispozițiile în cauză privind cooperativele din Ungaria permit unei cooperative de producători de produse lactate să solicite autorităților competente să trateze cotele individuale ale membrilor săi drept cotă globală unică, a cărei gestionare se află în sarcina cooperativei. Prin urmare, o singură cotă este introdusă în registrul cotelor în numele persoanei juridice care este cooperativa. Se mai prevede faptul că atunci cooperativa își asumă, în numele membrilor săi, toate obligațiile care le revin producătorilor în conformitate cu reglementările privind cotele. Comisia consideră că acest regim nu implică niciun risc în ceea ce privește colectarea taxelor. Faptul că anumite tipuri de cooperative din Ungaria pot aduna cotele individuale ale membrilor lor fără un transfer al drepturilor de proprietate din cote este complet similar situației GAEC-urilor (Groupement agricole d'exploitation en commun – Grup agricol de exploatare în comun) parțiale din Franța, astfel cum rezultă din descrierea acestor asociații de la punctul 45 din concluziile avocatului general în cauza C-15/95. În hotărârea sa din cauza respectivă, Curtea de Justiție a aprobat recurgerea la anumite forme de societate precum GAEC-urile parțiale în scopul producției de lapte în conformitate cu regimul cotelor de lapte.

| 39. | Orice risc inerent al calității de producător/cumpărător poate fi luat în considerare în analiza riscurilor, implicit în procesul de control al producătorilor și cumpărătorilor. În mod evident, în calitate de producător, subiectul va fi înregistrat ca deținător de cote și, în calitate de cumpărător, va fi aprobat conform procedurilor obișnuite. Acesta poate face obiectul controalelor în ambele calități cu privire la orice perioadă contingentară specifică.
  Ar fi disproporționat să se excludă exercitarea de către producător a funcțiilor de cumpărător și viceversa. O astfel de excludere ar elimina, de exemplu, creșterea activităților producătorilor de lapte care își procesează propriile produse, din motive de viabilitate, cu cantitățile achiziționate de la alți producători. În plus, producătorii-cumpărători au fost înregistrați deja în vechile state membre fără a da naștere la contradicții cu regimul cotelor de lapte. |
| --- | --- |

39.

Orice risc inerent al calității de producător/cumpărător poate fi luat în considerare în analiza riscurilor, implicit în procesul de control al producătorilor și cumpărătorilor. În mod evident, în calitate de producător, subiectul va fi înregistrat ca deținător de cote și, în calitate de cumpărător, va fi aprobat conform procedurilor obișnuite. Acesta poate face obiectul controalelor în ambele calități cu privire la orice perioadă contingentară specifică.

Ar fi disproporționat să se excludă exercitarea de către producător a funcțiilor de cumpărător și viceversa. O astfel de excludere ar elimina, de exemplu, creșterea activităților producătorilor de lapte care își procesează propriile produse, din motive de viabilitate, cu cantitățile achiziționate de la alți producători. În plus, producătorii-cumpărători au fost înregistrați deja în vechile state membre fără a da naștere la contradicții cu regimul cotelor de lapte.

| 42. | Rezultatul diverselor reuniuni bilaterale și al auditurilor la fața locului întreprinse în 2007 de Comisie au demonstrat că au fost abordate problemele și criticile menționate de Curte cu privire la operațiunile contingentare în primii ani de punere în aplicare și că au fost introduse îmbunătățiri. |
| --- | --- |

42.

Rezultatul diverselor reuniuni bilaterale și al auditurilor la fața locului întreprinse în 2007 de Comisie au demonstrat că au fost abordate problemele și criticile menționate de Curte cu privire la operațiunile contingentare în primii ani de punere în aplicare și că au fost introduse îmbunătățiri.

| 43. | Orice potențial risc financiar pentru bugetul comunitar a apărut însă numai odată cu primul an de aplicare ce ar fi putut implica o taxă suplimentară, și anume anul 2005/2006. În 2007, Comisia a întreprins două anchete de audit la fața locului în cele două state membre care prezentau cel mai mare risc financiar (și anume, apropierea de cota națională de lapte sau depășirea ei) pentru care, datorită mecanismului de verificare a conturilor care a acoperit retroactiv 24 de luni, a fost într-adevăr acoperit anul contingentar 2005/2006. Mai mult, în cadrul altor audituri realizate de Comisie în 2005, reuniunile bilaterale rezultate au oferit oportunități excelente de a se discuta constatările Curții privind cotele de lapte și de a se examina dezvoltările relevante. Un alt audit a fost efectuat la începutul anului 2008 în cel de-al treilea nou stat membru care a depășit cota și, în mod similar, auditul acoperă anul contingentar 2005/2006. |
| --- | --- |

43.

Orice potențial risc financiar pentru bugetul comunitar a apărut însă numai odată cu primul an de aplicare ce ar fi putut implica o taxă suplimentară, și anume anul 2005/2006. În 2007, Comisia a întreprins două anchete de audit la fața locului în cele două state membre care prezentau cel mai mare risc financiar (și anume, apropierea de cota națională de lapte sau depășirea ei) pentru care, datorită mecanismului de verificare a conturilor care a acoperit retroactiv 24 de luni, a fost într-adevăr acoperit anul contingentar 2005/2006. Mai mult, în cadrul altor audituri realizate de Comisie în 2005, reuniunile bilaterale rezultate au oferit oportunități excelente de a se discuta constatările Curții privind cotele de lapte și de a se examina dezvoltările relevante. Un alt audit a fost efectuat la începutul anului 2008 în cel de-al treilea nou stat membru care a depășit cota și, în mod similar, auditul acoperă anul contingentar 2005/2006.

| 45. | În ceea ce privește producția din prima perioadă după aderare, Comisia a recomandat noilor state membre să nu facă uz de libertatea de a plasa cantitățile neutilizate în rezerva națională în cazul în care producătorul nu a produs cel puțin 70 % din cota sa într-o perioadă de 12 luni. Datorită aderării de la 1 mai 2004, producătorii din noile state membre nu au beneficiat de întreaga perioadă de reglementare de referință de 12 luni pe baza căreia să își calculeze producția, prin urmare reducerile nu ar fi avut un temei juridic solid.
  Autoritățile estoniene și slovace au demonstrat, în temeiul dispozițiilor naționale de preaderare, că producătorii lor operaseră de la 1 aprilie 2004 conform unei clauze de reducere pe o perioadă completă de douăsprezece luni pe baza căreia să își calculeze producția. Comisia a confirmat că acestea se aflau, în consecință, în situația de a opera reduceri, cu condiția ca pragurile superioare de producție din perioada de preaderare să fie relaxate, astfel încât în ceea ce privește perioada 2004-2005 să nu intervină nicio reducere care să nu respecte pragul de 70 %.
  În nota de subsol 26 se face trimitere la aplicarea de către Republica Slovacă a reducerilor calculate la un prag mai mare de 70 % și la cota globală în loc să fie calculate separat pentru livrări și vânzări directe. Aceste reduceri au fost realizate cu privire la producția din perioada de preaderare 2003-2004, prin urmare nu au făcut obiectul restricțiilor de reglementare postaderare. |
| --- | --- |

45.

În ceea ce privește producția din prima perioadă după aderare, Comisia a recomandat noilor state membre să nu facă uz de libertatea de a plasa cantitățile neutilizate în rezerva națională în cazul în care producătorul nu a produs cel puțin 70 % din cota sa într-o perioadă de 12 luni. Datorită aderării de la 1 mai 2004, producătorii din noile state membre nu au beneficiat de întreaga perioadă de reglementare de referință de 12 luni pe baza căreia să își calculeze producția, prin urmare reducerile nu ar fi avut un temei juridic solid.

Autoritățile estoniene și slovace au demonstrat, în temeiul dispozițiilor naționale de preaderare, că producătorii lor operaseră de la 1 aprilie 2004 conform unei clauze de reducere pe o perioadă completă de douăsprezece luni pe baza căreia să își calculeze producția. Comisia a confirmat că acestea se aflau, în consecință, în situația de a opera reduceri, cu condiția ca pragurile superioare de producție din perioada de preaderare să fie relaxate, astfel încât în ceea ce privește perioada 2004-2005 să nu intervină nicio reducere care să nu respecte pragul de 70 %.

În nota de subsol 26 se face trimitere la aplicarea de către Republica Slovacă a reducerilor calculate la un prag mai mare de 70 % și la cota globală în loc să fie calculate separat pentru livrări și vânzări directe. Aceste reduceri au fost realizate cu privire la producția din perioada de preaderare 2003-2004, prin urmare nu au făcut obiectul restricțiilor de reglementare postaderare.

| 46. | În Polonia, prima perioadă în care abrogarea cotelor, în caz de inactivitate totală, a devenit obligatorie, cu excepția cazurilor de forță majoră sau a unei justificări corespunzătoare, este 2005-2006. Polonia nu a fost obligată să aloce cote individuale în perioada 2004-2005, prin urmare nici revocarea cotelor pe motiv de subutilizare în perioada respectivă nu ar fi putut reprezenta o obligație. Criticile Curții privind rezultatul favorabil al apelurilor împotriva revocărilor care nu erau obligatorii sau a normelor care se aplică acestor proceduri de apel nu sunt relevante în cazul aplicării de către Polonia a regimului comunitar al cotelor de lapte.
  Procedura descrisă de Curte privind cei 3 900 de producători din Polonia este în conformitate cu articolul 15 alineatele (1) și (3) din Regulamentul (CE) nr. 1788/2003. |
| --- | --- |

46.

În Polonia, prima perioadă în care abrogarea cotelor, în caz de inactivitate totală, a devenit obligatorie, cu excepția cazurilor de forță majoră sau a unei justificări corespunzătoare, este 2005-2006. Polonia nu a fost obligată să aloce cote individuale în perioada 2004-2005, prin urmare nici revocarea cotelor pe motiv de subutilizare în perioada respectivă nu ar fi putut reprezenta o obligație. Criticile Curții privind rezultatul favorabil al apelurilor împotriva revocărilor care nu erau obligatorii sau a normelor care se aplică acestor proceduri de apel nu sunt relevante în cazul aplicării de către Polonia a regimului comunitar al cotelor de lapte.

Procedura descrisă de Curte privind cei 3 900 de producători din Polonia este în conformitate cu articolul 15 alineatele (1) și (3) din Regulamentul (CE) nr. 1788/2003.

| 47. | Astfel cum însăși Curtea de Conturi a remarcat anterior, statele membre se bucură de o libertate considerabilă în ceea ce privește administrarea cantităților naționale de referință în funcție de obiectivele lor economice sau sociale specifice. Exercitarea acestei libertăți este reglementată în articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1788/2003 al Consiliului care prevede că statele membre alocă producătorilor cantități din rezerva națională „în funcție de criteriile obiective comunicate Comisiei”. |
| --- | --- |

47.

Astfel cum însăși Curtea de Conturi a remarcat anterior, statele membre se bucură de o libertate considerabilă în ceea ce privește administrarea cantităților naționale de referință în funcție de obiectivele lor economice sau sociale specifice. Exercitarea acestei libertăți este reglementată în articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1788/2003 al Consiliului care prevede că statele membre alocă producătorilor cantități din rezerva națională „în funcție de criteriile obiective comunicate Comisiei”.

Caseta 4 primul paragraf

În conformitate cu libertatea conferită statelor membre, sistemul polonez favorizează mai curând producătorii existenți care își extind producția decât producătorii nou-intrați pe piață. În conformitate cu legislația notificată de autoritățile poloneze, alocările din rezerva națională către producătorii existenți sunt condiționate de o creștere documentată a vânzărilor comparativ cu cota din anul anterior. Alocările sunt stabilite printr-un calcul matematic al mediei anuale a vânzărilor exploatării extinse. Prin urmare, alocarea rezultată coincide cu vânzările efective de lapte documentate pe o anumită perioadă și deci nu depășește valoarea necesară acoperirii capacității beneficiarului. Obiectivitatea acestui sistem pare să nu facă obiectul niciunei incertitudini.

Al doilea paragraf

Comisia consideră că scara și capacitatea de producție sunt criterii obiective în scopul deosebirii categoriilor de acces la rezerva națională.

Al treilea paragraf

La 18 septembrie 2006, Consiliul, conștient de nevoia restructurării și de necesitatea autorizării statelor membre de a-și administra propriile cantități de referință în funcție de nevoile lor, a introdus posibilitatea transferării cantităților de referință destinate vânzărilor directe rămase neutilizate în rezerva națională către cantitățile de referință destinate livrărilor pentru campania din 2006/2007 [Regulamentul (CE) nr. 1406/2006 al Consiliului]. Aceasta se aplică și punctului 49.

| 51. | O valoare separată de referință a grăsimii poate fi stabilită numai cu trimitere la cota de lapte a producătorului. Prin urmare, producătorii care fac livrări fără o cotă de lapte nu dispun, în mod inevitabil, de o valoare de referință a grăsimii, pe bază căreia livrările acestora ar putea fi modificate ascendent sau descendent. |
| --- | --- |

51.

O valoare separată de referință a grăsimii poate fi stabilită numai cu trimitere la cota de lapte a producătorului. Prin urmare, producătorii care fac livrări fără o cotă de lapte nu dispun, în mod inevitabil, de o valoare de referință a grăsimii, pe bază căreia livrările acestora ar putea fi modificate ascendent sau descendent.

| 52. | În general, atunci când producătorii care folosesc „vânzările directe” trec la livrări, aceștia nu își schimbă efectivul de vaci. În consecință, aceștia au vaci de lapte de aceeași rasă și omogene din punct de vedere al calității laptelui produs. Prin urmare, aplicarea derogării prevăzute la articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 595/2004 al Comisiei pare coerentă.
  În răspunsul lor, autoritățile lituaniene au dat dovadă de intransigență în analiza legată de conținutul de grăsime în momentul stabilirii nivelurilor de referință și pe durata transferului la livrări.
  În plus, pentru a se evita riscurile de deviere de la nivelurile de referință comparativ cu valoarea stabilită la începutul regimului, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1788/2003, s-a prevăzut un mecanism de ajustare în scopul restabilirii nivelurilor de referință pentru grăsime din momentul în care există o creștere de peste 0,1 g/kg de grăsime. |
| --- | --- |

52.

În general, atunci când producătorii care folosesc „vânzările directe” trec la livrări, aceștia nu își schimbă efectivul de vaci. În consecință, aceștia au vaci de lapte de aceeași rasă și omogene din punct de vedere al calității laptelui produs. Prin urmare, aplicarea derogării prevăzute la articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 595/2004 al Comisiei pare coerentă.

În răspunsul lor, autoritățile lituaniene au dat dovadă de intransigență în analiza legată de conținutul de grăsime în momentul stabilirii nivelurilor de referință și pe durata transferului la livrări.

În plus, pentru a se evita riscurile de deviere de la nivelurile de referință comparativ cu valoarea stabilită la începutul regimului, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1788/2003, s-a prevăzut un mecanism de ajustare în scopul restabilirii nivelurilor de referință pentru grăsime din momentul în care există o creștere de peste 0,1 g/kg de grăsime.

CONTROALE

| 53. | Deși s-a convenit asupra importanței controalelor ce urmează a fi întreprinse, se evidențiază faptul că în primul an de punere în aplicare examinat de Curte, a existat un risc financiar extrem de scăzut deoarece exista o probabilitate scăzută de depășire a cantităților naționale de referință, dat fiind că acestea s-au aplicat timp de 11 luni (1 mai 2004-31 martie 2005). |
| --- | --- |

53.

Deși s-a convenit asupra importanței controalelor ce urmează a fi întreprinse, se evidențiază faptul că în primul an de punere în aplicare examinat de Curte, a existat un risc financiar extrem de scăzut deoarece exista o probabilitate scăzută de depășire a cantităților naționale de referință, dat fiind că acestea s-au aplicat timp de 11 luni (1 mai 2004-31 martie 2005).

| 54. | Contactele bilaterale ale Comisiei cu statele membre în cauză și anchetele recente de audit la fața locului din Polonia și Republica Cehă indică faptul că au fost luate în considerare constatările Curții și că au fost și continuă să fie aplicate îmbunătățiri. |
| --- | --- |

54.

Contactele bilaterale ale Comisiei cu statele membre în cauză și anchetele recente de audit la fața locului din Polonia și Republica Cehă indică faptul că au fost luate în considerare constatările Curții și că au fost și continuă să fie aplicate îmbunătățiri.

| 55. | Controalele la sediul cumpărătorilor sunt efectuate pe baza declarației anuale privind cumpărările, prin urmare sunt cel mai bine efectuate după depunerea declarației. |
| --- | --- |

55.

Controalele la sediul cumpărătorilor sunt efectuate pe baza declarației anuale privind cumpărările, prin urmare sunt cel mai bine efectuate după depunerea declarației.

| 56. | În mod logic, planul de control al cumpărătorilor ar fi complet doar după încheierea campaniei pentru lapte, deoarece se bazează pe declarațiile cumpărătorilor. În ceea ce privește producătorii și transportatorii, Comisia este de acord că întârzierea planurilor de control împiedică un control corespunzător.
  Autoritățile din Ungaria au explicat că toți cumpărătorii au fost controlați în 2004/2005, însă criteriile de risc au fost introduse în anii următori.
  Slovacia a explicat că în 2005/2006 exista deja o oarecare formă de analiză a riscurilor și că din 2006/2007 este utilizat un sistem pe bază de puncte. Din aprilie 2007, în departamentul de control este înființată o secție independentă de analiză a riscului. |
| --- | --- |

56.

În mod logic, planul de control al cumpărătorilor ar fi complet doar după încheierea campaniei pentru lapte, deoarece se bazează pe declarațiile cumpărătorilor. În ceea ce privește producătorii și transportatorii, Comisia este de acord că întârzierea planurilor de control împiedică un control corespunzător.

Autoritățile din Ungaria au explicat că toți cumpărătorii au fost controlați în 2004/2005, însă criteriile de risc au fost introduse în anii următori.

Slovacia a explicat că în 2005/2006 exista deja o oarecare formă de analiză a riscurilor și că din 2006/2007 este utilizat un sistem pe bază de puncte. Din aprilie 2007, în departamentul de control este înființată o secție independentă de analiză a riscului.

| 57. | Este dificil de conceput o analiză a riscului pentru un domeniu care nu a fost controlat anterior și în care nu sunt cunoscute încă toate riscurile. Discuțiile bilaterale ale Comisiei și auditul arată că analiza riscului și planificarea controlului în anii următori au devenit mai complexe. În Republica Cehă, de exemplu, analiza riscului a fost oficializată din 2005/2006.
  Autoritățile poloneze efectuează analiza riscului pentru producătorii de lapte la sfârșitul anului contingentar respectiv. Se verifică integralitatea și veridicitatea declarației de livrare (depusă în mai) și astfel este rezonabil ca analiza riscului să fie realizată după sfârșitul anului contingentar respectiv. În Polonia, planul de control a fost emis în septembrie 2006 – și controalele din campania pentru lapte 2005/2006 nu trebuiau să fie realizate înainte de 30 septembrie 2007. Printr-o misiune de verificare a conturilor s-a verificat dacă în 2006/2007 controalele s-au bazat pe o analiză a riscului. De asemenea, s-a verificat dacă, deși nu se bazau pe o analiză a riscului planificată, controalele din 2004/2005 și 2005/2006 au fost executate. |
| --- | --- |

57.

Este dificil de conceput o analiză a riscului pentru un domeniu care nu a fost controlat anterior și în care nu sunt cunoscute încă toate riscurile. Discuțiile bilaterale ale Comisiei și auditul arată că analiza riscului și planificarea controlului în anii următori au devenit mai complexe. În Republica Cehă, de exemplu, analiza riscului a fost oficializată din 2005/2006.

Autoritățile poloneze efectuează analiza riscului pentru producătorii de lapte la sfârșitul anului contingentar respectiv. Se verifică integralitatea și veridicitatea declarației de livrare (depusă în mai) și astfel este rezonabil ca analiza riscului să fie realizată după sfârșitul anului contingentar respectiv. În Polonia, planul de control a fost emis în septembrie 2006 – și controalele din campania pentru lapte 2005/2006 nu trebuiau să fie realizate înainte de 30 septembrie 2007. Printr-o misiune de verificare a conturilor s-a verificat dacă în 2006/2007 controalele s-au bazat pe o analiză a riscului. De asemenea, s-a verificat dacă, deși nu se bazau pe o analiză a riscului planificată, controalele din 2004/2005 și 2005/2006 au fost executate.

| 58. | Comisia este de acord că regimul de control ar trebui să includă toți producătorii agricoli care comercializează lapte, iar pe durata misiunilor de audit și a contactelor bilaterale Comisia a solicitat statelor membre să includă toți producătorii de lapte, cu sau fără cotă, în analiza riscului.
  Totuși, livrarea laptelui fără cotă nu încalcă regulamentul, iar riscul financiar pentru producătorii foarte mici nu poate fi mare. Raportul dintre vânzările directe și cota de livrare este cu mult mai mic de 3 % în majoritatea cazurilor. |
| --- | --- |

58.

Comisia este de acord că regimul de control ar trebui să includă toți producătorii agricoli care comercializează lapte, iar pe durata misiunilor de audit și a contactelor bilaterale Comisia a solicitat statelor membre să includă toți producătorii de lapte, cu sau fără cotă, în analiza riscului.

Totuși, livrarea laptelui fără cotă nu încalcă regulamentul, iar riscul financiar pentru producătorii foarte mici nu poate fi mare. Raportul dintre vânzările directe și cota de livrare este cu mult mai mic de 3 % în majoritatea cazurilor.

| 59. | Deși legislația privind cotele de lapte nu cere acest lucru, Comisia recomandă, de asemenea, cu insistență verificările încrucișate descrise de Curte. |
| --- | --- |

59.

Deși legislația privind cotele de lapte nu cere acest lucru, Comisia recomandă, de asemenea, cu insistență verificările încrucișate descrise de Curte.

| 60. | Comisia recunoaște importanța unui control corespunzător în momentul cel mai potrivit. Pe durata misiunilor/contactelor bilaterale, statelor membre li s-a amintit faptul că trebuie efectuate cel puțin parțial controale în cursul anului la producători. În anul contingentar 2005/2006, autoritățile lituaniene au efectuat controale „în cursul anului” la producători și societăți de transport.
  Ungaria nu a efectuat controale „în cursul anului” la producători în ceea ce privește anul 2004/2005 sau 2005/2006, în schimb le-a efectuat după sfârșitul campaniilor pentru lapte. Totuși, au fost efectuate controale în cursul anului în ceea ce privește anul 2006/2007. |
| --- | --- |

60.

Comisia recunoaște importanța unui control corespunzător în momentul cel mai potrivit. Pe durata misiunilor/contactelor bilaterale, statelor membre li s-a amintit faptul că trebuie efectuate cel puțin parțial controale în cursul anului la producători. În anul contingentar 2005/2006, autoritățile lituaniene au efectuat controale „în cursul anului” la producători și societăți de transport.

Ungaria nu a efectuat controale „în cursul anului” la producători în ceea ce privește anul 2004/2005 sau 2005/2006, în schimb le-a efectuat după sfârșitul campaniilor pentru lapte. Totuși, au fost efectuate controale în cursul anului în ceea ce privește anul 2006/2007.

61 a treia liniuță

Autoritățile poloneze au acceptat recomandarea Curții și din august 2006 au fost de acord să atașeze fișe de lucru la rapoartele de control.

Procesul de urmărire și sancționare al autorităților poloneze este abordat în contextul procedurii Comisiei de verificare a conturilor, care acoperă anul în cauză și este în curs.

61 a patra liniuță

Întrucât păstrarea acestor informații poate fi utilă în anumite circumstanțe, de exemplu în scopul adaptării criteriilor de analiză a riscului de la un an la altul, aceasta nu este o cerință de reglementare.

Statele membre vor primi recomandări în acest sens.

CONCLUZIE ȘI RECOMANDĂRI

| 73. | În ceea ce privește stabilirea vânzărilor directe, Comisia a fost cât mai restrictivă, folosind o metodă de estimare bazată pe criterii obiective. Aceste estimări sunt considerate ca fiind rezonabile și au fost aplicate în mod uniform în toate statele membre.
  Datorită acestei metodologii, cererea inițială a noilor state membre (cu excepția Poloniei) evaluată inițial la 1,5 milioane tone a fost redusă la nivelul acceptabil de 0,73 milioane tone (poziție de negociere a Comisiei). Volumul negociat în Consiliu a fost de ordinul unui milion de tone. |
| --- | --- |

73.

În ceea ce privește stabilirea vânzărilor directe, Comisia a fost cât mai restrictivă, folosind o metodă de estimare bazată pe criterii obiective. Aceste estimări sunt considerate ca fiind rezonabile și au fost aplicate în mod uniform în toate statele membre.

Datorită acestei metodologii, cererea inițială a noilor state membre (cu excepția Poloniei) evaluată inițial la 1,5 milioane tone a fost redusă la nivelul acceptabil de 0,73 milioane tone (poziție de negociere a Comisiei). Volumul negociat în Consiliu a fost de ordinul unui milion de tone.

| 74. | Astfel cum s-a prevăzut în actul de aderare, Comisia a decis să elibereze rezerva de restructurare în favoarea statelor membre în cauză după analizarea în detaliu a acestui aspect în cadrul unui raport. Statisticile puse la dispoziție de statele membre au fost utilizate și supuse unei verificări încrucișate. S-au efectuat verificări încrucișate între informațiile din raport și cele din ancheta privind cotele [articolul 26 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 595/2004] și între statisticile din raport și cele ale Eurostat și ZMP. A se vedea răspunsul de la punctele 24-25.
  Orice potențial risc financiar pentru bugetul comunitar a apărut însă numai odată cu primul an de aplicare ce ar fi putut implica o taxă suplimentară, și anume 2005/2006. În 2007, Comisia a întreprins două anchete de audit la fața locului în cele două state membre care prezentau cel mai mare risc financiar (și anume apropierea de cota națională de lapte sau depășirea ei) pentru care, datorită mecanismului de verificare a conturilor care a acoperit retroactiv 24 de luni, anul contingentar 2005/2006 a fost într-adevăr acoperit. Mai mult, în cadrul altor audituri realizate de Comisie în 2005, reuniunile bilaterale rezultate au oferit oportunități excelente de a se discuta constatările Curții privind cotele de lapte și de a se examina dezvoltările relevante. Un alt audit a fost efectuat la începutul anului 2008 în cel de-al treilea nou stat membru care a depășit cota și, în mod similar, auditul acoperă anul contingentar 2005/2006. |
| --- | --- |

74.

Astfel cum s-a prevăzut în actul de aderare, Comisia a decis să elibereze rezerva de restructurare în favoarea statelor membre în cauză după analizarea în detaliu a acestui aspect în cadrul unui raport. Statisticile puse la dispoziție de statele membre au fost utilizate și supuse unei verificări încrucișate. S-au efectuat verificări încrucișate între informațiile din raport și cele din ancheta privind cotele [articolul 26 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 595/2004] și între statisticile din raport și cele ale Eurostat și ZMP. A se vedea răspunsul de la punctele 24-25.

Orice potențial risc financiar pentru bugetul comunitar a apărut însă numai odată cu primul an de aplicare ce ar fi putut implica o taxă suplimentară, și anume 2005/2006. În 2007, Comisia a întreprins două anchete de audit la fața locului în cele două state membre care prezentau cel mai mare risc financiar (și anume apropierea de cota națională de lapte sau depășirea ei) pentru care, datorită mecanismului de verificare a conturilor care a acoperit retroactiv 24 de luni, anul contingentar 2005/2006 a fost într-adevăr acoperit. Mai mult, în cadrul altor audituri realizate de Comisie în 2005, reuniunile bilaterale rezultate au oferit oportunități excelente de a se discuta constatările Curții privind cotele de lapte și de a se examina dezvoltările relevante. Un alt audit a fost efectuat la începutul anului 2008 în cel de-al treilea nou stat membru care a depășit cota și, în mod similar, auditul acoperă anul contingentar 2005/2006.

Recomandarea 1

Al doilea paragraf

În iulie 2007, Comisia a transmis un chestionar privind aplicarea cotei în scopul colectării de date statistice privind evaluarea numărului și a dimensiunii producătorilor care produc pentru vânzări directe și livrări.

Totuși, întrucât o urmărire a procesului de restructurare este necesară din punct de vedere al cunoștințelor despre lanțul de producție, aceasta este mai puțin importantă în sensul monitorizării obligațiilor privind regimul cotelor.

| 75. | 1. | O supraalocare a cotei de livrări a apărut în două state membre. Alocările au fost aduse în cadrul cantităților globale relevante în prima perioadă (Slovacia) și cu efect în a doua perioadă (Ungaria). Niciun stat membru în cauză nu a înregistrat producția care a depășit cantitatea livrărilor sale. |
| --- | --- | --- |

75.

1.

O supraalocare a cotei de livrări a apărut în două state membre. Alocările au fost aduse în cadrul cantităților globale relevante în prima perioadă (Slovacia) și cu efect în a doua perioadă (Ungaria). Niciun stat membru în cauză nu a înregistrat producția care a depășit cantitatea livrărilor sale.

| 6. | Autoritățile lituaniene au confirmat faptul că toate livrările (inclusiv livrările gratuite) sunt declarate. |
| --- | --- |

6.

Autoritățile lituaniene au confirmat faptul că toate livrările (inclusiv livrările gratuite) sunt declarate.

| 7. | Exploatarea cotelor la nivelul cooperativelor din Ungaria este în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție și nu prezintă un risc pentru colectarea taxelor. |
| --- | --- |

7.

Exploatarea cotelor la nivelul cooperativelor din Ungaria este în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție și nu prezintă un risc pentru colectarea taxelor.

| 8. | Comisia consideră că orice riscuri inerente calității de producător-cumpărător urmează să fie luate în considerare în evaluarea riscurilor implicită în procedura de control. |
| --- | --- |

8.

Comisia consideră că orice riscuri inerente calității de producător-cumpărător urmează să fie luate în considerare în evaluarea riscurilor implicită în procedura de control.

| 9. | Astfel cum s-a explicat în detaliu în răspunsurile Comisiei la punctul 47 și caseta 4, Comisia nu consideră că în cadrul exploatării rezervelor naționale au avut loc anomalii. |
| --- | --- |

9.

Astfel cum s-a explicat în detaliu în răspunsurile Comisiei la punctul 47 și caseta 4, Comisia nu consideră că în cadrul exploatării rezervelor naționale au avut loc anomalii.

| 10. | Rezultatul diverselor reuniuni bilaterale și a auditurilor la fața locului întreprinse de Comisie au demonstrat că au fost abordate problemele și criticile menționate de Curte cu privire la operațiunile contingentare în primii ani de punere în aplicare și că au fost introduse îmbunătățiri. |
| --- | --- |

10.

Rezultatul diverselor reuniuni bilaterale și a auditurilor la fața locului întreprinse de Comisie au demonstrat că au fost abordate problemele și criticile menționate de Curte cu privire la operațiunile contingentare în primii ani de punere în aplicare și că au fost introduse îmbunătățiri.

| 11. | Rezultatul diverselor reuniuni bilaterale și al auditurilor la fața locului întreprinse de Comisie au demonstrat că au fost abordate problemele și criticile menționate de Curte cu privire la operațiunile contingentare în primii ani de punere în aplicare și că au fost introduse îmbunătățiri. |
| --- | --- |

11.

Rezultatul diverselor reuniuni bilaterale și al auditurilor la fața locului întreprinse de Comisie au demonstrat că au fost abordate problemele și criticile menționate de Curte cu privire la operațiunile contingentare în primii ani de punere în aplicare și că au fost introduse îmbunătățiri.

| 12. | Problemele inițiale din anii de început au fost rectificate cu îmbunătățiri semnificative de statele membre. |
| --- | --- |

12.

Problemele inițiale din anii de început au fost rectificate cu îmbunătățiri semnificative de statele membre.

| 13. | Astfel cum s-a explicat în răspunsul Comisiei la punctul 56, s-au introdus îmbunătățiri de către statele membre. |
| --- | --- |

13.

Astfel cum s-a explicat în răspunsul Comisiei la punctul 56, s-au introdus îmbunătățiri de către statele membre.

| 14. | Comisia recunoaște importanța unui control corespunzător în momentul cel mai potrivit. S-au introdus îmbunătățiri de către statele membre. |
| --- | --- |

14.

Comisia recunoaște importanța unui control corespunzător în momentul cel mai potrivit. S-au introdus îmbunătățiri de către statele membre.

| 15. | Ungariei și altor state membre în cauză li s-a amintit faptul că trebuie efectuate cel puțin parțial controale în cursul anului la producători și transportatori. Ulterior, s-au introdus îmbunătățiri de către statele membre. |
| --- | --- |

15.

Ungariei și altor state membre în cauză li s-a amintit faptul că trebuie efectuate cel puțin parțial controale în cursul anului la producători și transportatori. Ulterior, s-au introdus îmbunătățiri de către statele membre.

| 16. | Comisia a examinat problemele ridicate de statele membre și este satisfăcută că s-au introdus îmbunătățiri în anii ce au urmat anchetei Curții. |
| --- | --- |

16.

Comisia a examinat problemele ridicate de statele membre și este satisfăcută că s-au introdus îmbunătățiri în anii ce au urmat anchetei Curții.

| 76. | Problemele întâlnite sunt inerente în aplicarea unui nou regim. Totuși, s-a constatat faptul că au fost abordate preocupările Curții privind primii ani de punere în aplicare, atunci când exista un risc mic de impact financiar asupra bugetului comunitar și s-au introdus îmbunătățiri. Acest lucru este monitorizat în continuare în conformitate cu procedura de verificare și în ceea ce privește anii contingentari examinați de Curte, în special în statele membre în care depășirea este evidentă sau probabilă. |
| --- | --- |

76.

Problemele întâlnite sunt inerente în aplicarea unui nou regim. Totuși, s-a constatat faptul că au fost abordate preocupările Curții privind primii ani de punere în aplicare, atunci când exista un risc mic de impact financiar asupra bugetului comunitar și s-au introdus îmbunătățiri. Acest lucru este monitorizat în continuare în conformitate cu procedura de verificare și în ceea ce privește anii contingentari examinați de Curte, în special în statele membre în care depășirea este evidentă sau probabilă.

Recomandarea 2

Primul paragraf

Comisia a examinat dezvoltările atât în contextul reuniunilor bilaterale, cât și al anchetelor de audit la fața locului realizate în conformitate cu procedurile sale de verificare a conturilor.

În ceea ce privește punctul 1 din figura 4: s-au corectat supraalocările cotei de livrare din Ungaria și Slovacia.

În ceea ce privește punctul 10 din figura 4: utilizarea rezervei naționale din Polonia și Lituania s-a bazat pe criterii obiective, prin urmare nu este discriminatorie.

Al doilea paragraf

Comisia este de acord să sublinieze în continuare observațiile Curții, a cărei poziție o împărtășește.

Al treilea paragraf

După consultarea Comitetului de gestionare a laptelui și a produselor lactate, Comisia a propus deja o reducere în intensitate a controalelor prevăzute la articolul 21 alineatul(2) din Regulamentul (CE) nr. 595/2004. S-a stabilit o rată a controlului de 1 % pentru producătorii cu o producție sub 5 000 kg. Regulamentul (CE) nr. 228/2008 al Comisiei (1) se aplică din 2007/2008.

Al cincilea paragraf

După caz, această practică este într-adevăr încurajată. Totuși, datorită implicării diferitelor servicii, competențelor, experienței tehnice etc., este adesea nepractică.

Recomandarea 3

Nu există nicio obligație de alocare a cotei tuturor producătorilor. Totuși, Comisia este de acord că trebuie luate în considerare toate cantitățile de lapte comercializat.

Recomandarea 4

Primul paragraf

„Evaluarea stării de sănătate” va permite să se verifice dacă nivelul cotei trebuie ajustat sau dacă trebuie aduse îmbunătățiri tehnice înainte de 2015, înainte de sfârșitul regimului. Obiectivul este de a avea o tranziție înainte de 2015 într-un cadru cât mai transparent și cât mai simplu.

Prima liniuță

Statele membre au mult timp la dispoziție pentru a organiza transferul cotei. Aceasta permite o restructurare, ceea ce este lucrul cel mai potrivit în situația lor. De exemplu, aceștia pot opta pentru punerea în aplicare a unui program de restructurare în conformitate cu articolul 18 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1788/2003.

A doua liniuță

Comisia încearcă să propună Consiliului un cadru precis cu creșteri treptate ale cotei până la expirarea acestora în 2015 în scopul oferirii producătorilor a unei perspective clare asupra viitorului. Aceasta permite producătorilor activi să își dezvolte în continuare afacerea.

---

(1)  Regulamentul (CE) nr. 228/2008 al Comisiei din 13 martie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 595/2004 în ceea ce privește intensitatea controalelor livrărilor și vânzărilor directe de lapte (JO L 70, 14.3.2008, p. 7).

---