# Az Európai Unió C 155/2008

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 155 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 51. évfolyam2008. június 20. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 155

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

51. évfolyam2008. június 20.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2008/C 155/01 | A Bizottság közleménye a kockázatértékelés eredményeiről és a kockázatcsökkentési stratégiákról a következő anyagok vonatkozásában: cink-oxid, cink-szulfát, cink-foszfát (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 155/02 | Bizottsági közlemény az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról | 10 |
| 2008/C 155/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5044 – Bridgepoint/Pret a Manger) (
  1
  ) | 23 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2008/C 155/01

A Bizottság közleménye a kockázatértékelés eredményeiről és a kockázatcsökkentési stratégiákról a következő anyagok vonatkozásában: cink-oxid, cink-szulfát, cink-foszfát (
  1
  )

1

1

2008/C 155/02

Bizottsági közlemény az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról

10

2008/C 155/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5044 – Bridgepoint/Pret a Manger) (
  1
  )

1

23

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 155/04 | Euro-átváltási árfolyamok | 24 |
| | TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2008/C 155/05 | A Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló és a 70/2001/EK rendeletet módosító 1857/2006/EK bizottsági rendelet értelmében nyújtott állami támogatásokról adott tagállami tájékoztatás összefoglalása | 25 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2008/C 155/04

Euro-átváltási árfolyamok

24

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2008/C 155/05

A Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló és a 70/2001/EK rendeletet módosító 1857/2006/EK bizottsági rendelet értelmében nyújtott állami támogatásokról adott tagállami tájékoztatás összefoglalása

25

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 155/06 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5046 – Friesland/Campina) (
  1
  ) | 31 |
| 2008/C 155/07 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5182 – Shell/BP/AFS/GlobeFuel) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 32 |
| 2008/C 155/08 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5158 – Strabag/Kirchhoff) (
  1
  ) | 33 |
| 2008/C 155/09 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5186 – Investor AB/Altor/Lindorff JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 34 |

V   Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2008/C 155/06

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5046 – Friesland/Campina) (
  1
  )

1

31

2008/C 155/07

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5182 – Shell/BP/AFS/GlobeFuel) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

32

2008/C 155/08

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5158 – Strabag/Kirchhoff) (
  1
  )

1

33

2008/C 155/09

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5186 – Investor AB/Altor/Lindorff JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

34

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 20.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 155/1

---

A Bizottság közleménye a kockázatértékelés eredményeiről és a kockázatcsökkentési stratégiákról a következő anyagok vonatkozásában: cink-oxid, cink-szulfát, cink-foszfát

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 155/01)

A létező anyagok kockázatainak értékeléséről és ellenőrzéséről szóló, 1993. március 23-i 793/93/EGK tanácsi rendelet (1) szabályozza az adatszolgáltatást, az elsőbbségi anyagok meghatározását, a kockázatértékelést és szükség esetén a létező anyagok kockázatainak csökkentésére irányuló stratégiák kidolgozását.

A 793/93/EGK rendelet értelmében az alábbi anyagok értékelendő elsőbbségi anyagoknak minősülnek, a 793/93/EGK rendeletben megállapított elsőbbségi anyagok második listájáról rendelkező 2268/95/EK bizottsági rendelettel (2) összhangban:

| — | cink-oxid, |
| --- | --- |

—

cink-oxid,

| — | cink-szulfát, |
| --- | --- |

—

cink-szulfát,

| — | cink-foszfát. |
| --- | --- |

—

cink-foszfát.

Az említett rendeletnek megfelelően kijelölt referens tagállam a létező anyagok embert és környezetet érintő kockázatainak becslésére vonatkozó elvek megállapításáról szóló, 1994. június 28-i 1488/94/EK bizottsági rendelettel (3) összhangban befejezte az említett anyagokkal kapcsolatos, az embert és a környezetet érintő kockázatok értékelését, és a 793/93/EGK rendeletnek megfelelően stratégiát javasolt a kockázatok csökkentésére.

A toxicitási, ökotoxicitási és környezetvédelmi tudományos bizottság (SCTEE) és az egészségügyi és környezeti kockázatok tudományos bizottsága (EKKTB) konzultációt követően véleményt bocsátott ki a referens tagállam által elvégzett kockázatértékelésekre vonatkozóan. Ezek a vélemények megtalálhatók a tudományos bizottságok weboldalán.

A 793/93/EGK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése előírja a kockázatértékelés eredményeinek és a kockázatcsökkentésre javasolt stratégiáknak a közösségi szintű elfogadását, és a Bizottság által történő közzétételét. Ez a közlemény a 2008/468/EK kapcsolódó bizottsági ajánlással (4) (az ajánlás hivatkozása beszúrandó) együtt teszi közzé a kockázatértékelések eredményeit (5) és a fent említett anyagok kockázatainak csökkentésére irányuló stratégiákat.

Az ebben a közleményben meghatározott kockázatértékelés eredményei és a kockázatcsökkentésre vonatkozó stratégiák összhangban vannak a 793/93/EGK rendelet 15. cikke (1) bekezdésének megfelelően felállított bizottság véleményével.

---

(1)  HL L 84., 1993.4.5., 1. o.

(2)  HL L 231., 1995.9.28., 18. o.

(3)  HL L 161., 1994.6.29., 3. o.

(4)  HL L 161., 2008.6.20.

(5)  Az átfogó kockázatértékelési jelentés, valamint annak összefoglalása, megtalálható a Kémiai Anyagokkal Foglalkozó Európai Hivatal internetes oldalán:

http://ecb.jrc.it/existing-substances/

---

MELLÉKLET

1. RÉSZ

| CAS-szám: 1314-13-2 | | Einecs-szám: 215-222-5 |
| --- | --- | --- |
| Szerkezeti képlet: | ZnO |
| Einecs-megnevezés: | Cink-oxid |
| IUPAC-megnevezés: | Cink-oxid |
| Referens tagállam: | Hollandia |
| Osztályozás (1): | N; R50-53 |

CAS-szám: 1314-13-2

Einecs-szám: 215-222-5

Szerkezeti képlet:

ZnO

Einecs-megnevezés:

Cink-oxid

IUPAC-megnevezés:

Cink-oxid

Referens tagállam:

Hollandia

Osztályozás (1):

N; R50-53

A kockázatértékelés a Bizottsághoz az előadó tagállam által eljuttatott kockázatértékelési jelentésben leírt, az Európai Közösségben előállított vagy oda behozott anyag életciklusával kapcsolatos gyakorlatokon alapul. A kockázatbecslés a fémekre vonatkozó, korszerű módszertan szerint és a létező anyagok kockázatainak becslését szabályozó 1488/94/EK bizottsági rendelet alkalmazását segítő, kockázatértékelésről szóló technikai útmutatóval összhangban készült.

A kockázatértékelés – a rendelkezésre álló információk alapján – meghatározta, hogy az Európai Közösségben az anyagot főként gumianyagok feldolgozási keverékeiben, illetve üveg- és kerámiatermékekben használják. Felhasználják továbbá festékekben korroziógátló szerként, cinket tartalmazó vegyi anyagok nyersanyagaként, tüzelő- és kenőanyagok adalékaként, valamint műtrágyák, állateledelek és emberi vitaminkészítmények cink tartalmának biztosítására. Nanoanyagként történő felhasználása nem került értékelésre.

KOCKÁZATÉRTÉKELÉS

A.   Emberi egészség

A MUNKAVÁLLALÓKKAL

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

a kockázatok csökkentése érdekében különleges intézkedésekre van szükség. E következtetést az alábbiak indokolják:

| — | fémfüst-lázzal kapcsolatos aggályok, rézzel bevont acél hegesztése során, akut belélegzési toxicitás következtében, |
| --- | --- |

—

fémfüst-lázzal kapcsolatos aggályok, rézzel bevont acél hegesztése során, akut belélegzési toxicitás következtében,

| — | a szervezet egészére kifejtett káros hatásokkal kapcsolatos aggályok a cink-oxidot tartalmazó festékek használata révén megvalósuló ismételt bőrfelületi és az ismételt kombinált (belégzési és bőrfelületi) expozíció következtében. |
| --- | --- |

—

a szervezet egészére kifejtett káros hatásokkal kapcsolatos aggályok a cink-oxidot tartalmazó festékek használata révén megvalósuló ismételt bőrfelületi és az ismételt kombinált (belégzési és bőrfelületi) expozíció következtében.

A FOGYASZTÓKKAL

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy a jelenleg alkalmazottakon felüli vizsgálatokra vagy kockázatcsökkentő intézkedésekre. E következtetést az alábbiak indokolják:

| — | a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők. |
| --- | --- |

—

a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők.

AZ ANYAG KÁROSÍTÓ HATÁSÁT KÖRNYEZETI HATÁSKÉNT ELSZENVEDŐ EMBEREKKEL

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy a jelenleg alkalmazottakon felüli vizsgálatokra vagy kockázatcsökkentő intézkedésekre. E következtetést az alábbiak indokolják:

| — | a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők. |
| --- | --- |

—

a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők.

AZ EMBERI EGÉSSZÉGGEL (fiziko-kémiai tulajdonságokkal)

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy a jelenleg alkalmazottakon felüli vizsgálatokra vagy kockázatcsökkentő intézkedésekre. E következtetést az alábbiak indokolják:

| — | a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők. |
| --- | --- |

—

a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők.

B.   Környezet

A megadott következtetések csak a helyi forgatókönyvekre vonatkoznak. Érvényesek továbbá a cink (Einecs-szám: 231-175-3) kockázatértékelésében megállapított, a környezetet érintő regionális szintű kockázatokra vonatkozó következtetések.

A LÉGKÖRREL

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy a jelenleg alkalmazottakon felüli vizsgálatokra vagy kockázatcsökkentő intézkedésekre. E következtetést az alábbiak indokolják:

| — | a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők. |
| --- | --- |

—

a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők.

A VÍZI ÖKOSZISZTÉMÁVAL (az üledékekre is vonatkozóan)

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

| 1.1. | a kockázatok csökkentése érdekében az alább megadott konkrét forgatókönyvek esetében különleges intézkedésekre van szükség. E következtetést az alábbiak indokolják:






  — | a helyi vízi környezetre (az üledéket is beleértve) gyakorolt káros hatásokkal kapcsolatos aggályok a termelés során, egy helyszínen megvalósuló expozíció következtében (csak az üledékre vonatkozóan), valamint az üvegfeldolgozó iparban, a ferritiparban (csak az üledékre vonatkozóan), feszültségfüggő ellenállások gyártásában, a katalizátorok feldolgozásában, a kenőanyagok előállításában, a festékek feldolgozásában, a kozmetikai, gyógyászati termékek előállításában, és a kozmetikai, gyógyászati termékek használata során (csak az üledékre vonatkozóan). Számos (a vízi környezetbe kibocsátó) gyártási- és feldolgozási helyszínre vonatkozó forgatókönyv esetében nem merült fel közvetlen aggály, azonban a potenciális, helyi szintű kockázatot nem lehet kizárni, mert lehetséges, hogy a cink alapkoncentrációja regionálisan magas. |
| --- | --- | --- |

1.1.

a kockázatok csökkentése érdekében az alább megadott konkrét forgatókönyvek esetében különleges intézkedésekre van szükség. E következtetést az alábbiak indokolják:

—

a helyi vízi környezetre (az üledéket is beleértve) gyakorolt káros hatásokkal kapcsolatos aggályok a termelés során, egy helyszínen megvalósuló expozíció következtében (csak az üledékre vonatkozóan), valamint az üvegfeldolgozó iparban, a ferritiparban (csak az üledékre vonatkozóan), feszültségfüggő ellenállások gyártásában, a katalizátorok feldolgozásában, a kenőanyagok előállításában, a festékek feldolgozásában, a kozmetikai, gyógyászati termékek előállításában, és a kozmetikai, gyógyászati termékek használata során (csak az üledékre vonatkozóan). Számos (a vízi környezetbe kibocsátó) gyártási- és feldolgozási helyszínre vonatkozó forgatókönyv esetében nem merült fel közvetlen aggály, azonban a potenciális, helyi szintű kockázatot nem lehet kizárni, mert lehetséges, hogy a cink alapkoncentrációja regionálisan magas.

| 1.2. | a fenti 1.1. pontban megadott intézkedéseket kivéve, a helyi forgatókönyveket érintően a már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedéseken túl jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy vizsgálatokra, beleértve a másodlagos mérgezést érintő intézkedéseket is. E következtetést az alábbiak indokolják:






  — | a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők. |
| --- | --- | --- |

1.2.

a fenti 1.1. pontban megadott intézkedéseket kivéve, a helyi forgatókönyveket érintően a már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedéseken túl jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy vizsgálatokra, beleértve a másodlagos mérgezést érintő intézkedéseket is. E következtetést az alábbiak indokolják:

—

a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők.

A FÖLDI ÖKOSZISZTÉMÁVAL

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

| 2.1. | a kockázatok csökkentése érdekében különleges intézkedésekre van szükség. E következtetést az alábbiak indokolják:






  — | a helyi földi környezettel kapcsolatos aggályok az üvegfeldolgozó iparban, a kenőanyagok és a kozmetikai, gyógyászati termékek előállítása során megvalósuló expozíció következtében. |
| --- | --- | --- |

2.1.

a kockázatok csökkentése érdekében különleges intézkedésekre van szükség. E következtetést az alábbiak indokolják:

—

a helyi földi környezettel kapcsolatos aggályok az üvegfeldolgozó iparban, a kenőanyagok és a kozmetikai, gyógyászati termékek előállítása során megvalósuló expozíció következtében.

| 2.2. | a fenti 2.1. pontban megadott intézkedéseket kivéve, a helyi forgatókönyveket érintően a már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedéseken túl jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy vizsgálatokra, beleértve a másodlagos mérgezést érintő intézkedéseket is. E következtetést az alábbiak indokolják:






  — | a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők. |
| --- | --- | --- |

2.2.

a fenti 2.1. pontban megadott intézkedéseket kivéve, a helyi forgatókönyveket érintően a már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedéseken túl jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy vizsgálatokra, beleértve a másodlagos mérgezést érintő intézkedéseket is. E következtetést az alábbiak indokolják:

—

a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők.

A SZENNYVÍZKEZELŐ ÜZEMEKBEN LÉVŐ MIKROORGANIZMUSOKKAL

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

| 3.1. | a kockázatokat csökkenteni kell néhány, de nem valamennyi helyi forgatókönyv esetében. E következtetést az alábbiak indokolják:






  — | a szennyvízkezelő üzemekben lévő mikororganizmusokkal kapcsolatos aggályok az üvegfeldolgozó iparban, valamint a feszültségfüggő ellenállások előállítása, a katalizátorok feldolgozása, a kenőanyagok előállítása, a festékek feldolgozása és a kozmetikai, gyógyászati termékek előállítása során megvalósuló expozíció következtében. |
| --- | --- | --- |

3.1.

a kockázatokat csökkenteni kell néhány, de nem valamennyi helyi forgatókönyv esetében. E következtetést az alábbiak indokolják:

—

a szennyvízkezelő üzemekben lévő mikororganizmusokkal kapcsolatos aggályok az üvegfeldolgozó iparban, valamint a feszültségfüggő ellenállások előállítása, a katalizátorok feldolgozása, a kenőanyagok előállítása, a festékek feldolgozása és a kozmetikai, gyógyászati termékek előállítása során megvalósuló expozíció következtében.

| 3.2. | a fenti 3.1. pontban megadott intézkedéseket kivéve, a helyi forgatókönyveket érintően a már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedéseken túl jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy vizsgálatokra. E következtetést az alábbiak indokolják:






  — | a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők. |
| --- | --- | --- |

3.2.

a fenti 3.1. pontban megadott intézkedéseket kivéve, a helyi forgatókönyveket érintően a már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedéseken túl jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy vizsgálatokra. E következtetést az alábbiak indokolják:

—

a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők.

A KOCKÁZATCSÖKKENTÉSRE IRÁNYULÓ STRATÉGIA

A MUNKAVÁLLALÓK tekintetében

A munkavállalók védelmére vonatkozó jelenleg hatályos közösségi szintű jogszabályok általánosságban úgy tekinthetők, mint amelyek megfelelő keretet nyújtanak az cink-oxid kockázatainak a szükséges mértékre való csökkentése tekintetében; e jogszabályokat tehát alkalmazni kell. Továbbá a kockázatértékelési jelentés eredményeinek ismeretében kívánatos lenne:

| — | a 98/24/EK (2) vagy a 2004/37/EK irányelvnek (3) megfelelően a hegesztési füstökre vonatkozó foglalkozási expozíciós határértékek közösségi szinten történő megállapítása. |
| --- | --- |

—

a 98/24/EK (2) vagy a 2004/37/EK irányelvnek (3) megfelelően a hegesztési füstökre vonatkozó foglalkozási expozíciós határértékek közösségi szinten történő megállapítása.

A KÖRNYEZET tekintetében

kívánatos lenne:

| — | a 2008/1/EK (4) és a 2000/60/EK irányelvvel (5) összhangban megfontolni, hogy szükség van-e további kockázatkezelési intézkedésekre a nem a gyártásból vagy importálásból (hanem például természetes forrásokból, bányászati tevékenységből, korábbi szennyezésekből és más cinkvegyületek felhasználásából) származó cink tekintetében, amely a vízi szegmensbe történő cinkkibocsátáshoz a kockázatcsökkentési stratégia szerint jelentősen hozzájárul, |
| --- | --- |

—

a 2008/1/EK (4) és a 2000/60/EK irányelvvel (5) összhangban megfontolni, hogy szükség van-e további kockázatkezelési intézkedésekre a nem a gyártásból vagy importálásból (hanem például természetes forrásokból, bányászati tevékenységből, korábbi szennyezésekből és más cinkvegyületek felhasználásából) származó cink tekintetében, amely a vízi szegmensbe történő cinkkibocsátáshoz a kockázatcsökkentési stratégia szerint jelentősen hozzájárul,

| — | a 2008/1/EK irányelv szerinti engedélyezés és ellenőrzés megkönnyítése érdekében a cink-oxidnak „a rendelkezésre álló legjobb technológiákra” vonatkozó, jelenleg előkészítés alatt álló iránymutatásba történő felvétele. |
| --- | --- |

—

a 2008/1/EK irányelv szerinti engedélyezés és ellenőrzés megkönnyítése érdekében a cink-oxidnak „a rendelkezésre álló legjobb technológiákra” vonatkozó, jelenleg előkészítés alatt álló iránymutatásba történő felvétele.

2. RÉSZ

| CAS-szám: 7733-02-0 | | Einecs-szám: 231-793-3 |
| --- | --- | --- |
| Szerkezeti képlet: | ZnSO4 |
| Einecs-megnevezés: | Cink-szulfát |
| IUPAC-megnevezés: | Cink-szulfát |
| Referens tagállam: | Hollandia |
| Osztályozás (6): | Xn; R22
  R41
  N; R50-53 |

CAS-szám: 7733-02-0

Einecs-szám: 231-793-3

Szerkezeti képlet:

ZnSO4

Einecs-megnevezés:

Cink-szulfát

IUPAC-megnevezés:

Cink-szulfát

Referens tagállam:

Hollandia

Osztályozás (6):

Xn; R22

R41

N; R50-53

A kockázatértékelés a Bizottsághoz az előadó tagállam által eljuttatott kockázatértékelési jelentésben leírt, az Európai Közösségben előállított vagy oda behozott anyag életciklusával kapcsolatos gyakorlatokon alapul. A kockázatbecslés a fémekre vonatkozó, korszerű módszertan szerint és a létező anyagok kockázatainak becslését szabályozó 1488/94/EK rendelet alkalmazását segítő, kockázatértékelésről szóló technikai útmutatóval összhangban készült.

A kockázatértékelés – a rendelkezésre álló információk alapján – meghatározta, hogy az Európai Közösségben az anyagot főként műtrágyák és peszticidek előállítása során, illetve mezőgazdasági gyógyszerészeti célokra, például takarmányok adalékaként, valamint a vegyiparban használják. Felhasználják továbbá a viszkóz előállításában, flotációs vegyszerként a bányaiparban, korroziógátlóként a galvanizálásban, és a vízkezelési folyamatokban. Nanoanyagként történő felhasználása nem került értékelésre.

KOCKÁZATÉRTÉKELÉS

A.   Emberi egészség

A MUNKAVÁLLALÓKKAL

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy a jelenleg alkalmazottakon felüli vizsgálatokra vagy kockázatcsökkentő intézkedésekre. E következtetést az alábbiak indokolják:

| — | a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők. |
| --- | --- |

—

a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők.

A FOGYASZTÓKKAL

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy a jelenleg alkalmazottakon felüli vizsgálatokra vagy kockázatcsökkentő intézkedésekre. E következtetést az alábbiak indokolják:

| — | a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők. |
| --- | --- |

—

a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők.

AZ ANYAG KÁROSÍTÓ HATÁSÁT KÖRNYEZETI HATÁSKÉNT ELSZENVEDŐ EMBEREKKEL

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy a jelenleg alkalmazottakon felüli vizsgálatokra vagy kockázatcsökkentő intézkedésekre. E következtetést az alábbiak indokolják:

| — | a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők. |
| --- | --- |

—

a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők.

AZ EMBERI EGÉSSZÉGGEL (fiziko-kémiai tulajdonságokkal)

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy a jelenleg alkalmazottakon felüli vizsgálatokra vagy kockázatcsökkentő intézkedésekre. E következtetést az alábbiak indokolják:

| — | a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők. |
| --- | --- |

—

a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők.

B.   Környezet

A megadott következtetések csak a helyi forgatókönyvekre vonatkoznak. Érvényesek továbbá a cink (Einecs-szám: 231-175-3) kockázatértékelésében megállapított, a környezetet érintő regionális szintű kockázatokra vonatkozó következtetések.

A LÉGKÖRREL

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy a jelenleg alkalmazottakon felüli vizsgálatokra vagy kockázatcsökkentő intézkedésekre. E következtetést az alábbiak indokolják:

| — | a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők. |
| --- | --- |

—

a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők.

A VÍZI ÖKOSZISZTÉMÁVAL (az üledékekre is vonatkozóan)

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

| 1.1. | a kockázatok csökkentése érdekében különleges intézkedésekre van szükség. E következtetést az alábbiak indokolják:






  — | a helyi vízi környezetet érő káros hatásokkal kapcsolatos aggályok a mezőgazdasági műtrágya előállítása során megvalósuló expozíció következtében. A takarmánygyártás (-előállítás) során történő használat tekintetében nem merült fel közvetlen aggály, azonban a potenciális, helyi szintű kockázatot nem lehet kizárni, mert lehetséges, hogy a cink alapkoncentrációja regionálisan magas, |
| --- | --- | --- |

1.1.

a kockázatok csökkentése érdekében különleges intézkedésekre van szükség. E következtetést az alábbiak indokolják:

—

a helyi vízi környezetet érő káros hatásokkal kapcsolatos aggályok a mezőgazdasági műtrágya előállítása során megvalósuló expozíció következtében. A takarmánygyártás (-előállítás) során történő használat tekintetében nem merült fel közvetlen aggály, azonban a potenciális, helyi szintű kockázatot nem lehet kizárni, mert lehetséges, hogy a cink alapkoncentrációja regionálisan magas,

| — | az üledéklakó organizmusokat érő káros hatásokkal kapcsolatos aggályok a mezőgazdasági műtrágya, valamint a takarmányok előállítása során, illetve a vegyiparban (feldolgozásban) megvalósuló helyi expozíció következtében. A feldolgozással kapcsolatos számos forgatókönyv esetében nem merült fel közvetlen aggály, azonban a potenciális, helyi szintű kockázatot nem lehet kizárni, mert lehetséges, hogy a cink alapkoncentrációja regionálisan magas. |
| --- | --- |

—

az üledéklakó organizmusokat érő káros hatásokkal kapcsolatos aggályok a mezőgazdasági műtrágya, valamint a takarmányok előállítása során, illetve a vegyiparban (feldolgozásban) megvalósuló helyi expozíció következtében. A feldolgozással kapcsolatos számos forgatókönyv esetében nem merült fel közvetlen aggály, azonban a potenciális, helyi szintű kockázatot nem lehet kizárni, mert lehetséges, hogy a cink alapkoncentrációja regionálisan magas.

| 1.2. | a fenti 1.1. pontban megadott intézkedéseket kivéve, a helyi forgatókönyveket érintően a már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedéseken túl jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy vizsgálatokra, beleértve a másodlagos mérgezést érintő intézkedéseket is. E következtetést az alábbiak indokolják:






  — | a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők. |
| --- | --- | --- |

1.2.

a fenti 1.1. pontban megadott intézkedéseket kivéve, a helyi forgatókönyveket érintően a már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedéseken túl jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy vizsgálatokra, beleértve a másodlagos mérgezést érintő intézkedéseket is. E következtetést az alábbiak indokolják:

—

a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők.

A FÖLDI ÖKOSZISZTÉMÁVAL

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

| 2.1. | a kockázatok csökkentése érdekében különleges intézkedésekre van szükség. E következtetést az alábbiak indokolják:






  — | a helyi földi környezettel kapcsolatos aggályok a vegyiparban (feldolgozásban), a mezőgazdasági peszticidek feldolgozása, valamint a mezőgazdasági műtrágyák előállítása során megvalósuló expozíció következtében. |
| --- | --- | --- |

2.1.

a kockázatok csökkentése érdekében különleges intézkedésekre van szükség. E következtetést az alábbiak indokolják:

—

a helyi földi környezettel kapcsolatos aggályok a vegyiparban (feldolgozásban), a mezőgazdasági peszticidek feldolgozása, valamint a mezőgazdasági műtrágyák előállítása során megvalósuló expozíció következtében.

| 2.2. | a fenti 2.1. pontban megadott intézkedéseket kivéve, a helyi forgatókönyveket érintően a már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedéseken túl jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy vizsgálatokra, beleértve a másodlagos mérgezést érintő intézkedéseket is. E következtetést az alábbiak indokolják:






  — | a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők. |
| --- | --- | --- |

2.2.

a fenti 2.1. pontban megadott intézkedéseket kivéve, a helyi forgatókönyveket érintően a már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedéseken túl jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy vizsgálatokra, beleértve a másodlagos mérgezést érintő intézkedéseket is. E következtetést az alábbiak indokolják:

—

a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők.

A SZENNYVÍZKEZELŐ ÜZEMEKBEN LÉVŐ MIKROORGANIZMUSOKKAL

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

| 3.1. | a kockázatokat csökkenteni kell. E következtetést az alábbiak indokolják:






  — | a szennyvízkezelő üzemekben lévő mikroorganizmusokkal kapcsolatos aggályok a vegyiparban (feldolgozásban), a mezőgazdasági peszticidek feldolgozása, valamint a mezőgazdasági műtrágyák előállítása során megvalósuló expozíció következtében. |
| --- | --- | --- |

3.1.

a kockázatokat csökkenteni kell. E következtetést az alábbiak indokolják:

—

a szennyvízkezelő üzemekben lévő mikroorganizmusokkal kapcsolatos aggályok a vegyiparban (feldolgozásban), a mezőgazdasági peszticidek feldolgozása, valamint a mezőgazdasági műtrágyák előállítása során megvalósuló expozíció következtében.

| 3.2. | a fenti 3.1. pontban megadott intézkedéseket kivéve, a helyi forgatókönyveket érintően a már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedéseken túl jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy vizsgálatokra. E következtetést az alábbiak indokolják:






  — | a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők. |
| --- | --- | --- |

3.2.

a fenti 3.1. pontban megadott intézkedéseket kivéve, a helyi forgatókönyveket érintően a már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedéseken túl jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy vizsgálatokra. E következtetést az alábbiak indokolják:

—

a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők.

A KOCKÁZATCSÖKKENTÉSRE IRÁNYULÓ STRATÉGIA

A KÖRNYEZET tekintetében

kívánatos lenne:

| — | a 2008/1/EK (4) és a 2000/60/EK irányelvvel (5) összhangban megfontolni, hogy szükség van-e további kockázatkezelési intézkedésekre a nem a gyártásból vagy importálásból (hanem például természetes forrásokból, bányászati tevékenységből, korábbi szennyezésekből és más cinkvegyületek felhasználásából) származó cink tekintetében, amely a vízi szegmensbe történő cinkkibocsátáshoz a kockázatcsökkentési stratégia szerint jelentősen hozzájárul, |
| --- | --- |

—

a 2008/1/EK (4) és a 2000/60/EK irányelvvel (5) összhangban megfontolni, hogy szükség van-e további kockázatkezelési intézkedésekre a nem a gyártásból vagy importálásból (hanem például természetes forrásokból, bányászati tevékenységből, korábbi szennyezésekből és más cinkvegyületek felhasználásából) származó cink tekintetében, amely a vízi szegmensbe történő cinkkibocsátáshoz a kockázatcsökkentési stratégia szerint jelentősen hozzájárul,

| — | a 2008/1/EK irányelv szerinti engedélyezés és ellenőrzés megkönnyítése érdekében a cink-szulfidnak „a rendelkezésre álló legjobb technológiákra” vonatkozó, jelenleg előkészítés alatt álló iránymutatásba történő belefoglalása. |
| --- | --- |

—

a 2008/1/EK irányelv szerinti engedélyezés és ellenőrzés megkönnyítése érdekében a cink-szulfidnak „a rendelkezésre álló legjobb technológiákra” vonatkozó, jelenleg előkészítés alatt álló iránymutatásba történő belefoglalása.

3. RÉSZ

| CAS-szám: 7779-90-0 | | Einecs-szám: 231-944-3 |
| --- | --- | --- |
| Szerkezeti képlet: | Zn3(PO4)2 |
| Einecs-megnevezés: | Cink-foszfát |
| IUPAC-megnevezés: | Tricink-bisz(ortofoszfát) |
| Referens tagállam: | Hollandia |
| Osztályozás (7): | N; R50-53 |

CAS-szám: 7779-90-0

Einecs-szám: 231-944-3

Szerkezeti képlet:

Zn3(PO4)2

Einecs-megnevezés:

Cink-foszfát

IUPAC-megnevezés:

Tricink-bisz(ortofoszfát)

Referens tagállam:

Hollandia

Osztályozás (7):

N; R50-53

A kockázatértékelés a Bizottsághoz az előadó tagállam által eljuttatott kockázatértékelési jelentésben leírt, az Európai Közösségben előállított vagy oda behozott anyag életciklusával kapcsolatos gyakorlatokon alapul. A kockázatbecslés a fémekre vonatkozó, korszerű módszertan szerint és a létező anyagok kockázatainak becslését szabályozó 1488/94/EK rendelet alkalmazását segítő, kockázatértékelésről szóló technikai útmutatóval összhangban készült.

A kockázatértékelés – a rendelkezésre álló információk alapján – meghatározta, hogy az Európai Közösségben az anyagot főként a festékek, zománcok és lakkok előállítása során használják aktív, szervetlen korroziógátló színezőanyagként a festékekben és alapozó bevonatokban a festendő fém felületek korrozióvédelmére. A nanoanyagként történő felhasználása nem került értékelésre.

KOCKÁZATÉRTÉKELÉS

A.   Emberi egészség

A MUNKAVÁLLALÓKKAL

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy a jelenleg alkalmazottakon felüli vizsgálatokra vagy kockázatcsökkentő intézkedésekre. E következtetést az alábbiak indokolják:

| — | a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők. |
| --- | --- |

—

a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők.

A FOGYASZTÓKKAL

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy a jelenleg alkalmazottakon felüli vizsgálatokra vagy kockázatcsökkentő intézkedésekre. E következtetést az alábbiak indokolják:

| — | a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők. |
| --- | --- |

—

a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők.

AZ ANYAG KÁROSÍTÓ HATÁSÁT KÖRNYEZETI HATÁSKÉNT ELSZENVEDŐ EMBEREKKEL

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy a jelenleg alkalmazottakon felüli vizsgálatokra vagy kockázatcsökkentő intézkedésekre. E következtetést az alábbiak indokolják:

| — | a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők. |
| --- | --- |

—

a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők.

AZ EMBERI EGÉSSZÉGGEL (fiziko-kémiai tulajdonságokkal)

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy a jelenleg alkalmazottakon felüli vizsgálatokra vagy kockázatcsökkentő intézkedésekre. E következtetést az alábbiak indokolják:

| — | a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők. |
| --- | --- |

—

a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők.

B.   Környezet

A megadott következtetések csak a helyi forgatókönyvekre vonatkoznak. Érvényesek továbbá a cink (Einecs-szám: 231-175-3) kockázatértékelésében megállapított, a környezetet érintő regionális szintű kockázatokra vonatkozó következtetések.

A LÉGKÖRREL

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy a jelenleg alkalmazottakon felüli vizsgálatokra vagy kockázatcsökkentő intézkedésekre. E következtetést az alábbiak indokolják:

| — | a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők. |
| --- | --- |

—

a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők.

A VÍZI ÖKOSZISZTÉMÁVAL (az üledékekre is vonatkozóan)

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

| 1.1. | a kockázatok csökkentése érdekében különleges intézkedésekre van szükség. E következtetést az alábbiak indokolják:






  — | a helyi vízi környezetet (az üledéket is beleértve) érő káros hatásokkal kapcsolatos aggályok a festékek előállítása és feldolgozása során megvalósuló expozíció következtében. |
| --- | --- | --- |

1.1.

a kockázatok csökkentése érdekében különleges intézkedésekre van szükség. E következtetést az alábbiak indokolják:

—

a helyi vízi környezetet (az üledéket is beleértve) érő káros hatásokkal kapcsolatos aggályok a festékek előállítása és feldolgozása során megvalósuló expozíció következtében.

| 1.2. | a fenti 1.1. pontban megadott intézkedéseket kivéve, a helyi forgatókönyveket érintően a már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedéseken túl jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy vizsgálatokra, beleértve a másodlagos mérgezést érintő intézkedéseket is. E következtetést az alábbiak indokolják:






  — | a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők. |
| --- | --- | --- |

1.2.

a fenti 1.1. pontban megadott intézkedéseket kivéve, a helyi forgatókönyveket érintően a már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedéseken túl jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy vizsgálatokra, beleértve a másodlagos mérgezést érintő intézkedéseket is. E következtetést az alábbiak indokolják:

—

a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők.

A FÖLDI ÖKOSZISZTÉMÁVAL

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

| 2.1. | a kockázatok csökkentése érdekében különleges intézkedésekre van szükség. E következtetést az alábbiak indokolják:






  — | a helyi földi környezetet érő káros hatásokkal kapcsolatos aggályok a festékek előállítása során megvalósuló expozíció következtében. |
| --- | --- | --- |

2.1.

a kockázatok csökkentése érdekében különleges intézkedésekre van szükség. E következtetést az alábbiak indokolják:

—

a helyi földi környezetet érő káros hatásokkal kapcsolatos aggályok a festékek előállítása során megvalósuló expozíció következtében.

| 2.2. | a fenti 2.1. pontban megadott intézkedéseket kivéve, a helyi forgatókönyveket érintően a már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedéseken túl jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy vizsgálatokra, beleértve a másodlagos mérgezést érintő intézkedéseket is. E következtetést az alábbiak indokolják:






  — | a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők. |
| --- | --- | --- |

2.2.

a fenti 2.1. pontban megadott intézkedéseket kivéve, a helyi forgatókönyveket érintően a már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedéseken túl jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy vizsgálatokra, beleértve a másodlagos mérgezést érintő intézkedéseket is. E következtetést az alábbiak indokolják:

—

a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők.

A SZENNYVÍZKEZELŐ ÜZEMEKBEN LÉVŐ MIKROORGANIZMUSOKKAL

kapcsolatos kockázatok értékelésére vonatkozó következtetés az, hogy

| 3.1. | a kockázatokat csökkenteni kell. E következtetést az alábbiak indokolják:






  — | a szennyvízkezelő üzemekben lévő mikroorganizmusokat érő káros hatásokkal kapcsolatos aggályok a festékek előállítása és feldolgozása során megvalósuló expozíció következtében. |
| --- | --- | --- |

3.1.

a kockázatokat csökkenteni kell. E következtetést az alábbiak indokolják:

—

a szennyvízkezelő üzemekben lévő mikroorganizmusokat érő káros hatásokkal kapcsolatos aggályok a festékek előállítása és feldolgozása során megvalósuló expozíció következtében.

| 3.2. | a fenti 3.1. pontban megadott intézkedéseket kivéve, a helyi forgatókönyveket érintően a már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedéseken túl jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy vizsgálatokra. E következtetést az alábbiak indokolják:






  — | a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők. |
| --- | --- | --- |

3.2.

a fenti 3.1. pontban megadott intézkedéseket kivéve, a helyi forgatókönyveket érintően a már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedéseken túl jelenleg nincs szükség további információkra és/vagy vizsgálatokra. E következtetést az alábbiak indokolják:

—

a kockázatértékelés kimutatja, hogy nem kell kockázattal számolni. A már alkalmazott kockázatcsökkentő intézkedések elégségesnek tekinthetők.

A KOCKÁZATCSÖKKENTÉSRE IRÁNYULÓ STRATÉGIA

A KÖRNYEZET tekintetében

kívánatos lenne:

| — | a 2008/1/EK (4) és a 2000/60/EK irányelvvel (5) összhangban megfontolni, hogy szükség van-e további kockázatkezelési intézkedésekre a nem a gyártásból vagy importálásból (hanem például természetes forrásokból, bányászati tevékenységből, korábbi szennyezésekből és más cinkvegyületek felhasználásából) származó cink tekintetében, amely a vízi szegmensbe történő cinkkibocsátáshoz a kockázatcsökkentési stratégia szerint jelentősen hozzájárul, |
| --- | --- |

—

a 2008/1/EK (4) és a 2000/60/EK irányelvvel (5) összhangban megfontolni, hogy szükség van-e további kockázatkezelési intézkedésekre a nem a gyártásból vagy importálásból (hanem például természetes forrásokból, bányászati tevékenységből, korábbi szennyezésekből és más cinkvegyületek felhasználásából) származó cink tekintetében, amely a vízi szegmensbe történő cinkkibocsátáshoz a kockázatcsökkentési stratégia szerint jelentősen hozzájárul,

| — | a 2008/1/EK irányelv szerinti engedélyezés és ellenőrzés megkönnyítése érdekében a cink-foszfátnak „a rendelkezésre álló legjobb technológiákra” vonatkozó, jelenleg előkészítés alatt álló iránymutatásba történő felvétele. |
| --- | --- |

—

a 2008/1/EK irányelv szerinti engedélyezés és ellenőrzés megkönnyítése érdekében a cink-foszfátnak „a rendelkezésre álló legjobb technológiákra” vonatkozó, jelenleg előkészítés alatt álló iránymutatásba történő felvétele.

---

(1)  Az anyag osztályozását a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 67/548/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő huszonkilencedik hozzáigazításáról szóló, 2004. április 29-i 2004/73/EK bizottsági irányelv (HL L 152., 2004.4.30., 1. o., módosította: HL L 216., 2004.6.16., 3. o.) állapította meg.

(2)  HL L 131., 1998.5.5., 11. o.

(3)  HL L 158., 2004.4.30., 50. o.

(4)  HL L 24., 2008.1.29., 8. o.

(5)  HL L 327., 2000.12.22., 1. o.

(6)  Az anyag osztályozását a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 67/548/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő huszonkilencedik hozzáigazításáról szóló, 2004. április 29-i 2004/73/EK bizottsági irányelv (HL L 152., 2004.4.30., 1. o., módosította: HL L 216., 2004.6.16., 3. o.) állapította meg.

(7)  Az anyag osztályozását a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 67/548/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő huszonkilencedik hozzáigazításáról szóló, 2004. április 29-i 2004/73/EK bizottsági irányelv (HL L 152., 2004.4.30., 1. o., módosította: HL L 216., 2004.6.16., 3. o.) állapította meg.

---

| 20.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 155/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 155/10

---

Bizottsági közlemény az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról

(2008/C 155/02)

Ez a közlemény az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény helyébe lép (HL C 71., 2000.3.11., 14. o.).

1.   BEVEZETÉS

1.1.   Háttér

Ez a közlemény a Bizottság kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra vonatkozó megközelítését aktualizálja azzal a céllal, hogy a tagállamok számára részletesebb iránymutatással szolgáljon azokról az elvekről, amelyekre a Bizottság a Szerződés 87. és 88. cikkre vonatkozó értelmezését, valamint azoknak az állami kezességvállalásra történő alkalmazását alapozni kívánja. Ezeket az elveket jelenleg a Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (1) rögzíti. E közlemény alkalmazása során 2000 óta szerzett tapasztalatok arra engednek következtetni, hogy felül kell vizsgálni a Bizottság politikáját ezen a területen. Ebben az összefüggésben a Bizottság emlékeztetni kíván többek között az egyes határozatai (2) révén érvényesülő jelenlegi gyakorlatára, amelynek értelmében a programok részét képező valamennyi kezesség tekintetében el kell végezni a veszteségek kockázatának egyéni értékelését. A Bizottság az e területen folytatott politikáját a lehető legátláthatóbbá kívánja tenni, ezáltal biztosítva határozatai kiszámíthatóságát és az egyenlő bánásmódot. A Bizottság főként biztos támpontokkal kíván szolgálni a kis- és középvállalkozások (a továbbiakban: KKV-k) és a tagállamok számára – egy adott társaság vonatkozásában a társaság pénzügyi minősítése alapján – azon legalacsonyabb díj meghatározásához, amelynek alkalmazása esetén az adott állami kezességvállalás nem minősül a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti támogatásnak. Hasonlóképpen, amennyiben a felszámított díj összege elmarad ettől a szinttől, úgy a különbség támogatási elemnek tekinthető.

1.2.   A kezességvállalások típusai

A kezességvállalást leggyakrabban hitellel vagy olyan egyéb szerződéses pénzügyi kötelezettséggel társítják, amelyet a hitelfelvevő a hitelezővel szemben vállal; a kezesség nyújtható egyedi kezességként vagy kezességvállalási program formájában.

A kezességvállalásnak azonban különböző formái lehetnek, függően jogalapjuktól, az érintett ügylet típusától, a kezességvállalás időtartamától stb. Noha a felsorolás nem teljes körű, a kezesség alábbi formái azonosíthatók:

| — | általános kezességvállalás, azaz vállalkozások számára nyújtott kezességvállalás, szemben olyan meghatározott ügylethez kapcsolódó kezességvállalásokkal, mint például hitel, tőkebefektetés stb., |
| --- | --- |

—

általános kezességvállalás, azaz vállalkozások számára nyújtott kezességvállalás, szemben olyan meghatározott ügylethez kapcsolódó kezességvállalásokkal, mint például hitel, tőkebefektetés stb.,

| — | külön okiratban biztosított kezességvállalás, szemben a vállalkozás jogállásához kötődő kezességvállalással, |
| --- | --- |

—

külön okiratban biztosított kezességvállalás, szemben a vállalkozás jogállásához kötődő kezességvállalással,

| — | a közvetlenül nyújtott kezességvállalás, szemben az elsődleges kezesnek nyújtott viszontkezesség-vállalással, |
| --- | --- |

—

a közvetlenül nyújtott kezességvállalás, szemben az elsődleges kezesnek nyújtott viszontkezesség-vállalással,

| — | korlátlan kezességvállalások, szemben az összegszerűségükben, illetve időben korlátozott kezességvállalásokkal. A Bizottság kezességvállalás formájában nyújtott támogatásnak tekinti az olyan vállalkozások által szerzett kedvezőbb finanszírozási feltételeket is, amelyek jogi formája kizárja a csőd vagy egyéb fizetésképtelenségi eljárás lehetőségét, vagy biztosítja a kifejezetten állami kezességvállalást vagy a veszteségek állam általi fedezését. Ugyanez vonatkozik arra az esetre is, amikor az állam részesedést szerez egy vállalkozásban, amennyiben a szokásos korlátozott felelősség helyett korlátlan felelősséget fogadnak el, |
| --- | --- |

—

korlátlan kezességvállalások, szemben az összegszerűségükben, illetve időben korlátozott kezességvállalásokkal. A Bizottság kezességvállalás formájában nyújtott támogatásnak tekinti az olyan vállalkozások által szerzett kedvezőbb finanszírozási feltételeket is, amelyek jogi formája kizárja a csőd vagy egyéb fizetésképtelenségi eljárás lehetőségét, vagy biztosítja a kifejezetten állami kezességvállalást vagy a veszteségek állam általi fedezését. Ugyanez vonatkozik arra az esetre is, amikor az állam részesedést szerez egy vállalkozásban, amennyiben a szokásos korlátozott felelősség helyett korlátlan felelősséget fogadnak el,

| — | egyértelműen szerződésen (így például meghatározott alakiságokhoz kötött szerződésen, felelősségvállaló nyilatkozaton) vagy más jogi forráson alapuló kezességvállalás, szemben az olyan kezességvállalással, amelynek alakja kevésbé meghatározott (így például kísérőlevél, szóbeli kötelezettségvállalás), ahol az ilyen kezességvállalások által biztosítható felelősségi szintek alkalmasint különbözőek is lehetnek. |
| --- | --- |

—

egyértelműen szerződésen (így például meghatározott alakiságokhoz kötött szerződésen, felelősségvállaló nyilatkozaton) vagy más jogi forráson alapuló kezességvállalás, szemben az olyan kezességvállalással, amelynek alakja kevésbé meghatározott (így például kísérőlevél, szóbeli kötelezettségvállalás), ahol az ilyen kezességvállalások által biztosítható felelősségi szintek alkalmasint különbözőek is lehetnek.

Különösen az utóbbi esetben, a megfelelő jogi vagy könyvelési nyilvántartás hiánya miatt a kezességvállalás alig nyomon követhető. Ez így van mind a kedvezményezett, mind az állam vagy a kezességet vállaló közintézmény szempontjából, és következésképpen a harmadik felek számára rendelkezésre álló információk szempontjából is.

1.3.   A közlemény felépítése és alkalmazási köre

E közlemény alkalmazásában:

| a) | „kezességvállalási program”: bármely olyan eszköz, amely alapján – anélkül, hogy további végrehajtási intézkedésekre lenne szükség – kezességvállalást lehet nyújtani vállalkozások számára, tiszteletben tartva az időtartamra, az összegre, az alapügyletre, illetve a vállalkozások típusára vagy méretére (így a KKV-k) vonatkozó bizonyos feltételeket; |
| --- | --- |

a)

„kezességvállalási program”: bármely olyan eszköz, amely alapján – anélkül, hogy további végrehajtási intézkedésekre lenne szükség – kezességvállalást lehet nyújtani vállalkozások számára, tiszteletben tartva az időtartamra, az összegre, az alapügyletre, illetve a vállalkozások típusára vagy méretére (így a KKV-k) vonatkozó bizonyos feltételeket;

| b) | „egyéni kezesség”: vállalkozásnak nyújtott és nem kezességvállalási program alapján odaítélt kezességvállalás. |
| --- | --- |

b)

„egyéni kezesség”: vállalkozásnak nyújtott és nem kezességvállalási program alapján odaítélt kezességvállalás.

A közlemény 3. és 4. szakasza úgy került megfogalmazásra, hogy közvetlenül alkalmazható legyen az egyes pénzügyi ügyletekhez, így például a hitelekhez kapcsolódó kezességvállalásokra. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy tekintettel gyakoriságukra és arra, hogy összegük megállapítható, ezek azok az esetek, ahol leginkább szükség van annak megállapítására, hogy a kezességvállalások állami támogatásnak tekintendők-e vagy sem.

Mivel legtöbb esetben a kezességvállalással biztosított ügylet formája hitel, a közlemény a továbbiakban a kezességvállalás fő kedvezményezettjére „hitelfelvevőként”, azon szervre pedig, amelynek a kockázata az állami kezességvállalás következtében csökken, „hitelezőként” fog hivatkozni. E két kifejezés használata a szöveget alátámasztó indokok megértésének megkönnyítését is célozza, hiszen a hitel működésének alapelve széles körben ismert. Ebből azonban nem következik, hogy a 3. és 4. szakaszt csak a hitelekre vonatkozó kezességvállalásokra kell alkalmazni. A 3. és 4. szakasz valamennyi kezességvállalásra alkalmazandó, ahol a kockázat hasonló átruházására kerül sor, például tőkebefektetés esetén, feltéve hogy a vonatkozó kockázati profilt (beleértve a fedezet esetleges hiányát) is tekintetbe veszik.

A közlemény valamennyi gazdasági ágazatra vonatkozik, beleértve a mezőgazdasági, a halászati és a közlekedési ágazatot is az érintett ágazatban nyújtott kezességvállalásokhoz kapcsolódó egyedi szabályok sérelme nélkül.

Ez a közlemény nem vonatkozik az exporthitel-garanciára.

1.4.   A kezességvállalás egyéb típusai

Ha a kezességvállalás bizonyos formái (lásd az 1.2. pontot) a kockázatnak a kezesre történő átruházásával járnak, illetve ha azok nem rendelkeznek az 1.3. pontban említett egyedi jellemzők közül legalább eggyel – ilyenek például a biztosítási kezességvállalások –, úgy ezekről eseti alapon kell elemzést készíteni, amely során a szükséges mértékben kell alkalmazni a közlemény vonatkozó szakaszait vagy a közleményben leírt módszereket.

1.5.   Semlegesség

Ez a közlemény nem érinti a Szerződés 295. cikkét, és így a tagállamokban fennálló tulajdoni rendet sem. A Bizottság semleges a köz- vagy a magántulajdon tekintetében.

Különösen az a tény, hogy egy vállalkozás nagy részben állami kézben van, nem elegendő önmagában az állami kezességvállalás megállapításához, feltéve hogy nem állnak fenn kifejezett vagy implicit kezességvállalási elemek.

2.   A 87. CIKK (1) BEKEZDÉSÉNEK ALKALMAZHATÓSÁGA

2.1.   Általános megjegyzések

A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

Ezek az általános feltételek alkalmazandók a kezességvállalásokra is. Ami a lehetséges támogatás egyéb formáit illeti, állami támogatásnak minősülhet az állam által közvetlenül, azaz a központi, regionális vagy helyi hatóságok által, valamint az egyéb állami ellenőrzés alatt álló szervek, így például a vállalkozások által az államnak betudható módon (3), állami forrásból nyújtott kezességvállalás.

A kétségek elkerülése érdekében tehát tisztázni kell az állami források fogalmát az állami kezességvállalások tekintetében. Az állami kezességvállalás azt az előnyt foglalja magában, hogy a kezességvállaláshoz társuló kockázatot az állam viseli. Azt, hogy az állam viseli a kockázatot, általában megfelelő díjjal ellentételezik. Amennyiben az állam eltekint e díj egy részétől vagy egészétől, az egyrészről a vállalkozásnak nyújtott előnyt, másrészről az állami források felhasználását jelenti. Így még abban az esetben is, ha a kezességvállalás alapján az állam végül semmilyen kifizetést nem teljesít, az még állami támogatásnak minősülhet a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alapján. A támogatás nyújtása a kezesség elvállalásának időpontjában, nem pedig a kezesség érvényesítésekor vagy a kezességvállalás feltételei alapján történő kifizetéskor történik. A kezesség vállalásakor kell értékelni azt, hogy a kezességvállalás állami támogatásnak minősül-e vagy sem, és ha igen, az milyen összeget tesz ki.

Ebben az összefüggésben a Bizottság megjegyzi, hogy az állami támogatásra vonatkozó szabályok alapján elvégzett elemzés nem érinti az adott intézkedésnek a Szerződés egyéb rendelkezéseivel való összeegyeztethetőségét.

2.2.   Támogatás a hitelfelvevő részére

A támogatás kedvezményezettje általában a hitelfelvevő. Amint az a 2.1. pontban megállapításra került, a kockázatviselést általában megfelelő díjjal ellentételezik. Ha a hitelfelvevő nem köteles díjat fizetni, vagy alacsony összegű díjat fizet, akkor előnyhöz jut. A kezesség nélküli helyzethez képest az állami kezességvállalás lehetővé teszi a hitelfelvevő számára, hogy a pénzpiacokon az általában elérhető pénzügyi feltételeknél kedvezőbb feltételek mellett jusson hitelhez. Az állami kezességvállalás segítségével a hitelfelvevő jellemzően alacsonyabb kamatot kaphat, illetve kevesebb biztosítékot kínálhat. Egyes esetekben állami kezességvállalás nélkül a hitelfelvevő nem találna olyan pénzügyi intézményt, amely kész lenne bármilyen feltétel mellett is hitelezni. Az állami kezességvállalás így megkönnyítheti új vállalkozás létrehozását, és lehetővé teheti egyes vállalkozások számára, hogy pénzt szerezzenek új tevékenységek folytatására. Hasonlóképpen, az állami kezességvállalás segítséget nyújthat a nehézségekkel küzdő vállalkozásoknak, hogy a megszűnés vagy a szerkezetátalakítás helyett továbbra is aktívak maradjanak, ami a verseny torzulásához vezethet.

2.3.   Támogatás a hitelező részére

| 2.3.1. | Bár általában a támogatás kedvezményezettje a hitelfelvevő, nem zárható ki, hogy meghatározott körülmények között a támogatás közvetlenül a hitelező javát is szolgálja. Így például abban az esetben, ha a már vállalt hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség tekintetében az állam utólagosan vállal kezességet az adott hitel vagy pénzügyi kötelezettség feltételeinek kiigazítása nélkül, vagy ha a biztosított hitelt egy másik, nem biztosított hitel ugyanazon hitelintézet részére történő visszafizetésére használják fel, akkor az a hitelező számára is támogatást jelenthet, amennyiben a hitelek biztosítéka növekszik. Ha a kezességvállalás a hitelező számára is tartalmaz támogatást, figyelmet kell fordítani arra a tényre, hogy az ilyen támogatás fő szabályként működési támogatásnak minősülhet. |
| --- | --- |

2.3.1.

Bár általában a támogatás kedvezményezettje a hitelfelvevő, nem zárható ki, hogy meghatározott körülmények között a támogatás közvetlenül a hitelező javát is szolgálja. Így például abban az esetben, ha a már vállalt hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség tekintetében az állam utólagosan vállal kezességet az adott hitel vagy pénzügyi kötelezettség feltételeinek kiigazítása nélkül, vagy ha a biztosított hitelt egy másik, nem biztosított hitel ugyanazon hitelintézet részére történő visszafizetésére használják fel, akkor az a hitelező számára is támogatást jelenthet, amennyiben a hitelek biztosítéka növekszik. Ha a kezességvállalás a hitelező számára is tartalmaz támogatást, figyelmet kell fordítani arra a tényre, hogy az ilyen támogatás fő szabályként működési támogatásnak minősülhet.

| 2.3.2. | A kezességvállalás eltér az olyan egyéb állami támogatási intézkedéstől, mint például a vissza nem térítendő támogatások vagy az adómentességek, mivel a kezességvállalás esetében az állam és a hitelező között is jogviszony keletkezik. Ezért figyelembe kell venni a jogellenesen nyújtott állami támogatás folytán a harmadik személyeket érintő lehetséges következményeket is. A hitelekre vonatkozó állami kezességvállalás esetében ez főleg a hitelező pénzügyi intézményeket érinti. A vállalkozások számára a finanszírozási célból kibocsátott kötvényekre adott kezességvállalás esetében ez a kötvénykibocsátásban részt vevő pénzügyi intézményeket érinti. A nemzeti jog alapján kell vizsgálni azt a kérdést, hogy a támogatás jogellenes volta kihat-e az állam és harmadik személyek közötti jogviszonyra. A nemzeti bíróságoknak vélhetőleg meg kell vizsgálniuk, hogy a nemzeti jog megakadályozza-e a kezességvállalási szerződések teljesítését, és a Bizottság szerint ezen értékelés során a bíróságoknak figyelembe kell venniük a közösségi jog megsértését is. Ennek megfelelően, a hitelezőknek – szokásos elővigyázatosságból – érdekükben állhat annak ellenőrzése, hogy a kezességvállaláskor tiszteletben tartották-e az állami támogatásra vonatkozó közösségi szabályokat. A tagállamnak meg kell tudni adnia a Bizottság által az egyedi esetre vagy programra nézve kiadott ügyszámot, és adott esetben biztosítania kell a bizottsági határozat egy nem bizalmas példányát az Európai Unió Hivatalos Lapjára vonatkozó hivatkozással együtt. A Bizottság a maga részéről mindent megtesz annak érdekében, hogy átlátható módon információkat bocsásson rendelkezésre az általa jóváhagyott esetekről vagy programokról. |
| --- | --- |

2.3.2.

A kezességvállalás eltér az olyan egyéb állami támogatási intézkedéstől, mint például a vissza nem térítendő támogatások vagy az adómentességek, mivel a kezességvállalás esetében az állam és a hitelező között is jogviszony keletkezik. Ezért figyelembe kell venni a jogellenesen nyújtott állami támogatás folytán a harmadik személyeket érintő lehetséges következményeket is. A hitelekre vonatkozó állami kezességvállalás esetében ez főleg a hitelező pénzügyi intézményeket érinti. A vállalkozások számára a finanszírozási célból kibocsátott kötvényekre adott kezességvállalás esetében ez a kötvénykibocsátásban részt vevő pénzügyi intézményeket érinti. A nemzeti jog alapján kell vizsgálni azt a kérdést, hogy a támogatás jogellenes volta kihat-e az állam és harmadik személyek közötti jogviszonyra. A nemzeti bíróságoknak vélhetőleg meg kell vizsgálniuk, hogy a nemzeti jog megakadályozza-e a kezességvállalási szerződések teljesítését, és a Bizottság szerint ezen értékelés során a bíróságoknak figyelembe kell venniük a közösségi jog megsértését is. Ennek megfelelően, a hitelezőknek – szokásos elővigyázatosságból – érdekükben állhat annak ellenőrzése, hogy a kezességvállaláskor tiszteletben tartották-e az állami támogatásra vonatkozó közösségi szabályokat. A tagállamnak meg kell tudni adnia a Bizottság által az egyedi esetre vagy programra nézve kiadott ügyszámot, és adott esetben biztosítania kell a bizottsági határozat egy nem bizalmas példányát az Európai Unió Hivatalos Lapjára vonatkozó hivatkozással együtt. A Bizottság a maga részéről mindent megtesz annak érdekében, hogy átlátható módon információkat bocsásson rendelkezésre az általa jóváhagyott esetekről vagy programokról.

3.   A TÁMOGATÁS FENNÁLLÁSÁT KIZÁRÓ FELTÉTELEK

3.1.   Általános megfontolások

Ha az állam által vállalt egyedi kezesség vagy az állam részvételével működő kezességvállalási program nem jár előnnyel egy vállalkozás számára, úgy nem minősül állami támogatásnak.

Ebben az összefüggésben a Bíróság a közelmúltban hozott ítéleteiben (4) megerősítette, hogy annak megállapítása során, hogy egy kezességvállalás vagy kezességvállalási program előny nyújt-e, a Bizottságnak az értékelését a piacgazdaságban tevékenykedő befektető elvére (a továbbiakban: „piacgazdasági befektető elve”) kell alapoznia. Így számításba kell vennie azt, hogy a kedvezményezett vállalkozásnak milyen lehetőségei vannak arra, hogy a tőkepiacon egyenértékű pénzügyi forrásokhoz jusson. Nincs szó állami támogatásról abban az esetben, ha egy új finanszírozási forrást olyan feltételekkel tesznek hozzáférhetővé, amelyek a rendes piacgazdasági feltételek mellett tevékenykedő magánszereplő számára is elfogadhatóak lennének (5).

Annak könnyebb értékelhetősége érdekében, hogy a piacgazdasági befektető elve teljesül-e egy adott kezességi intézkedés esetén, a Bizottság e szakaszban a támogatás hiányára vonatkozóan számos elégséges feltételt állapít meg. A 3.2. pont vonatkozik az egyedi kezességekre, a KKV-k számára biztosított egyszerűbb lehetőséget pedig a 3.3. pont tartalmazza. A 3.4. pont vonatkozik a kezességvállalási programokra, a KKV-k számára biztosított egyszerűbb lehetőséget pedig a 3.5. pont tartalmazza.

3.2.   Egyedi kezesség

Az egyedi állami kezességvállalást illetően a Bizottság úgy véli, hogy az alábbi pontokban található feltételek együttes teljesülése lesz elegendő az állami támogatás fennállásának kizárásához:

| a) | A hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben.
  Annak eldöntése érdekében, hogy a hitelfelvevő nehéz pénzügyi helyzetben lévőnek tekinthető-e, a nehéz helyzetben lévő társaságok megmentési és szerkezetátalakítási támogatásra vonatkozó iránymutatásban megállapított fogalommeghatározásra kell hivatkozni (6). Azon KKV-k, amelyek kevesebb mint három éve működnek bejegyzett vállalkozásként, ezen időszak során e közlemény alkalmazásában nem tekintendők nehéz helyzetben lévőnek. |
| --- | --- |

a)

A hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben.

Annak eldöntése érdekében, hogy a hitelfelvevő nehéz pénzügyi helyzetben lévőnek tekinthető-e, a nehéz helyzetben lévő társaságok megmentési és szerkezetátalakítási támogatásra vonatkozó iránymutatásban megállapított fogalommeghatározásra kell hivatkozni (6). Azon KKV-k, amelyek kevesebb mint három éve működnek bejegyzett vállalkozásként, ezen időszak során e közlemény alkalmazásában nem tekintendők nehéz helyzetben lévőnek.

| b) | A kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásnak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódnia, meghatározott maximális összegre kell vonatkoznia, és időben korlátozottnak kell lennie. |
| --- | --- |

b)

A kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásnak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódnia, meghatározott maximális összegre kell vonatkoznia, és időben korlátozottnak kell lennie.

| c) | A kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezi; ez a korlátozás nem alkalmazandó a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokra vonatkozó kezességvállalásokra (7).
  A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ha egy pénzügyi kötelezettséget teljes mértékben állami kezességvállalás fedez, a hitelező kisebb ösztönzéssel rendelkezik a hitelezési műveletből származó kockázat megfelelő értékelésére, biztosítására és minimalizálására, valamint különösen a hitelfelvevő hitelképességének megfelelő értékelésére. Az eszközök hiánya miatt az állami kezes nem mindig végzi el ezt a kockázatelemzést. Az arra való ösztönzés hiánya, hogy a hitel vissza nem fizetésének kockázatát minimalizálja, arra bátoríthatja a hitelezőt, hogy a szokásosnál nagyobb kereskedelmi kockázattal járó hitelre szerződjön, ami így az állami portfolióban növelheti a nagyobb kockázatú kezességvállalások összegét.
  A 80 %-os korlátozás nem vonatkozik az olyan társaságok finanszírozásához adott állami kezességre, amelyek tevékenysége kizárólag szabályszerű megbízás alapján ellátott általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtására terjed ki (8), és e kezességet a megbízást keletkeztető hatóság nyújtja. Amennyiben az érintett társaság egyéb általános gazdasági érdekű szolgáltatást vagy más gazdasági tevékenységet is végez, alkalmazni kell a 80 %-os korlátozást.
  Kellő figyelmet kell fordítani az alábbi két szempontra, annak biztosítása érdekében, hogy a hitelező ténylegesen viselje a kockázat egy részét:






  — | ha a hitel vagy pénzügyi kötelezettség mértéke idővel csökken, például mert megkezdik a hitel visszafizetését, a kezességgel fedezett összegnek is arányosan csökkennie kell, úgy hogy bármely időpontban a kezesség nem fedezheti a kintlévő hitel vagy pénzügyi kötelezettség több mint 80 %-át, |
| --- | --- | --- |

c)

A kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezi; ez a korlátozás nem alkalmazandó a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokra vonatkozó kezességvállalásokra (7).

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ha egy pénzügyi kötelezettséget teljes mértékben állami kezességvállalás fedez, a hitelező kisebb ösztönzéssel rendelkezik a hitelezési műveletből származó kockázat megfelelő értékelésére, biztosítására és minimalizálására, valamint különösen a hitelfelvevő hitelképességének megfelelő értékelésére. Az eszközök hiánya miatt az állami kezes nem mindig végzi el ezt a kockázatelemzést. Az arra való ösztönzés hiánya, hogy a hitel vissza nem fizetésének kockázatát minimalizálja, arra bátoríthatja a hitelezőt, hogy a szokásosnál nagyobb kereskedelmi kockázattal járó hitelre szerződjön, ami így az állami portfolióban növelheti a nagyobb kockázatú kezességvállalások összegét.

A 80 %-os korlátozás nem vonatkozik az olyan társaságok finanszírozásához adott állami kezességre, amelyek tevékenysége kizárólag szabályszerű megbízás alapján ellátott általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtására terjed ki (8), és e kezességet a megbízást keletkeztető hatóság nyújtja. Amennyiben az érintett társaság egyéb általános gazdasági érdekű szolgáltatást vagy más gazdasági tevékenységet is végez, alkalmazni kell a 80 %-os korlátozást.

Kellő figyelmet kell fordítani az alábbi két szempontra, annak biztosítása érdekében, hogy a hitelező ténylegesen viselje a kockázat egy részét:

—

ha a hitel vagy pénzügyi kötelezettség mértéke idővel csökken, például mert megkezdik a hitel visszafizetését, a kezességgel fedezett összegnek is arányosan csökkennie kell, úgy hogy bármely időpontban a kezesség nem fedezheti a kintlévő hitel vagy pénzügyi kötelezettség több mint 80 %-át,

| — | a veszteségeket a hitelezőnek és a kezesnek arányosan és azonos módon kell viselnie. Ugyanígy azon nettó összegnek (azaz az igény kezelési költségei nélküli bevételeknek), amely az adóságnak a hitelfelvevő által adott értékpapírból történő behajtásából származik a hitelező és a kezes által viselt veszteségeket arányosan kell csökkentenie. Az ún. készfizető kezesség, amely esetben a veszteséget elsőként a kezes viseli, és csak utána a hitelező, támogatást tartalmazónak minősülhetnek. |
| --- | --- |

—

a veszteségeket a hitelezőnek és a kezesnek arányosan és azonos módon kell viselnie. Ugyanígy azon nettó összegnek (azaz az igény kezelési költségei nélküli bevételeknek), amely az adóságnak a hitelfelvevő által adott értékpapírból történő behajtásából származik a hitelező és a kezes által viselt veszteségeket arányosan kell csökkentenie. Az ún. készfizető kezesség, amely esetben a veszteséget elsőként a kezes viseli, és csak utána a hitelező, támogatást tartalmazónak minősülhetnek.

Ha egy tagállam a 80 %-os határ fölötti mértékben kíván kezességet vállalni, és arra hivatkozik, hogy ez nem jelent támogatást, ezen állítását megfelelően alá kell támasztania, például az ügylet egészének szerkezete alapján, valamint be kell jelentenie a kezességvállalást a Bizottság részére annak érdekében, hogy az megfelelően meg tudja vizsgálni az eseteges állami támogatás jellegét.

| d) | A kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek.
  Amint az a 2.1. pontban megállapításra került, a kockázatviselést általában a kezességvállalási vagy viszontkezesség-vállalási összegre vonatkozó megfelelő díjjal ellentételezik. Ha a kezességért fizetett ár eléri legalább a pénzpiacon hozzáférhető, megfelelő referencia kezességvállalási-díj értékét, akkor a kezesség nem tartalmaz támogatást.
  Ha a pénzpiacokon nem állapítható meg megfelelő referencia kezességvállalási-díj, akkor a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját egy hasonló, nem biztosított hitel piaci árával kell összevetni.
  A megfelelő piaci ár meghatározása során mindkét esetben tekintetbe kell venni a kezességvállalás és az alapul szolgáló hitel jellegzetességeit. Ez magában foglalja az ügylet összegét és időtartamát; a hitelfelvevő által nyújtott biztosítékot, valamint a behajtási arány értékelését befolyásoló egyéb körülményeket; a hitelfelvevő általi nemfizetés valószínűségét pénzügyi helyzetéből, ágazati tevékenységéből, és kilátásaiból, adódóan, valamint egyéb gazdasági feltételeket. Ez az elemzés lehetővé teszi a hitelfelvevő kockázatminősítés segítségével történő besorolását. A besorolást nemzetközileg elismert minősítő ügynökség vagy adott esetben az alapul szolgáló hitelt nyújtó bank végezheti, az általa alkalmazott belső minősítés alapján. a Bizottság rámutat a minősítés és a nemfizetési arány között a nemzetközi pénzügyi intézmények által megállapított és nyilvánosságra hozott összefüggésre (9). A díj piaci árral való összeegyeztethetőségének értékelése érdekében a tagállam elvégezheti a hasonló minősítésű vállalkozások által a piacon fizetett árak összehasonlítását.
  A Bizottság ezért nem fogja elfogadni a kezességvállalás díjának olyan egységes mértékben történő meghatározását, amely megfelel a gazdasági ágazatban szokásos mértéknek. |
| --- | --- |

d)

A kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek.

Amint az a 2.1. pontban megállapításra került, a kockázatviselést általában a kezességvállalási vagy viszontkezesség-vállalási összegre vonatkozó megfelelő díjjal ellentételezik. Ha a kezességért fizetett ár eléri legalább a pénzpiacon hozzáférhető, megfelelő referencia kezességvállalási-díj értékét, akkor a kezesség nem tartalmaz támogatást.

Ha a pénzpiacokon nem állapítható meg megfelelő referencia kezességvállalási-díj, akkor a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját egy hasonló, nem biztosított hitel piaci árával kell összevetni.

A megfelelő piaci ár meghatározása során mindkét esetben tekintetbe kell venni a kezességvállalás és az alapul szolgáló hitel jellegzetességeit. Ez magában foglalja az ügylet összegét és időtartamát; a hitelfelvevő által nyújtott biztosítékot, valamint a behajtási arány értékelését befolyásoló egyéb körülményeket; a hitelfelvevő általi nemfizetés valószínűségét pénzügyi helyzetéből, ágazati tevékenységéből, és kilátásaiból, adódóan, valamint egyéb gazdasági feltételeket. Ez az elemzés lehetővé teszi a hitelfelvevő kockázatminősítés segítségével történő besorolását. A besorolást nemzetközileg elismert minősítő ügynökség vagy adott esetben az alapul szolgáló hitelt nyújtó bank végezheti, az általa alkalmazott belső minősítés alapján. a Bizottság rámutat a minősítés és a nemfizetési arány között a nemzetközi pénzügyi intézmények által megállapított és nyilvánosságra hozott összefüggésre (9). A díj piaci árral való összeegyeztethetőségének értékelése érdekében a tagállam elvégezheti a hasonló minősítésű vállalkozások által a piacon fizetett árak összehasonlítását.

A Bizottság ezért nem fogja elfogadni a kezességvállalás díjának olyan egységes mértékben történő meghatározását, amely megfelel a gazdasági ágazatban szokásos mértéknek.

3.3.   A kis- és középvállalkozások részére nyújtott egyedi kezességvállalások értékelése

Kivételes esetben, ha a hitelfelvevő KKV (10), a Bizottság a 3.2.d) ponttól eltérően egyszerűbben is értékelheti, hogy egy adott hitelre vonatkozó kezesség támogatást jelent-e. Ebben az esetben, feltéve, hogy a 3.2.a)–3.2.c) pontban foglalt valamennyi többi feltétel teljesül, az állami kezességvállalás nem fog támogatásnak minősülni, ha a hitelfelvevő minősítése alapján (11) az állam kezességvállalásával ténylegesen biztosított összeg után a következő táblázatban felsorolt éves minimumdíjnak („mentesülési díj” – „safe harbour premium” (12)) megfelelő díjat számítanak fel:

| Hitelminőség | Standard & Poor's | Fitch | Moody's | Éves mentesülési díj |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Legmagasabb besorolás | AAA | AAA | Aaa | 0,4 % |
| Nagyon erős fizetési képesség | AA + | AA + | Aa 1 | |
| AA | AA | Aa 2 | 0,4 % |
| AA – | AA – | Aa 3 | |
| Erős fizetési képesség | A + | A + | A 1 | |
| A | A | A 2 | 0,55 % |
| A – | A – | A 3 | |
| Megfelelő fizetési képesség | BBB + | BBB + | Baa 1 | |
| BBB | BBB | Baa 2 | 0,8 % |
| BBB – | BBB – | Baa 3 | |
| A fizetési képességet befolyásolhatják kedvezőtlen körülmények | BB + | BB + | Ba 1 | |
| BB | BB | Ba 2 | 2,0 % |
| BB – | BB – | Ba 3 | |
| A fizetési képességet valószínűleg hátrányosan befolyásolják a kedvezőtlen körülmények | B + | B + | B 1 | 3,8 % |
| B | B | B 2 | |
| B – | B – | B 3 | 6,3 % |
| A fizetési képesség kedvező körülmények folyamatos fennállásától függ | CCC + | CCC + | Caa 1 | Éves mentesülési díj nem állapítható meg |
| CCC | CCC | Caa 2 |
| CCC – | CCC – | Caa 3 |
| CC | CC | |
| | C | |
| Nemfizetésben vagy ahhoz közel | SD | DDD | Ca | Éves mentesülési díj nem állapítható meg |
| D | DD | C |
| | D | |

Hitelminőség

Standard & Poor's

Fitch

Moody's

Éves mentesülési díj

Legmagasabb besorolás

AAA

AAA

Aaa

0,4 %

Nagyon erős fizetési képesség

AA +

AA +

Aa 1

AA

AA

Aa 2

0,4 %

AA –

AA –

Aa 3

Erős fizetési képesség

A +

A +

A 1

A

A

A 2

0,55 %

A –

A –

A 3

Megfelelő fizetési képesség

BBB +

BBB +

Baa 1

BBB

BBB

Baa 2

0,8 %

BBB –

BBB –

Baa 3

A fizetési képességet befolyásolhatják kedvezőtlen körülmények

BB +

BB +

Ba 1

BB

BB

Ba 2

2,0 %

BB –

BB –

Ba 3

A fizetési képességet valószínűleg hátrányosan befolyásolják a kedvezőtlen körülmények

B +

B +

B 1

3,8 %

B

B

B 2

B –

B –

B 3

6,3 %

A fizetési képesség kedvező körülmények folyamatos fennállásától függ

CCC +

CCC +

Caa 1

Éves mentesülési díj nem állapítható meg

CCC

CCC

Caa 2

CCC –

CCC –

Caa 3

CC

CC

C

Nemfizetésben vagy ahhoz közel

SD

DDD

Ca

Éves mentesülési díj nem állapítható meg

D

DD

C

D

A mentesülési díjakat azon összegekre kell alkalmazni, amelyekért az állam az adott év elején ténylegesen kezességet vagy viszontkezességet vállal. A díjakat olyan minimumértéknek kell tekinteni, amelyet olyan társaságra kell alkalmazni, amelynek minősítése legalább megegyezik a táblázatban szereplő minősítéssel (13).

A kezességvállalás kezdetekor fizetendő egyösszegű kezességvállalási díj esetén a hitelgarancia támogatástól mentesnek tekintendő, ha ezen összeg legalább a fentiek szerinti jövőbeli kezességvállalási díjak jelenértékével egyenlő, ahol az alkalmazandó leszámítolási kamatláb a megfelelő referencia-kamatláb (14).

A fenti táblázatban foglaltaknak megfelelően a CCC/Caa-nak megfelelő vagy annál rosszabb minősítésű társaságok nem élvezhetik ezen egyszerűsített módszer előnyeit.

Az olyan KKV-k esetében, amelyek nem rendelkeznek hitelfelvevői múlttal vagy mérlegszemléletű megközelítésen alapuló hitelminősítéssel, mint például a bizonyos meghatározott célra létrehozott vállalkozások vagy az új vállalkozások, a mentesülési díj 3,8 %, azzal, hogy az nem lehet alacsonyabb az anyavállalatra vagy anyavállalatokra alkalmazandó díjnál.

E kamatfelárak a piaci helyzet figyelembevételével időről időre felülvizsgálhatók.

3.4.   Kezességvállalási programok

Az állami kezességvállalási programokat illetően a Bizottság úgy véli, hogy az alábbi feltételek együttes teljesülése kizárja az állami támogatás fennállását:

| a) | A nehéz pénzügyi helyzetben levő hitelfelvevők ki vannak zárva a támogatási programban való részvételből (a részleteket lásd a 3.2.a) pontban). |
| --- | --- |

a)

A nehéz pénzügyi helyzetben levő hitelfelvevők ki vannak zárva a támogatási programban való részvételből (a részleteket lásd a 3.2.a) pontban).

| b) | A kezességvállalások terjedelme a kezességek vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásoknak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódniuk, meghatározott legnagyobb összegre kell vonatkozniuk, és időben korlátozottnak kell lenniük. |
| --- | --- |

b)

A kezességvállalások terjedelme a kezességek vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásoknak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódniuk, meghatározott legnagyobb összegre kell vonatkozniuk, és időben korlátozottnak kell lenniük.

| c) | A kezességvállalások legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezik (a részleteket és kivételeket lásd a 3.2.c) pontban). |
| --- | --- |

c)

A kezességvállalások legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezik (a részleteket és kivételeket lásd a 3.2.c) pontban).

| d) | A program feltételei a kockázat reális értékelésén alapulnak, így a kedvezményezett által fizetett díj azt minden valószínűség szerint önfinanszírozóvá teszi. A program önfinanszírozó voltát és a megfelelő kockázatalapúságot a Bizottság annak jelzéseként tekinti, hogy a program alapján fizetendő kezességvállalási díjak összhangban állnak a piaci árakkal.
  Ez azzal jár, hogy minden egyes új kezességvállalás kockázatát az összes releváns tényező (a hitelfelvevő minősége, biztosítékok, a kezességvállalás tartama stb.) alapján kell értékelni. A kockázatértékelés alapján meg kell határozni a kockázati osztályokat (15), a kezességvállalást be kell sorolni e kockázati osztályok valamelyikébe, és az ennek megfelelő kezességvállalási díjat kell felszámítani a kezességvállalási vagy viszontkezesség-vállalási összegekre. |
| --- | --- |

d)

A program feltételei a kockázat reális értékelésén alapulnak, így a kedvezményezett által fizetett díj azt minden valószínűség szerint önfinanszírozóvá teszi. A program önfinanszírozó voltát és a megfelelő kockázatalapúságot a Bizottság annak jelzéseként tekinti, hogy a program alapján fizetendő kezességvállalási díjak összhangban állnak a piaci árakkal.

Ez azzal jár, hogy minden egyes új kezességvállalás kockázatát az összes releváns tényező (a hitelfelvevő minősége, biztosítékok, a kezességvállalás tartama stb.) alapján kell értékelni. A kockázatértékelés alapján meg kell határozni a kockázati osztályokat (15), a kezességvállalást be kell sorolni e kockázati osztályok valamelyikébe, és az ennek megfelelő kezességvállalási díjat kell felszámítani a kezességvállalási vagy viszontkezesség-vállalási összegekre.

| e) | A program önfinanszírozó jellegének megfelelő és progresszív értékelése érdekében a díjak szintjének megfelelőségét legalább évente egy alkalommal, a programnak egy gazdaságilag ésszerű időtartamban elért tényleges veszteségi rátája alapján felül kell vizsgálni, és ha fennáll annak a veszélye, hogy a program elveszti önfinanszírozó jellegét, a díjak mértékét ehhez mérten ki kell igazítani. Ez a kiigazítás érintheti az összes már vállalt és jövőbeni kezességet, vagy csak az utóbbiakat. |
| --- | --- |

e)

A program önfinanszírozó jellegének megfelelő és progresszív értékelése érdekében a díjak szintjének megfelelőségét legalább évente egy alkalommal, a programnak egy gazdaságilag ésszerű időtartamban elért tényleges veszteségi rátája alapján felül kell vizsgálni, és ha fennáll annak a veszélye, hogy a program elveszti önfinanszírozó jellegét, a díjak mértékét ehhez mérten ki kell igazítani. Ez a kiigazítás érintheti az összes már vállalt és jövőbeni kezességet, vagy csak az utóbbiakat.

| f) | Annak érdekében, hogy a piaci árral összhangban állónak lehessen tekinteni, a fizetendő díjnak fedeznie kell a kezességvállaláshoz társuló rendes kockázatokat, a program igazgatási költségeit és a megfelelő tőke után fizetendő éves díjat, még akkor is, ha nem vagy csak részben került sor e tőke képzésére.
  Az igazgatási költségeknek magukban kell foglalniuk legalább az egyedi kezdeti kockázatelemzést, valamint a kezesség nyújtásához és igazgatásához kapcsolódó kockázatmonitoring és kockázatkezelési költségeket.
  A tőke után fizetendő díj tekintetében a Bizottság megjegyzi, hogy a kezeseknek általában a tőkekövetelményre vonatkozó szabályoknak kell megfelelniük, és ezekkel a szabályokkal összhangban saját tőkét kell képezniük annak érdekében, hogy ne menjenek csődbe, ha ingadozik a kezességekből eredő éves veszteségük mértéke. Ezek a szabályok általában nem vonatkoznak az állami kezességvállalási programokra, így azok az ilyen tartalékképzést nem teszik szükségessé. Más szóval, ha a kezességvállalásból eredő veszteségek meghaladják a kezességvállalási díjakból származó bevételeket, a hiányt egyszerűen az állami költségvetésből fedezik. A programra vonatkozó ilyen állami garancia kedvezőbb helyzetbe hozza a programot, mint egy általános kezes. Ezen egyenlőtlenség elkerülése, valamint annak érdekében, hogy az állam díjazásban részesüljön az általa vállalt kockázat után, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kezességvállalási díjaknak fedezniük kell a megfelelő tőke után fizetendő díjat.
  A Bizottság véleménye szerint ennek a tőkének a kintlévő kezességek 8 %-ának (16) kell megfelelnie. Az AAA/AA- (Aaa/Aa3)-nak megfelelő minősítésű vállalakozásoknak nyújtott kezességek esetén a figyelembe veendő tőkeösszeg a kintlévő kezességek 2 %-ára csökkenthető. Ugyanakkor az A+/A- (A1/A3)-nak megfelelő minősítésű vállalakozásoknak nyújtott kezességek esetén a figyelembe veendő tőkeösszeg a kintlévő kezességek 4 %-ára csökkenthető.
  E tőke után fizetendő rendes díj kockázati díjból áll, amely növelhető a kockázatmentes kamatlábbal.
  A kockázati díjat a tőke megfelelő összege után az állam részére kell fizetni valamennyi esetben. E gyakorlat alapján a Bizottság úgy véli, hogy a tőke után fizetendő rendes kockázati díj legalább 400 bázispontnak felel meg, és a kedvezményezettek által fizetendő kezességi díjnak az ilyen kockázati díjat tartalmaznia kell (17).
  Ha, mint a legtöbb állami kezességvállalási programban, a tőkét nem bocsátják a program rendelkezésére, és így az állam részéről nincs pénzbeli hozzájárulás, a kockázatmentes kamatlábat nem kell figyelembe venni. Ha viszont az állam ténylegesen rendelkezésre bocsátja az alapul szolgáló tőkét, akkor az államnál hitelezési költségek merülnek fel. Ezért a rendelkezésre bocsátott összeg után a kockázatmentes kamatlábat is meg kell fizetni az állam részére. E költséget emellett ki kell venni a program pénzügyi bevételéből, és annak nem kell szükségszerűen kihatnia a kezességvállalási díjakra (18) A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 10 éves államkötvény hozama a szokásos tőkemegtérülésnek vett kockázatmentes kamatláb megfelelő referenciaértékeként használható. |
| --- | --- |

f)

Annak érdekében, hogy a piaci árral összhangban állónak lehessen tekinteni, a fizetendő díjnak fedeznie kell a kezességvállaláshoz társuló rendes kockázatokat, a program igazgatási költségeit és a megfelelő tőke után fizetendő éves díjat, még akkor is, ha nem vagy csak részben került sor e tőke képzésére.

Az igazgatási költségeknek magukban kell foglalniuk legalább az egyedi kezdeti kockázatelemzést, valamint a kezesség nyújtásához és igazgatásához kapcsolódó kockázatmonitoring és kockázatkezelési költségeket.

A tőke után fizetendő díj tekintetében a Bizottság megjegyzi, hogy a kezeseknek általában a tőkekövetelményre vonatkozó szabályoknak kell megfelelniük, és ezekkel a szabályokkal összhangban saját tőkét kell képezniük annak érdekében, hogy ne menjenek csődbe, ha ingadozik a kezességekből eredő éves veszteségük mértéke. Ezek a szabályok általában nem vonatkoznak az állami kezességvállalási programokra, így azok az ilyen tartalékképzést nem teszik szükségessé. Más szóval, ha a kezességvállalásból eredő veszteségek meghaladják a kezességvállalási díjakból származó bevételeket, a hiányt egyszerűen az állami költségvetésből fedezik. A programra vonatkozó ilyen állami garancia kedvezőbb helyzetbe hozza a programot, mint egy általános kezes. Ezen egyenlőtlenség elkerülése, valamint annak érdekében, hogy az állam díjazásban részesüljön az általa vállalt kockázat után, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kezességvállalási díjaknak fedezniük kell a megfelelő tőke után fizetendő díjat.

A Bizottság véleménye szerint ennek a tőkének a kintlévő kezességek 8 %-ának (16) kell megfelelnie. Az AAA/AA- (Aaa/Aa3)-nak megfelelő minősítésű vállalakozásoknak nyújtott kezességek esetén a figyelembe veendő tőkeösszeg a kintlévő kezességek 2 %-ára csökkenthető. Ugyanakkor az A+/A- (A1/A3)-nak megfelelő minősítésű vállalakozásoknak nyújtott kezességek esetén a figyelembe veendő tőkeösszeg a kintlévő kezességek 4 %-ára csökkenthető.

E tőke után fizetendő rendes díj kockázati díjból áll, amely növelhető a kockázatmentes kamatlábbal.

A kockázati díjat a tőke megfelelő összege után az állam részére kell fizetni valamennyi esetben. E gyakorlat alapján a Bizottság úgy véli, hogy a tőke után fizetendő rendes kockázati díj legalább 400 bázispontnak felel meg, és a kedvezményezettek által fizetendő kezességi díjnak az ilyen kockázati díjat tartalmaznia kell (17).

Ha, mint a legtöbb állami kezességvállalási programban, a tőkét nem bocsátják a program rendelkezésére, és így az állam részéről nincs pénzbeli hozzájárulás, a kockázatmentes kamatlábat nem kell figyelembe venni. Ha viszont az állam ténylegesen rendelkezésre bocsátja az alapul szolgáló tőkét, akkor az államnál hitelezési költségek merülnek fel. Ezért a rendelkezésre bocsátott összeg után a kockázatmentes kamatlábat is meg kell fizetni az állam részére. E költséget emellett ki kell venni a program pénzügyi bevételéből, és annak nem kell szükségszerűen kihatnia a kezességvállalási díjakra (18) A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 10 éves államkötvény hozama a szokásos tőkemegtérülésnek vett kockázatmentes kamatláb megfelelő referenciaértékeként használható.

| g) | Az átláthatóság biztosítása érdekében a programnak rendelkeznie kell a jövőbeli kezességvállalások feltételeiről, így a minősítés, valamint adott esetben az ágazat és méret szempontjából a programban való részvételre jogosult társaságokról, valamint a maximális összegről és a kezességvállalás időtartamáról. |
| --- | --- |

g)

Az átláthatóság biztosítása érdekében a programnak rendelkeznie kell a jövőbeli kezességvállalások feltételeiről, így a minősítés, valamint adott esetben az ágazat és méret szempontjából a programban való részvételre jogosult társaságokról, valamint a maximális összegről és a kezességvállalás időtartamáról.

3.5.   A kis- és középvállalkozásokra vonatkozó kezességvállalási programok értékelése

Tekintettel a kis- és középvállalkozások különleges helyzetére, és a finanszírozáshoz való hozzáférésük – különösen a kezességvállalási programokon keresztül történő – megkönnyítése érdekében két lehetőség áll az ilyen társaságok rendelkezésére:

| — | az egyéni kezességvállalásokra meghatározott mentesülési díjak alkalmazása a KKV-kra, |
| --- | --- |

—

az egyéni kezességvállalásokra meghatározott mentesülési díjak alkalmazása a KKV-kra,

| — | a kezességvállalási programok olyan értékelése, amely lehetővé teszi egységes díjak alkalmazását és a kedvezményezett KKV-k egyéni minősítése szükségességének elkerülését. |
| --- | --- |

—

a kezességvállalási programok olyan értékelése, amely lehetővé teszi egységes díjak alkalmazását és a kedvezményezett KKV-k egyéni minősítése szükségességének elkerülését.

Mindkét szabály alkalmazási feltételeit a következőképpen kell meghatározni:

Mentesülési díjak alkalmazása a KKV-kra vonatkozó kezességvállalási programokban

Az egyéni kezesség tekintetében az egyszerűsítés érdekében javasoltakkal összhangban a KKV-k számára létrehozott kezességvállalási programokat fő szabályként szintén önfinanszírozónak, és állami támogatásnak nem minősülőnek lehet tekinteni, ha a 3.3. pontban meghatározott, a vállalkozások minősítésén alapuló minimum mentesülési díjakat alkalmazzák (19). A 3.4.a)–3.4.c) pontban, valamint a 3.4.g) pontban meghatározott egyéb feltételeket is teljesíteni kell, a 3.4.d)–3.4.f) pontban foglalt feltételeket pedig a minimum éves díjak alkalmazásával teljesítettnek kell tekinteni.

Egységes díjak alkalmazása a KKV-kra vonatkozó kezességvállalási programokban

A Bizottság tisztában van azzal, hogy az egyéni kockázatelemzés minden egyes hitelfelvevő esetében történő lefolytatása költséges folyamat, amely nem feltétlenül szükséges akkor, ha a program nagyszámú kisebb hitelt foglal magában, amelyekre vonatkozóan kockázatcsökkentési eszközként működik.

Következésképpen, ha egy kezességvállalási program csak a KKV-k javára vállalt kezességekre vonatkozik, és e programon belül a kezességgel biztosított összeg társaságonként nem haladja meg a 2,5 millió EUR-t, a Bizottság a 3.4.d) ponttól eltérően valamennyi hitelfelvevőre vonatkozó egységes éves kezességvállalási díjat fogadhat el. Annak érdekében azonban, hogy az ilyen program keretében vállalt kezességek ne minősüljenek állami támogatásnak, a programnak önfinanszírozónak kell maradnia, és a 3.4.a)–3.4.c) pontban, valamint a 3.4.e)–3.4.g) pontban foglalt valamennyi egyéb feltételnek ugyanúgy teljesülnie kell.

3.6.   Az állami tagállamként történő automatikus minősítés hiánya

Az, hogy a kezességvállalás vagy a kezességvállalási program nem felel meg a 3.2.–3.5. pontban megállapított feltételek bármelyikének, nem jelenti azt, hogy a kezességvállalást vagy a kezességvállalási programot automatikusan állami támogatásnak kell tekinteni. Ha bármilyen kétség merül fel a tekintetben, hogy a tervezett kezességvállalás vagy a kezességvállalási program állami támogatásnak minősül-e, be kell jelenteni a Bizottságnak.

4.   TÁMOGATÁSI ELEMMEL RENDELKEZŐ KEZESSÉGVÁLLALÁSOK

4.1.   Általános

Ha egy egyéni támogatás vagy támogatási program nem áll összhangban a piacgazdasági befektető elvével, úgy kell tekinteni, hogy állami támogatást tartalmaz. Az állami támogatási elemet így összegszerűen meg kell határozni annak ellenőrzése érdekében, hogy a támogatás valamelyik egyedi állami támogatási mentességi ok alapján összeegyeztethetőnek tekinthető-e. Fő szabályként állami támogatási elemnek az egyénileg vagy támogatási programon keresztül nyújtott kezességvállalás megfelelő piaci ára és az intézkedésért ténylegesen fizetett ár közötti különbség tekintendő.

A teljes támogatástartalom eléréséhez a fentiek alapján kiszámított, pénzben kifejezett éves támogatástartalmakat a referencia-kamatláb alkalmazásával jelenértékükre kell diszkontálni, majd össze kell adni.

Egy kezesség támogatási elemének kiszámítása során a Bizottság kitüntetett figyelmet fog szentelni a következő körülményeknek:

| a) | Az egyedi kezességek esetében: nehéz pénzügyi helyzetben van-e a hitelfelvevő? A kezességvállalási programok esetében: a programban való részvétel feltételei rendelkeznek-e az ilyen vállalkozások kizárásáról (a részleteket lásd a 3.2.a) pontban)?
  A Bizottság megjegyzi, hogy a nehéz helyzetben levő társaságok esetében a piaci hitelező, ha egyáltalán van ilyen, a kezesség vállalásakor a várható nemfizetési arányra tekintettel magas díjat számítana fel. Ha különösen megnő annak valószínűsége, hogy a hitelfelvevő nem lesz képes a hitel visszafizetésére, akkor elképzelhető, hogy ez a piaci arány nem is létezik, és kivételes körülmények között a kezesség támogatási eleme elérheti a kezességgel ténylegesen fedezett összeget. |
| --- | --- |

a)

Az egyedi kezességek esetében: nehéz pénzügyi helyzetben van-e a hitelfelvevő? A kezességvállalási programok esetében: a programban való részvétel feltételei rendelkeznek-e az ilyen vállalkozások kizárásáról (a részleteket lásd a 3.2.a) pontban)?

A Bizottság megjegyzi, hogy a nehéz helyzetben levő társaságok esetében a piaci hitelező, ha egyáltalán van ilyen, a kezesség vállalásakor a várható nemfizetési arányra tekintettel magas díjat számítana fel. Ha különösen megnő annak valószínűsége, hogy a hitelfelvevő nem lesz képes a hitel visszafizetésére, akkor elképzelhető, hogy ez a piaci arány nem is létezik, és kivételes körülmények között a kezesség támogatási eleme elérheti a kezességgel ténylegesen fedezett összeget.

| b) | Megfelelően mérhető-e a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában?
  Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásoknak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódniuk, meghatározott maximális összegre kell vonatkozniuk, és időben korlátozottnak kell lenniük. Ebben az összefüggésben a Bizottság úgy tekinti, hogy a korlátlan kezességvállalások fő szabályként nem összeegyeztethetőek a Szerződés 87. cikkével. |
| --- | --- |

b)

Megfelelően mérhető-e a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában?

Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásoknak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódniuk, meghatározott maximális összegre kell vonatkozniuk, és időben korlátozottnak kell lenniük. Ebben az összefüggésben a Bizottság úgy tekinti, hogy a korlátlan kezességvállalások fő szabályként nem összeegyeztethetőek a Szerződés 87. cikkével.

| c) | A kezességvállalások az egyes kintlévő hitelek vagy egyéb pénzügyi kötelezettségek több, mint 80 %-át fedezik-e (a részleteket és kivételeket lásd a 3.2.c) pontban)?
  Annak biztosítása érdekében, hogy a hitelező megfelelő ösztönzéssel rendelkezzen a hitelezési műveletből származó kockázat megfelelő értékelésére, biztosítására és minimalizálására, és különösen a hitelfelvevő hitelképességének megfelelő értékelésére, a Bizottság megítélése szerint a hitelezőnek legalább 20 %-os – állami kezességvállalással nem fedezett – részt kell viselnie (20) azért, hogy megfelelően biztosítsa a hitelt, és az ügylethez társuló kockázatot minimálisra csökkentse. A Bizottság ezért általában alaposabban fogja vizsgálni az olyan kezességvállalásokat vagy kezességvállalási programokat, amelyek egy pénzügyi ügylet egészére (vagy majdnem egészére) kiterjednek, kivéve ha a tagállam ezt megfelelően, például az ügylet különleges jellegére hivatkozással alátámasztja. |
| --- | --- |

c)

A kezességvállalások az egyes kintlévő hitelek vagy egyéb pénzügyi kötelezettségek több, mint 80 %-át fedezik-e (a részleteket és kivételeket lásd a 3.2.c) pontban)?

Annak biztosítása érdekében, hogy a hitelező megfelelő ösztönzéssel rendelkezzen a hitelezési műveletből származó kockázat megfelelő értékelésére, biztosítására és minimalizálására, és különösen a hitelfelvevő hitelképességének megfelelő értékelésére, a Bizottság megítélése szerint a hitelezőnek legalább 20 %-os – állami kezességvállalással nem fedezett – részt kell viselnie (20) azért, hogy megfelelően biztosítsa a hitelt, és az ügylethez társuló kockázatot minimálisra csökkentse. A Bizottság ezért általában alaposabban fogja vizsgálni az olyan kezességvállalásokat vagy kezességvállalási programokat, amelyek egy pénzügyi ügylet egészére (vagy majdnem egészére) kiterjednek, kivéve ha a tagállam ezt megfelelően, például az ügylet különleges jellegére hivatkozással alátámasztja.

| d) | Figyelembe vették-e a kezesség és a hitel (vagy egyéb pénzügyi kötelezettség) egyedi jellemzőit a kezességvállalás piaci árának meghatározása során, amelyből a támogatási elem a ténylegesen fizetett díjjal való összevetés útján számítandó (a részleteket lásd a 3.2.d) pontban)? |
| --- | --- |

d)

Figyelembe vették-e a kezesség és a hitel (vagy egyéb pénzügyi kötelezettség) egyedi jellemzőit a kezességvállalás piaci árának meghatározása során, amelyből a támogatási elem a ténylegesen fizetett díjjal való összevetés útján számítandó (a részleteket lásd a 3.2.d) pontban)?

4.2.   Támogatási elem az egyéni kezességvállalásokban

Egyéni kezességvállalás esetében a pénzben kifejezett támogatástartalom a kezességvállalás piaci ára és a ténylegesen fizetett ár közötti különbségként számítandó.

Ha a piac nem nyújt kezességet az e típusú ügyletre, akkor a kötelezettségvállalás piaci értéke nem áll rendelkezésre. Ebben az esetben a támogatási elem ugyanolyan módon számítandó ki, mint a kedvezményes kamatozású kölcsön támogatástartalma, azaz az e társaság által a kezesség fennállása nélkül fizetendő konkrét piaci kamatláb és az állami kezességvállalásnak köszönhetően – az esetlegesen kifizetett díjak figyelembevétele után – elért kamatláb különbsége. Ha nincs piaci kamatláb, és a tagállam a referencia-kamatlábat kívánja helyettesítő értékként használni, a Bizottság hangsúlyozza, hogy a referencia-kamatlábakról szóló közleményben (21) rögzített feltételek irányadóak az egyéni kezességvállalás támogatási intenzitásának kiszámítására. Ez azt jelenti, hogy a kezességgel fedezett művelethez kapcsolódó megfelelő kockázati profil, a kezességgel biztosított vállalkozás és a nyújtott biztosítékok figyelembe vétele érdekében kellő figyelmet kell fordítani az alapkamatlábhoz hozzáadandó felár mértékére.

4.3.   Támogatási elem a KKV-k részére nyújtott egyéni kezességvállalásokban

A 3.3. pontban vázolt egyszerűsített értékelési rendszer KKV-k esetében is alkalmazható. Ebben az esetben, ha az adott kezességvállalás díja nem felel meg az adott minősítési osztályra meghatározott minimumértéknek, ezen minimumszint és a felszámított díj közötti különbséget támogatásnak kell tekinteni. Ha a kezességvállalás több mint egy évig tart, az ettől való éves negatív eltéréseket a releváns referencia-kamatláb alkalmazásával kell diszkontálni (22).

A Bizottság csak az érintett tagállam által egyértelműen igazolt és megfelelően indokolt esetben fogadja el az ezen szabályoktól való eltérést. Az ilyen esetekben is tiszteletben kell azonban tartani a kockázatalapú megközelítést.

4.4.   Támogatási elem a kezességvállalási programokban

A kezességvállalási programok esetében a pénzben kifejezett támogatástartalom a program részét képező valamennyi kezesség esetében a ténylegesen felszámított díj (ha volt ilyen) és az egyenértékű, a 3.4. pontban rögzített feltételeknek megfelelően létrehozott, támogatásnak nem minősülő program keretében felszámítandó díj közötti különbség. Az előbbiekben említett elméleti díjaknak, amelyekre vonatkozóan a támogatási elemet kiszámítják, ezért fedezniük kell a kezességgel együtt járó rendes kockázatokat, valamint az igazgatási és tőkeköltségeket (23). A támogatástartalom e számítási módja annak biztosítását szolgálja, hogy a program keretében nyújtott összes támogatás közép- és hosszú távon is egyenlő legyen az állami hatóságok által a program hiányának fedezése érdekében a programba fektetett pénzösszeggel.

Mivel az állami kezességvállalási programok esetében előfordulhat, hogy az egyedi esetek sajátosságai a program értékelésének időpontjában nem ismertek, a támogatási elemet a program rendelkezéseire hivatkozással kell értékelni.

A kezességvállalási programokban foglalt támogatási elemeket a Bizottság által az állami támogatások területén elfogadott rendelet, így a Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. október 24-i 1628/2006/EK bizottsági rendelet (24) vagy a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet (25) alapján történő bejelentést követően már elfogadott módszerekkel is ki lehet számítani, feltéve hogy a jóváhagyott módszer kifejezetten a szóban forgó típusú kezességekre és a szóban forgó típusú alapügyletekre vonatkozik.

A Bizottság csak az érintett tagállam által egyértelműen igazolt és megfelelően indokolt esetben fogadja el az ezen szabályoktól való eltérést. Az ilyen esetekben is tiszteletben kell azonban tartani a kockázatalapú megközelítést.

4.5.   Támogatási elem a KKV-kra vonatkozó kezességvállalási programokban

A KKV-k számára nyújtott kezességvállalási programokhoz kapcsolódó és a 3.5. pontban vázolt két egyszerűsített eszközt a támogatások kiszámítására is fel lehet használni. Mindkét szabály alkalmazási feltételeit a következőképpen kell meghatározni:

Mentesülési díjak alkalmazása a KKV-kra vonatkozó kezességvállalási programokban

A 3.5. pontban vázolt egyszerűsített értékelési rendszer KKV-k esetében is alkalmazható. Ebben az esetben, ha a kezességvállalási programban az adott kategóriára megállapított díj nem felel meg az adott minősítési osztályra meghatározott minimumértéknek (26), e minimumszint és a felszámított díj közötti különbséget támogatásnak kell tekinteni (27). Ha a kezességvállalás több mint egy évig tart, az ettől való éves negatív eltéréseket a referencia-kamatláb alkalmazásával kell diszkontálni (28).

Egységes díjak alkalmazása a KKV-kra vonatkozó kezességvállalási programokban

Tekintettel arra, hogy egy, a KKV-k részére létrehozott kezességvállalási program keretében nyújtott állami támogatás csak kisebb mértékben torzíthatja a versenyt, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy abban az esetben, ha egy kezességvállalási program csak KKV-k részére nyújtandó kezességvállalásokra vonatkozik, és e programon belül a kezességgel fedezett összeg társaságonként nem haladja meg a 2,5 millió EUR-t, a Bizottság a 4.4. ponttól eltérően anélkül is elfogadhatja a program támogatási intenzitásának értékelését, hogy szükség lenne a programon belül valamennyi egyéni kezességvállalás vagy kockázati osztály értékelésére (29).

5.   A KEZESSÉGVÁLLALÁS FORMÁJÁBAN NYÚJTOTT ÁLLAMI TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE A KÖZÖS PIACCAL

5.1.   Általános

A Bizottságnak meg kell vizsgálnia a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó állami kezességvállalást annak megállapítása érdekében, hogy az összeegyeztethető-e a közös piaccal. Az összeegyeztethetőség értékelésének elvégzése előtt meg kell állapítani, hogy ki a támogatás kedvezményezettje.

5.2.   Értékelés

A támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségét a Bizottság ugyanazon szabályoknak megfelelően vizsgálja, mint amelyek az egyéb formájú támogatási intézkedésekre alkalmazandók. Az összeegyeztethetőség értékelésének konkrét szempontjait a Bizottság a horizontális, regionális és ágazati támogatásokról szóló keretszabályokban és iránymutatásokban rögzítette és fejtette ki (30). A vizsgálat elsősorban a támogatási intenzitást, a kedvezményezettek jellemzőit és a kitűzött célokat veszi figyelembe.

5.3.   Feltételek

A Bizottság csak akkor fogadja el a kezességvállalást, ha annak érvényesítése olyan szerződés alapján meghatározott feltételekhez kapcsolódik, amelyek akár a kötelező csődbejelentést vagy egyéb hasonló eljárást is jelenthetik. Ezekről a feltételekről a feleknek a kezesség vállalásának időpontjában kell megegyezniük. Abban az esetben, ha a tagállam a kezességet az annak nyújtása szakaszában eredetileg megállapított feltételektől eltérő egyéb feltételek alapján kívánja érvényesíteni, a Bizottság a kezességvállalás érvényesítését olyan új támogatás létrehozásának tekinti, amelyet a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése alapján be kell jelenteni.

6.   A TAGÁLLAMOK ÁLTAL A BIZOTTSÁGHOZ BENYÚJTANDÓ JELENTÉSEK

Az általános ellenőrzési kötelezettségekkel (31) összhangban, a pénzpiacokon mutatkozó új fejlemények további figyelemmel kísérése érdekében, és mivel nehéz felmérni az állami kezességvállalások értékét, amelyek időben is változnak, különös jelentőséggel bír a Bizottság által jóváhagyott állami kezességvállalási programok állandó felülvizsgálata a Szerződés 88. cikkének (1) bekezdése alapján. A tagállamok ezért kötelesek jelentéseket benyújtani a Bizottsághoz.

A kezességvállalási programok tekintetében e jelentéseket legalább a kezességvállalási program lejártakor és a módosított program bejelentésekor kell benyújtani. A Bizottság azonban az adott esettől függően gyakrabban is helyénvalónak ítélheti jelentések kérését.

Azoknak a kezességi programoknak az esetében, amelyeknél a Bizottság a támogatás hiányát megállapító határozatot hozott, és különösen akkor, ha a programra vonatkozóan nem állnak rendelkezésre megbízható történeti adatok, a Bizottság a támogatás hiányát megállapító határozatának meghozatalakor ilyen jelentés benyújtását kérheti, ezáltal esetenként pontosítva a jelentéstételi kötelezettség gyakoriságát és tartalmát.

A jelentéseknek legalább a következő adatokat kell tartalmazniuk:

| a) | a nyújtott kezességvállalások száma és összege; |
| --- | --- |

a)

a nyújtott kezességvállalások száma és összege;

| b) | az adott időszak végén kintlévő kezességvállalások száma és összege; |
| --- | --- |

b)

az adott időszak végén kintlévő kezességvállalások száma és összege;

| c) | éves alapon azon kezességvállalások száma és értéke, amelyek tekintetében nemfizetésre került sor (esetenként kimutatva); |
| --- | --- |

c)

éves alapon azon kezességvállalások száma és értéke, amelyek tekintetében nemfizetésre került sor (esetenként kimutatva);

| d) | éves bevétel:






  1. | a felszámított díjakból származó bevétel; |
| --- | --- | --- |

d)

éves bevétel:

1.

a felszámított díjakból származó bevétel;

| 2. | megtérülésekből származó bevétel; |
| --- | --- |

2.

megtérülésekből származó bevétel;

| 3. | egyéb bevételek (pl. betétekből vagy befektetésekből származó kamat stb.); |
| --- | --- |

3.

egyéb bevételek (pl. betétekből vagy befektetésekből származó kamat stb.);

| e) | éves kiadások:






  1. | igazgatási költségek; |
| --- | --- | --- |

e)

éves kiadások:

1.

igazgatási költségek;

| 2. | érvényesített kezességek után fizetett kártalanítások; |
| --- | --- |

2.

érvényesített kezességek után fizetett kártalanítások;

| f) | éves többlet vagy hiány (bevétel és kiadások közötti különbség); |
| --- | --- |

f)

éves többlet vagy hiány (bevétel és kiadások közötti különbség);

| g) | a program kezdete óta felhalmozott többlet vagy hiány (32). |
| --- | --- |

g)

a program kezdete óta felhalmozott többlet vagy hiány (32).

Egyéni támogatások esetében a – főleg a d)–g) pontban foglalt – releváns adatokról szintén jelentést kell tenni.

Bármely esetben a Bizottság felhívja a tagállamok figyelmét, hogy egy távoli időpontban történő megfelelő jelentéstétel feltételezi a szükséges adatok megfelelő gyűjtését a program alkalmazásának kezdetétől fogva, valamint ezek évente történő összesítését.

A Bizottság felhívja továbbá a tagállamok figyelmét, hogy bár az egyéni alapon vagy program keretében nyújtott támogatásnak nem minősülő kezességvállalások esetében bejelentési kötelezettség nem áll fenn, előfordulhat hogy a Bizottságnak – például panasz következtében – ellenőriznie kell, hogy a kezességvállalás vagy program nem tartalmaz támogatási elemet. Ilyen esetben a Bizottság a fentiekben felsorolt, az érintett tagállam által benyújtandó jelentéshez megkívánt adatokhoz hasonló adatokat fog kérni.

Azokban az esetekben, ahol az állami támogatásokra alkalmazandó csoportmentességi rendeletek, iránymutatások vagy keretszabályok által megállapított egyedi jelentéstételi kötelezettségek alapján már be kell nyújtani jelentéseket, ezek az egyedi jelentések az e kezességvállalásra vonatkozó bejelentési kötelezettség alapján benyújtandó jelentések helyébe lépnek, feltéve hogy tartalmazzák a fent megjelölt adatokat.

7.   VÉGREHAJTÁSI INTÉZKEDÉSEK

A Bizottság felhívja a tagállamokat, hogy az új kezességvállalások tekintetében 2010. január 1-jéig igazítsák hozzá létező kezességvállalási intézkedéseiket a közlemény rendelkezéseihez.

---

(1)  HL C 71., 2000.3.11., 14. o.

(2)  Például: Brandenburg tartomány 1991. és 1994. évre vonatkozó kezességvállalási programjairól szóló, 2003. április 23-i 2003/706/EK bizottsági határozat, C 45/98 sz. (ex NN 45/97) állami támogatás, (HL L 263., 2003.10.14., 1. o.). A hajózásfinanszírozás területére vonatkozó németországi kezességvállalási programokról szóló, 2003. december 16-i bizottsági határozat, (N 512/03), (HL C 62., 2004.3.11., 3. o.). Olaszországnak a hajózás finanszírozására nyújtandó állami támogatási rendszeréről szóló, 2005. április 6-i 2006/599/EK bizottsági határozat (HL L 244., 2006.9.7., 17. o.).

(3)  Lásd a C-482/99. sz., Franciaország kontra Bizottság, az ún. „Stardust”-ügyben hozott ítéletet (EBHT 2002., I-4397. o.).

(4)  Lásd a 3. lábjegyzetben említett C-482/99. sz. ügyben hozott ítéletet.

(5)  Lásd az EK-Szerződés 92. és 93. cikkének az állami hatóságok vállalati tőkérészesedésére való alkalmazásáról szóló bizottsági közleményt (az Európai Közösségek Hírlevele 9/1984 sz.); az Európai Közösségek Bíróságának a 296/82 és 318/82. sz., Hollandia és a Leeuwarder Papierwarenfabriek Bv kontra Bizottság egyesített ügyben hozott ítéletének (EBHT 1985., 809. o.) 17. pontját; az EK-Szerződés 92. és 93. cikkének, valamint az EGT-megállapodás 61. cikkének a légiközlekedési-ágazatra történő alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (HL C 350., 1994.12.10., 5. o.) 25. és 26. pontját.

(6)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

(7)  A „hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok” meghatározásához lásd a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról és a 2001/34/EK irányelv módosításáról szóló, 2004. december 15-i 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikke (1) bekezdésének b) pontját (HL L 390., 2004.12.31., 38. o.). A 2008/22/EK irányelvvel (HL L 76., 2008.3.19., 50. o.) módosított irányelv.

(8)  Az ilyen általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak meg kell felelnie a közösségi szabályoknak, így az EK-Szerződés 86. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozásoknak közszolgáltatással járó ellentételezés formájában megítélt állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2005. november 28-i 2005/842/EK bizottsági határozatnak (HL L 312., 2005.11.29., 67. o.) és a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi keretszabálynak (HL C 297., 2005.11.29., 4. o.).

(9)  Így például az ügynökségek hitelminősítéseit bemutató 1. táblázat, amely a Nemzetközi Fizetések Bankjának 207. sz.Munkadokumentumában található a következő címen:

http://www.bis.org/publ/work207.pdf

(10)  KKV-k: az EK-szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK rendeletet (HL L 10., 2001.1.13., 33. o.) I. mellékletében meghatározott kis- és középvállalkozások. Az 1976/2006/EK rendeletet (HL L 368., 2006.12.23., 85. o.) módosító rendelet).

(11)  Ez a mentesülési díj a hasonló minősítésű vállalkozások számára meghatározott kamatfelárnak megfelelően került megállapításra a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben (HL C 14., 2008.1.19., 6. o.). A Bizottság megbízásából e témáról készített tanulmányt:

(http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/studies_reports/full_report.pdf — lásd a tanulmány 23., valamint 156–159. oldalát) követően 20 bázispontos általános csökkenést vettek figyelembe. Ez a csökkenés – annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a kifejezetten a hitelekhez kapcsolódó járulékos költségeket – megfelel a hasonló kockázatú kölcsön és kezesség kamatfelára közötti eltérésnek.

(12)  A táblázat a Standard & Poor's, a Fitch és a Moody's által alkalmazott minősítési osztályokra hivatkozik, amelyek a banki ágazatban a 3.2.d) pontban leírt saját minősítési rendszerek összekötése érdekében leggyakrabban alkalmazott minősítő ügynökségek. Mindazonáltal a besorolást nem szükséges e minősítő ügynökségtől megszerezni. A nemzeti minősítési rendszerek vagy a bankok által a nemfizetés arányainak szemléltetése érdekében használt minősítési rendszerek szintén elfogadhatók, amennyiben feltüntetik az egy éven belüli nemfizetés valószínűségét, mivel a hitelminősítő ügynökségek ezt az adatot alkalmazzák a társaságok minősítésére. Az egyéb rendszereknek hasonló besorolást kell lehetővé tenniük e minősítési kulcs segítségével.

(13)  Például olyan társasággal szemben, amelyre vonatkozóan egy bank BBB-/Baa3 minősítésnek megfelelő hitelminősítést állapít meg, legalább évi 0,8 %-os mértékű kezességvállalási díjat kell felszámítani azokra az összegekre, amelyekért az állam minden egyes év elején ténylegesen kezességet vállal.

(14)  Lásd a 11. lábjegyzetben említett közleményt, amely szerint „(a) referencia-kamatláb használandó leszámítolási kamatlábként is, a nettó jelenértékek kiszámítása céljából. E célra általában a 100 bázispontos fix kamatfelárral megnövelt alapkamatláb használandó” (4. o.).

(15)  A további részleteket lásd a 12. lábjegyzetben.

(16)  A hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 177., 2006.6.30., 1. o.) VI. mellékletével (41. és azt követő bekezdések) összefüggésben értelmezett 75. cikkében rögzített tőkekövetelményeknek megfelelően.

(17)  Egy BBB minősítésű társaság számára adott 100 egységnek megfelelő kezesség esetén tehát az így képzendő tartalék 8 egységet tesz ki. A 400 bázispont (vagy 4 %) alkalmazása erre az összegre 8 % × 4 % = 0,32 % éves tőkeköltséget eredményez a kezességvállalási összeg esetében, ami megfelelően kihat a kezességvállalás árára. Amennyiben e vállalat esetében a program által várt egyéves nemfizetési arány például 0,35 % és az éves igazgatási költségek becsült összege 0,1 %, a nem támogatásnak tekintett kezességvállalás ára évente 0,77 % lesz.

(18)  Ebben az esetben, és feltéve, hogy a kockázatmentes kamatláb mértéke 5 %, a képzendő tartalékok éves költsége ugyanazon 100 egységű kezesség és 8 egységű képzendő tartalék után 8 % × (4 % + 5 %) = 0,72 % lesz a kezességvállalási összeg esetében. Ugyanilyen feltételezések alapján (0,35 %-os nemfizetési arány és 0,1 %-os igazgatási költségek), a kezességvállalás ára évente 0,77 % lenne, továbbá a programnak 0,4 %-os kiegészítő díjat kellene fizetnie az állam részére.

(19)  Ez tartalmazza azt az előírást is, miszerint az olyan KKV-k esetében, amelyek nem rendelkeznek hitelfelvevői múlttal vagy mérlegszemléletű megközelítésen alapuló hitelminősítéssel, a mentesülési díj 3,8 %, azzal, hogy az nem lehet alacsonyabb az anyavállalatokra alkalmazott díjnál.

(20)  Feltételezve, hogy a társaság ennek megfelelő biztosítéki szintet nyújt az állam és a hitelintézet számára.

(21)  Lásd a 11. lábjegyzetben említett közleményt.

(22)  A további részleteket lásd a 14. lábjegyzetben.

(23)  Ez a számítás mindegyik kockázati osztály tekintetében úgy foglalható össze, mint a) a kockázati osztály kockázati tényezőjével (ahol a kockázat a nemfizetés valószínűsége az igazgatási és a tőkeköltségek beszámítása után) megszorzott kintlévő összeg, amely a piaci díjat jelenti, és b) bármely kifizetett díj közötti különbség, azaz: (garantált összeg × kockázat) – kifizetett díj.

(24)  HL L 302., 2006.11.1., 29. o.

(25)  HL L 358., 2006.12.16., 3. o.

(26)  Ez magában foglalja azt a lehetőséget, amely szerint a hitelfelvevői múlttal vagy mérlegszemléletű megközelítésen alapuló hitelminősítéssel nem rendelkező KKV-k számára a mentesülési díj 3,8 %, ez azonban soha nem lehet alacsonyabb annál a díjnál, amelyet az anyavállalatnál vagy anyavállalatoknál alkalmaznának.

(27)  Ez a számítás mindegyik kockázati osztály tekintetében úgy foglalható össze, mint a kezességgel biztosított, kintlévő összeg szorozva a) az adott kockázati osztály mentesülési díjtényezője és b) bármely kifizetett díj közötti különbséggel, azaz: garantált összeg × (mentesülési díj – kifizetett díj).

(28)  A további részleteket lásd a 11. lábjegyzetben.

(29)  Ez a számítás úgy foglalható össze, tekintet nélkül az egyes kockázati osztályokra, mint a) a program kockázati tényezőjével (a nemfizetés valószínűsége az igazgatási és a tőkeköltségek beszámítása után) megszorzott összeg, és b) bármely kifizetett díj közötti különbség, azaz: (garantált összeg × kockázat) – kifizetett díj.

(30)  Lásd az Európai Közösségben az állami támogatásokra alkalmazandó versenyjogi szabályokat az interneten:

http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/legislation/legislation.html

Az ágazathoz kötött állami támogatásról szóló jogszabályok vonatkozásában, a mezőgazdaságot illetően lásd az alábbi weboldalt:

http://ec.europa.eu/agriculture/stateaid/leg/index_en.htm

a közlekedést illetően pedig a következőt:

http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/state_aid/transport_en.htm

(31)  Így különösen az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendeletben rögzítettek (HL L 140., 2004.4.30., 1. o.). A 271/2008/EK rendelettel (HL L 82., 2008.3.25., 1. o.) módosított rendelet.

(32)  Ha a program több mint 10 éve működik, csak az utolsó 10 éves hiányt vagy többletet kell megadni.

---

| 20.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 155/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 155/23

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5044 – Bridgepoint/Pret a Manger)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 155/03)

2008. április 2-án a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5044. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5044. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 20.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 155/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 155/24

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2008. június 19.

(2008/C 155/04)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,5481 |
| JPY | Japán yen | 166,94 |
| DKK | Dán korona | 7,4591 |
| GBP | Angol font | 0,78630 |
| SEK | Svéd korona | 9,4030 |
| CHF | Svájci frank | 1,6196 |
| ISK | Izlandi korona | 126,95 |
| NOK | Norvég korona | 8,0365 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,110 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 240,45 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7040 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,3677 |
| RON | Román lej | 3,6671 |
| SKK | Szlovák korona | 30,355 |
| TRY | Török líra | 1,9015 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6344 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5712 |
| HKD | Hongkongi dollár | 12,0893 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,0432 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,1211 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 592,61 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 12,3936 |
| CNY | Kínai renminbi | 10,6472 |
| HRK | Horvát kuna | 7,2482 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 377,20 |
| MYR | Maláj ringgit | 5,0468 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 68,898 |
| RUB | Orosz rubel | 36,6520 |
| THB | Thaiföldi baht | 51,738 |
| BRL | Brazil real | 2,4880 |
| MXN | Mexikói peso | 15,9748 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,5481

JPY

Japán yen

166,94

DKK

Dán korona

7,4591

GBP

Angol font

0,78630

SEK

Svéd korona

9,4030

CHF

Svájci frank

1,6196

ISK

Izlandi korona

126,95

NOK

Norvég korona

8,0365

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,110

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

240,45

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7040

PLN

Lengyel zloty

3,3677

RON

Román lej

3,6671

SKK

Szlovák korona

30,355

TRY

Török líra

1,9015

AUD

Ausztrál dollár

1,6344

CAD

Kanadai dollár

1,5712

HKD

Hongkongi dollár

12,0893

NZD

Új-zélandi dollár

2,0432

SGD

Szingapúri dollár

2,1211

KRW

Dél-Koreai won

1 592,61

ZAR

Dél-Afrikai rand

12,3936

CNY

Kínai renminbi

10,6472

HRK

Horvát kuna

7,2482

IDR

Indonéz rúpia

14 377,20

MYR

Maláj ringgit

5,0468

PHP

Fülöp-szigeteki peso

68,898

RUB

Orosz rubel

36,6520

THB

Thaiföldi baht

51,738

BRL

Brazil real

2,4880

MXN

Mexikói peso

15,9748

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 20.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 155/25 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 155/25

---

A Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló és a 70/2001/EK rendeletet módosító 1857/2006/EK bizottsági rendelet értelmében nyújtott állami támogatásokról adott tagállami tájékoztatás összefoglalása

(2008/C 155/05)

Támogatás száma: XA 273/07

Tagállam: Szlovén Köztársaság

Régió: Območje občine Rače-Fram

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Dodeljevanje državnih pomoči za programe razvoja kmetijstva in podeželja v občini Rače-Fram

Jogalap: Pravilnik o dodeljevanju državnih pomoči, pomoči de minimis in izvajanju drugih ukrepov razvoja kmetijstva in podeželja v občini Rače-Fram

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege:

| | 2007: 72 500 EUR |
| --- | --- |

2007: 72 500 EUR

| | 2008: 72 500 EUR |
| --- | --- |

2008: 72 500 EUR

| | 2009: 72 500 EUR |
| --- | --- |

2009: 72 500 EUR

| | 2010: 72 500 EUR |
| --- | --- |

2010: 72 500 EUR

| | 2011: 72 500 EUR |
| --- | --- |

2011: 72 500 EUR

| | 2012: 72 500 EUR |
| --- | --- |

2012: 72 500 EUR

| | 2013: 72 500 EUR |
| --- | --- |

2013: 72 500 EUR

A támogatás maximális intenzitása:

1.   Elsődleges előállítással foglalkozó mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás:

| — | a kedvezőtlen helyzetű területeken a támogatható költségek legfeljebb 50 %-a, egyéb területeken legfeljebb 40 %-a, |
| --- | --- |

—

a kedvezőtlen helyzetű területeken a támogatható költségek legfeljebb 50 %-a, egyéb területeken legfeljebb 40 %-a,

| — | egyéb területeken, fiatal mezőgazdasági termelő által a tevékenységének megkezdését követő öt éven belül végrehajtott beruházás esetén a beruházások támogatható költségeinek legfeljebb 50 %-a, amennyiben a beruházás szerepel az üzleti tervben és teljesíti az 1857/2006/EK rendelet 22. cikkében előírt feltételeket. |
| --- | --- |

—

egyéb területeken, fiatal mezőgazdasági termelő által a tevékenységének megkezdését követő öt éven belül végrehajtott beruházás esetén a beruházások támogatható költségeinek legfeljebb 50 %-a, amennyiben a beruházás szerepel az üzleti tervben és teljesíti az 1857/2006/EK rendelet 22. cikkében előírt feltételeket.

A támogatás célja a mezőgazdasági üzemek eszközeinek helyreállításába való beruházás, a mezőgazdasági termeléshez használt berendezések vásárlása, állandó növénykultúrákba való beruházás, a művelés alatt álló területek javítása és a legelőgazdálkodás.

2.   A hagyományos tájkép és épületek megőrzése:

| — | a termelési célt szolgáló eszközök örökség jellegének megőrzését célzó beruházások esetében a támogatható költségek legfeljebb 60 %-a, kedvezőtlen helyzetű területeken legfeljebb 75 %-a, feltéve, hogy a befektetés következtében nem növekszik a gazdaság termelési kapacitása, |
| --- | --- |

—

a termelési célt szolgáló eszközök örökség jellegének megőrzését célzó beruházások esetében a támogatható költségek legfeljebb 60 %-a, kedvezőtlen helyzetű területeken legfeljebb 75 %-a, feltéve, hogy a befektetés következtében nem növekszik a gazdaság termelési kapacitása,

| — | a gazdaságokban található, nem termelési célt szolgáló, kulturális örökség jellegű eszközök (régészeti vagy történelmi jelentőségű objektumok) megőrzését célzó beruházások esetében a költségek 100 %-áig, |
| --- | --- |

—

a gazdaságokban található, nem termelési célt szolgáló, kulturális örökség jellegű eszközök (régészeti vagy történelmi jelentőségű objektumok) megőrzését célzó beruházások esetében a költségek 100 %-áig,

| — | további támogatás nyújtható az épületek kulturális örökség jellegének megőrzéséhez szükséges hagyományos anyagok felhasználásával járó többletköltségek 100 %-áig. |
| --- | --- |

—

további támogatás nyújtható az épületek kulturális örökség jellegének megőrzéséhez szükséges hagyományos anyagok felhasználásával járó többletköltségek 100 %-áig.

3.   Biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás:

| — | biztosítási díjak állami költségvetésből történő társfinanszírozását az önkormányzati támogatás a termés és a termények biztosításához, illetve az állatok betegség miatti elhullása elleni biztosításhoz kapcsolódó támogatható költségek legfeljebb 50 %-ára egészíti ki. |
| --- | --- |

—

biztosítási díjak állami költségvetésből történő társfinanszírozását az önkormányzati támogatás a termés és a termények biztosításához, illetve az állatok betegség miatti elhullása elleni biztosításhoz kapcsolódó támogatható költségek legfeljebb 50 %-ára egészíti ki.

4.   Birtokrendezéshez nyújtott támogatás:

| — | a felmerült jogi és adminisztratív jellegű támogatható költségek legfeljebb 70 %-a. |
| --- | --- |

—

a felmerült jogi és adminisztratív jellegű támogatható költségek legfeljebb 70 %-a.

5.   Minőségi mezőgazdasági termékek előállítását ösztönző támogatás:

| — | támogatás a költségek 70 %-áig nyújtható támogatott szolgáltatások formájában: a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben. |
| --- | --- |

—

támogatás a költségek 70 %-áig nyújtható támogatott szolgáltatások formájában: a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben.

6.   Technikai segítségnyújtás:

| — | a támogatható költségek legfeljebb 70 %-a a következő esetekben: mezőgazdasági termelők oktatása és szakképzése, tanácsadási szolgáltatások, fórumok, versenyek, kiállítások és vásárok szervezése, tudományos eredmények terjesztése, valamint kiadványok – például katalógusok és weboldalak – közzététele. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben |
| --- | --- |

—

a támogatható költségek legfeljebb 70 %-a a következő esetekben: mezőgazdasági termelők oktatása és szakképzése, tanácsadási szolgáltatások, fórumok, versenyek, kiállítások és vásárok szervezése, tudományos eredmények terjesztése, valamint kiadványok – például katalógusok és weboldalak – közzététele. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben

A végrehajtás időpontja: 2007. október (támogatás nyújtása csak azt követően lehetséges, hogy az összefoglalót közzétették az Európai Bizottság honlapján)

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: KKV-k támogatása

Az 1857/2006/EK rendelet vonatkozó cikkei és a támogatható költségek: A Rače-Fram település közigazgatási területén állami támogatás és csekély összegű (de minimis) támogatás nyújtásáról, valamint egyéb vidékfejlesztési intézkedések végrehajtásáról szóló önkormányzati rendelet tervezetének II. fejezete olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 358., 2006.12.16., 3. o.) alábbi cikkei alapján állami támogatásnak minősülnek:

4. cikke: Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás,

5. cikke: A hagyományos tájkép és épületek megőrzése,

12. cikke: Biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás,

13. cikke: Birtokrendezéshez nyújtott támogatás,

14. cikke: Minőségi mezőgazdasági termékek előállítását ösztönző támogatás,

15. cikke: Technikai segítségnyújtás

Érintett gazdasági ágazat(ok): Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Občina Rače-Fram |
| --- |
| Grajski trg 14 |
| SLO-2327 Rače |

Občina Rače-Fram

Grajski trg 14

SLO-2327 Rače

Internetcím: http://www.race-fram.si/dokument.aspx?id=2829

Egyéb információk: A termények és a termés biztosítása céljából fizetendő biztosítási díjakra vonatkozó intézkedés a következő, természeti csapáshoz hasonló kedvezőtlen időjárási jelenségekre terjed ki: tavaszi fagy, jégeső, villámcsapás, villámcsapás okozta tűz, vihar, valamint áradás.

Az önkormányzati rendelet teljesíti az 1857/2006/EK rendeletnek az önkormányzatok által elfogadandó intézkedésekre és végrehajtandó általános rendelkezésekre (a támogatás odaítélését megelőző intézkedések, a támogatások halmozása, a támogatások átláthatósága és nyomon követése) vonatkozó előírásait

Támogatás száma: XA 276/07

Tagállam: Szlovén Köztársaság

Régió: Območje občine Kostanjevica na Krki

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Finančna sredstva za ohranjanje in spodbujanje razvoja kmetijstva in podeželja v občini Kostanjevica na Krki

Jogalap: Pravilnik o ohranjanju in spodbujanju razvoja kmetijstva in podeželja v občini Kostanjevica na Krki za programsko obdobje 2007–2013

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege:

| | 2007: 11 000 EUR |
| --- | --- |

2007: 11 000 EUR

| | 2008: 20 000 EUR |
| --- | --- |

2008: 20 000 EUR

| | 2009: 30 000 EUR |
| --- | --- |

2009: 30 000 EUR

| | 2010: 30 000 EUR |
| --- | --- |

2010: 30 000 EUR

| | 2011: 30 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 30 000 EUR

| | 2012: 30 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 30 000 EUR

| | 2013: 30 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 30 000 EUR

A támogatás maximális intenzitása:

1.   Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás:

| — | a kedvezőtlen helyzetű területeken a támogatható költségek legfeljebb 50 %-a, |
| --- | --- |

—

a kedvezőtlen helyzetű területeken a támogatható költségek legfeljebb 50 %-a,

| — | egyéb területeken a támogatható költségek legfeljebb 40 %-a, |
| --- | --- |

—

egyéb területeken a támogatható költségek legfeljebb 40 %-a,

| — | amennyiben a beruházási támogatást fiatal mezőgazdasági termelő által a tevékenységének megkezdését követő öt éven belül végrehajtott beruházáshoz nyújtják, az állami támogatás mértéke 10 %-kal növelhető, ammennyiben az érintett termelő 40 évnél fiatalabb, az érintett üzem a termelő első mezőgazdasági tulajdona, állandó lakhelye az üzem területén van; továbbá vállalja, hogy tevékenységét az üzem üzleti tervének megfelelően végzi, valamint hogy a támogatás folyósítását követő legalább öt évig a gazdaság vezetője és tulajdonosa marad, |
| --- | --- |

—

amennyiben a beruházási támogatást fiatal mezőgazdasági termelő által a tevékenységének megkezdését követő öt éven belül végrehajtott beruházáshoz nyújtják, az állami támogatás mértéke 10 %-kal növelhető, ammennyiben az érintett termelő 40 évnél fiatalabb, az érintett üzem a termelő első mezőgazdasági tulajdona, állandó lakhelye az üzem területén van; továbbá vállalja, hogy tevékenységét az üzem üzleti tervének megfelelően végzi, valamint hogy a támogatás folyósítását követő legalább öt évig a gazdaság vezetője és tulajdonosa marad,

| — | a támogatás célja a mezőgazdasági üzemek eszközeinek helyreállításába való beruházás, a mezőgazdasági termeléshez használt berendezések vásárlása, állandó növénykultúrákba való beruházás, a művelt területek javítása, valamint a legelőgazdálkodás. |
| --- | --- |

—

a támogatás célja a mezőgazdasági üzemek eszközeinek helyreállításába való beruházás, a mezőgazdasági termeléshez használt berendezések vásárlása, állandó növénykultúrákba való beruházás, a művelt területek javítása, valamint a legelőgazdálkodás.

2.   A hagyományos tájkép és épületek megőrzése:

| — | a nem termelési célt szolgáló eszközökre irányuló beruházások ténylegesen felmerülő költségeinek 100 %-áig, |
| --- | --- |

—

a nem termelési célt szolgáló eszközökre irányuló beruházások ténylegesen felmerülő költségeinek 100 %-áig,

| — | a gazdaságokban található, termelési célt szolgáló eszközök (gazdasági épületek: magtárak, szénaszárító állványok, méhkaptárak, malmok, fűrészmalmok) esetében a kedvezőtlen helyzetű területeken a tényleges költségek legfeljebb 75 %-a, egyéb területeken legfeljebb 60 %-a, feltéve, hogy a befektetés következtében nem növekszik a gazdaság termelési kapacitása, |
| --- | --- |

—

a gazdaságokban található, termelési célt szolgáló eszközök (gazdasági épületek: magtárak, szénaszárító állványok, méhkaptárak, malmok, fűrészmalmok) esetében a kedvezőtlen helyzetű területeken a tényleges költségek legfeljebb 75 %-a, egyéb területeken legfeljebb 60 %-a, feltéve, hogy a befektetés következtében nem növekszik a gazdaság termelési kapacitása,

| — | további támogatás nyújtható az épületek kulturális örökség jellegének megőrzéséhez szükséges hagyományos anyagok felhasználásával járó többletköltségek 100 %-áig. |
| --- | --- |

—

további támogatás nyújtható az épületek kulturális örökség jellegének megőrzéséhez szükséges hagyományos anyagok felhasználásával járó többletköltségek 100 %-áig.

3.   Biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás:

| — | a biztosítási díjak állami költségvetésből történő társfinanszírozását az önkormányzati támogatás a termés és a termények biztosításához, illetve az állatok betegség miatti elhullása elleni biztosításhoz kapcsolódó támogatható költségek legfeljebb 50 %-ára egészíti ki. |
| --- | --- |

—

a biztosítási díjak állami költségvetésből történő társfinanszírozását az önkormányzati támogatás a termés és a termények biztosításához, illetve az állatok betegség miatti elhullása elleni biztosításhoz kapcsolódó támogatható költségek legfeljebb 50 %-ára egészíti ki.

4.   Birtokrendezéshez nyújtott támogatás:

| — | a jogi és adminisztratív jellegű támogatható költségek 100 %-áig. |
| --- | --- |

—

a jogi és adminisztratív jellegű támogatható költségek 100 %-áig.

5.   Minőségi mezőgazdasági termékek előállítását ösztönző támogatás:

| — | a költségek 100 %-áig; a támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben. |
| --- | --- |

—

a költségek 100 %-áig; a támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben.

6.   Technikai segítségnyújtás az agrárszektorban:

| — | támogatás nyújtható a költségek 100 %-áig a következő esetekben: tanfolyamok és tanácsadás, fórumok, vásárok és kiállítások szervezése, tudományos ismeretek terjesztése, valamint kiadványok közzététele. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben |
| --- | --- |

—

támogatás nyújtható a költségek 100 %-áig a következő esetekben: tanfolyamok és tanácsadás, fórumok, vásárok és kiállítások szervezése, tudományos ismeretek terjesztése, valamint kiadványok közzététele. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben

A végrehajtás időpontja: 2007. október (támogatás nyújtása csak azt követően lehetséges, hogy az összefoglalót közzétették az Európai Bizottság honlapján)

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: A mezőgazdasági üzemek és mikrovállalkozások támogatása

Az 1857/2006/EK rendelet vonatkozó cikkei és a támogatható költségek: A Kostanjevica na Krki település mezőgazdaságának és vidéki területeinek a 2007–2013-as programozási időszakban történő megőrzéséről és fejlesztéséről szóló önkormányzati rendelettervezet II. fejezete olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 358., 2006.12.16., 3. o.) alábbi cikkei alapján állami támogatásnak minősülnek:

4. cikke: Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás,

5. cikke: A hagyományos tájkép és épületek megőrzése,

12. cikke: Biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás,

13. cikke: Birtokrendezéshez nyújtott támogatás,

14. cikke: Minőségi mezőgazdasági termékek előállítását ösztönző támogatás,

15. cikke: Technikai segítségnyújtás az agrárszektorban

Érintett gazdasági ágazat(ok): Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Občina Kostanjevica na Krki |
| --- |
| Ljubljanska cesta 7 |
| SLO-8311 Kostanjevica na Krki |

Občina Kostanjevica na Krki

Ljubljanska cesta 7

SLO-8311 Kostanjevica na Krki

Internetcím: http://www.uradni-list.si/1/ulonline.jsp?urlid=200787&dhid=91625

Egyéb információk: A termények és a termés biztosítása céljából fizetendő biztosítási díjakra vonatkozó intézkedés a következő, természeti csapáshoz hasonló kedvezőtlen időjárási jelenségekre terjed ki: tavaszi fagy, jégeső, villámcsapás, villámcsapás okozta tűz, vihar, valamint áradás.

Az önkormányzati rendelet teljesíti az 1857/2006/EK rendeletnek az önkormányzatok által elfogadandó intézkedésekre és végrehajtandó általános rendelkezésekre (a támogatás odaítélését megelőző intézkedések, a támogatások halmozása, a támogatások átláthatósága és nyomon követése) vonatkozó előírásait

Az illetékes személy aláírása

Župan

Mojmir PUSTOSLEMŠEK

Támogatás száma: XA 277/07

Tagállam: Szlovén Köztársaság

Régió: Območje občine Videm

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Dodeljevanje državnih pomoči za programe razvoja podeželja v občini Videm

Jogalap: Pravilnik o dodeljevanju državnih pomoči in drugih pomoči, ter ukrepov za programe razvoja podeželja v občini Videm

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege:

| | 2007: 12 074 EUR |
| --- | --- |

2007: 12 074 EUR

| | 2008: 12 500 EUR |
| --- | --- |

2008: 12 500 EUR

| | 2009: 13 000 EUR |
| --- | --- |

2009: 13 000 EUR

| | 2010: 13 500 EUR |
| --- | --- |

2010: 13 500 EUR

| | 2011: 14 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 14 000 EUR

| | 2012: 14 500 EUR |
| --- | --- |

2012: 14 500 EUR

| | 2013: 15 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 15 000 EUR

A támogatás maximális intenzitása:

1.   Az elsődleges előállítással foglalkozó mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházások:

| — | a kedvezőtlen helyzetű területeken a támogatható beruházások legfeljebb 50 %-a, |
| --- | --- |

—

a kedvezőtlen helyzetű területeken a támogatható beruházások legfeljebb 50 %-a,

| — | egyéb területeken a támogatható beruházások legfeljebb 40 %-a, |
| --- | --- |

—

egyéb területeken a támogatható beruházások legfeljebb 40 %-a,

| — | egyéb területeken, fiatal mezőgazdasági termelő által a tevékenységének megkezdését követő öt éven belül végrehajtott beruházás esetében a támogatható költségek legfeljebb 50 %-a. |
| --- | --- |

—

egyéb területeken, fiatal mezőgazdasági termelő által a tevékenységének megkezdését követő öt éven belül végrehajtott beruházás esetében a támogatható költségek legfeljebb 50 %-a.

A támogatás célja a mezőgazdasági üzemek eszközeinek helyreállításába való beruházás, a mezőgazdasági termeléshez használt berendezések vásárlása, állandó növénykultúrákba való beruházás, a művelt területek javítása, valamint a legelőgazdálkodás.

2.   A hagyományos tájkép és épületek megőrzése:

| — | a gazdaságokban található, termelési célt szolgáló eszközökre irányuló beruházás esetében a tényleges költségek legfeljebb 60 %-a (kedvezőtlen helyzetű területeken 75 %-a), feltéve, hogy a beruházás következtében nem növekszik a gazdaság termelési kapacitása, |
| --- | --- |

—

a gazdaságokban található, termelési célt szolgáló eszközökre irányuló beruházás esetében a tényleges költségek legfeljebb 60 %-a (kedvezőtlen helyzetű területeken 75 %-a), feltéve, hogy a beruházás következtében nem növekszik a gazdaság termelési kapacitása,

| — | a gazdaságokban található, nem termelési célt szolgáló, kulturális örökség jellegű eszközök (régészeti vagy történelmi jelentőségű objektumok) megőrzését célzó beruházások esetében a költségek 100 %-áig, |
| --- | --- |

—

a gazdaságokban található, nem termelési célt szolgáló, kulturális örökség jellegű eszközök (régészeti vagy történelmi jelentőségű objektumok) megőrzését célzó beruházások esetében a költségek 100 %-áig,

| — | további támogatás nyújtható az épületek kulturális örökség jellegének megőrzéséhez szükséges hagyományos anyagok felhasználásával járó többletköltségek 100 %-áig. |
| --- | --- |

—

további támogatás nyújtható az épületek kulturális örökség jellegének megőrzéséhez szükséges hagyományos anyagok felhasználásával járó többletköltségek 100 %-áig.

3.   Biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás:

| — | a biztosítási díjak állami költségvetésből történő társfinanszírozását az önkormányzati támogatás a termés és a termények biztosításához, illetve az állatok betegség miatti elhullása elleni biztosításához kapcsolódó támogatható költségek legfeljebb 50 %-ára egészíti ki. |
| --- | --- |

—

a biztosítási díjak állami költségvetésből történő társfinanszírozását az önkormányzati támogatás a termés és a termények biztosításához, illetve az állatok betegség miatti elhullása elleni biztosításához kapcsolódó támogatható költségek legfeljebb 50 %-ára egészíti ki.

4.   Birtokrendezéshez nyújtott támogatás:

| — | a jogi és adminisztratív jellegű támogatható költségek 100 %-áig, beleértve a felmérések költségeit. |
| --- | --- |

—

a jogi és adminisztratív jellegű támogatható költségek 100 %-áig, beleértve a felmérések költségeit.

5.   Minőségi mezőgazdasági termékek előállítását ösztönző támogatás:

| — | a felmerült költségek 100 %-áig; a támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben. |
| --- | --- |

—

a felmerült költségek 100 %-áig; a támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben.

6.   Technikai segítségnyújtás az agrárszektorban:

| — | a támogatható költségek 100 %-áig a következő esetekben: mezőgazdasági termelők oktatása és szakképzése, a mezőgazdasági termelő betegség vagy szabadság következtében szükséges helyettesítésével kapcsolatban felmerülő költségek, harmadik fél által nyújtott tanácsadási szolgáltatások, fórumok, versenyek, kiállítások és vásárok szervezése, valamint kiadványok (például katalógusok és weboldalak) közzététele. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben |
| --- | --- |

—

a támogatható költségek 100 %-áig a következő esetekben: mezőgazdasági termelők oktatása és szakképzése, a mezőgazdasági termelő betegség vagy szabadság következtében szükséges helyettesítésével kapcsolatban felmerülő költségek, harmadik fél által nyújtott tanácsadási szolgáltatások, fórumok, versenyek, kiállítások és vásárok szervezése, valamint kiadványok (például katalógusok és weboldalak) közzététele. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben

A végrehajtás időpontja: 2007. október (támogatás nyújtása csak azt követően lehetséges, hogy az összefoglalót közzétették az Európai Bizottság honlapján)

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: KKV-k támogatása

Az 1857/2006/EK rendelet vonatkozó cikkei és a támogatható költségek: A Videm település közigazgatási területén állami és egyéb jellegű támogatások nyújtásáról, illetve vidékfejlesztési programokra vonatkozó intézkedésekről szóló önkormányzati rendelettervezet II. fejezete olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 358., 2006.12.16., 3. o.) alábbi cikkei alapján állami támogatásnak minősülnek:

4. cikke: Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás,

5. cikke: A hagyományos tájkép és épületek megőrzése,

12. cikke: Biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás,

13. cikke: Birtokrendezéshez nyújtott támogatás,

14. cikke: Minőségi mezőgazdasági termékek előállítását ösztönző támogatás,

15. cikke: Technikai segítségnyújtás az agrárszektorban

Érintett gazdasági ágazat(ok): Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Občina Videm |
| --- |
| Videm pri Ptuju 54 |
| SLO-2284 Videm pri Ptuju |

Občina Videm

Videm pri Ptuju 54

SLO-2284 Videm pri Ptuju

Internetcím: http://ls.lex-localis.info/UradnoGlasiloObcin/VsebinaDokumenta.aspx?SectionID=fddd663f-924f-4244-9a05-d3389bdf4bbc

Egyéb információk: A termények és a termés biztosítása céljából fizetendő biztosítási díjakra vonatkozó intézkedés a következő, természeti csapáshoz hasonló kedvezőtlen időjárási jelenségekre terjed ki: tavaszi fagy, jégeső, villámcsapás, villámcsapás okozta tűz, vihar, valamint áradás.

Az önkormányzati rendelet teljesíti az 1857/2006/EK rendeletnek az önkormányzatok által elfogadandó intézkedésekre és végrehajtandó általános rendelkezésekre (a támogatás odaítélését megelőző intézkedések, a támogatások halmozása, a támogatások átláthatósága és nyomon követése) vonatkozó előírásait

Az illetékes személy aláírása

Direktorica občinske uprave

občine Videm

Mag. Darinka RATAJC

Támogatás száma: XA 278/07

Tagállam: Szlovén Köztársaság

Régió: Območje občine Jesenice

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Programi razvoja podeželja v občini Jesenice 2007–2013

Jogalap: Pravilnik o dodelitvi pomoči za ohranjanje in razvoj kmetijstva, gozdarstva in podeželja v občini Jesenice (II. poglavje Pravilnika)

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: Tervezett éves kiadás:

2007: 39 642 EUR

2008: 40 476 EUR

2009: 41 312 EUR

2010: 42 147 EUR

2011: 42 981 EUR

2012: 43 884 EUR

2013: 44 805 EUR

A támogatás maximális intenzitása:

1.   Elsődleges előállítással foglalkozó mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás:

| — | a kedvezőtlen helyzetű területeken a beruházások támogatható költségeinek legfeljebb 50 %-a, egyéb területeken a beruházások támogatható költségeinek legfeljebb 40 %-a. |
| --- | --- |

—

a kedvezőtlen helyzetű területeken a beruházások támogatható költségeinek legfeljebb 50 %-a, egyéb területeken a beruházások támogatható költségeinek legfeljebb 40 %-a.

A támogatás célja a mezőgazdasági üzemek eszközeinek helyreállításába való beruházás, a mezőgazdasági termeléshez használt berendezések vásárlása, állandó növénykultúrákba való beruházás, a művelt területek javítása, valamint a legelőgazdálkodás.

2.   A hagyományos épületek megőrzéséhez nyújtott támogatás:

| — | a nem termelési célt szolgáló eszközökre irányuló beruházások támogatható költségeinek 100 %-áig, |
| --- | --- |

—

a nem termelési célt szolgáló eszközökre irányuló beruházások támogatható költségeinek 100 %-áig,

| — | a termelési célt szolgáló eszközökre irányuló beruházások esetében a támogatható költségek legfeljebb 60 %-a (kedvezőtlen helyzetű területeken 75 %-a), feltéve, hogy a beruházás következtében nem növekszik a gazdaság termelési kapacitása. |
| --- | --- |

—

a termelési célt szolgáló eszközökre irányuló beruházások esetében a támogatható költségek legfeljebb 60 %-a (kedvezőtlen helyzetű területeken 75 %-a), feltéve, hogy a beruházás következtében nem növekszik a gazdaság termelési kapacitása.

3.   Biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás:

| — | a biztosítási díjak állami költségvetésből történő társfinanszírozását az önkormányzati támogatás a termés és a termények biztosításához, illetve az állatok betegség miatti elhullása elleni biztosításához kapcsolódó támogatható költségek legfeljebb 50 %-ára egészíti ki. |
| --- | --- |

—

a biztosítási díjak állami költségvetésből történő társfinanszírozását az önkormányzati támogatás a termés és a termények biztosításához, illetve az állatok betegség miatti elhullása elleni biztosításához kapcsolódó támogatható költségek legfeljebb 50 %-ára egészíti ki.

4.   Birtokrendezéshez nyújtott támogatás:

| — | a ténylegesen felmerülő jogi és adminisztratív költségek legfeljebb 50 %-a. |
| --- | --- |

—

a ténylegesen felmerülő jogi és adminisztratív költségek legfeljebb 50 %-a.

5.   Technikai segítségnyújtás az agrárszektorban:

| — | a támogatható költségek legfeljebb 50 %-a a következő esetekben: mezőgazdasági termelők oktatása és szakképzése, tanácsadási szolgáltatások, fórumok, versenyek, kiállítások és vásárok szervezése, kiadványok, katalógusok és weboldalak közzététele, valamint helyettesítéssel kapcsolatos szolgáltatások igénybevétele. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben |
| --- | --- |

—

a támogatható költségek legfeljebb 50 %-a a következő esetekben: mezőgazdasági termelők oktatása és szakképzése, tanácsadási szolgáltatások, fórumok, versenyek, kiállítások és vásárok szervezése, kiadványok, katalógusok és weboldalak közzététele, valamint helyettesítéssel kapcsolatos szolgáltatások igénybevétele. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben

A végrehajtás időpontja: 2007. október (támogatás nyújtása csak azt követően lehetséges, hogy az összefoglalót közzétették az Európai Bizottság honlapján)

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: KKV-k támogatása

Az 1857/2006/EK rendelet vonatkozó cikkei és a támogatható költségek: A Jesenice település közigazgatási területén a mezőgazdaság, az erdészet és a vidéki területek megőrzésére és fejlesztésére nyújtandó támogatásokról szóló önkormányzati rendelettervezet II. fejezete olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 358., 2006.12.16., 3. o.) alábbi cikkei alapján állami támogatásnak minősülnek:

4. cikke: Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás,

5. cikke: A hagyományos tájkép és épületek megőrzése,

12. cikke: Biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás,

13. cikke: Birtokrendezéshez nyújtott támogatás,

15. cikke: Technikai segítségnyújtás az agrárszektorban

Érintett gazdasági ágazat(ok): Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Občina Jesenice |
| --- |
| Cesta železarjev 6 |
| SLO-4270 Jesenice |

Občina Jesenice

Cesta železarjev 6

SLO-4270 Jesenice

Internetcím: http://www.uradni-list.si/_pdf/2007/Ur/u2007087.pdf

Egyéb információk: A termények és a termés biztosítása céljából fizetendő biztosítási díjakra vonatkozó intézkedés a következő, természeti csapáshoz hasonló kedvezőtlen időjárási jelenségekre terjed ki: tavaszi fagy, jégeső, villámcsapás, villámcsapás okozta tűz, vihar, valamint áradás.

Az önkormányzati rendelet teljesíti az 1857/2006/EK rendeletnek az önkormányzatok által elfogadandó intézkedésekre és végrehajtandó általános rendelkezésekre (a támogatás odaítélését megelőző intézkedések, a támogatások halmozása, a támogatások átláthatósága és nyomon követése) vonatkozó előírásait

---

V Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 20.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 155/31 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 155/31

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5046 – Friesland/Campina)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 155/06)

| 1. | 2008. június 12-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Zuivelcoöperatie Friesland Foods U.A. (a továbbiakban: Coöperatie Friesland, Hollandia) és leányvállalata, a Koninklijke Friesland Foods N.V. (a továbbiakban: Friesland, Hollandia) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások egyesülnek a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében a Zuivelcoöperatie Campina U.A. (a továbbiakban: Coöperatie Campina, Hollandia) és leányvállalata, a Campina B.V. (a továbbiakban: Campina, Hollandia) vállalkozásokkal. |
| --- | --- |

1.

2008. június 12-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Zuivelcoöperatie Friesland Foods U.A. (a továbbiakban: Coöperatie Friesland, Hollandia) és leányvállalata, a Koninklijke Friesland Foods N.V. (a továbbiakban: Friesland, Hollandia) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások egyesülnek a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében a Zuivelcoöperatie Campina U.A. (a továbbiakban: Coöperatie Campina, Hollandia) és leányvállalata, a Campina B.V. (a továbbiakban: Campina, Hollandia) vállalkozásokkal.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Friesland esetében: nyerstej beszerzése és feldolgozása, tejtermékek és egyéb termékek kifejlesztése, előállítása és értékesítése magánszemély fogyasztók és ipari fogyasztók számára, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Friesland esetében: nyerstej beszerzése és feldolgozása, tejtermékek és egyéb termékek kifejlesztése, előállítása és értékesítése magánszemély fogyasztók és ipari fogyasztók számára,

| — | a Campina esetében: nyerstej beszerzése és feldolgozása, tejtermékek és egyéb termékek kifejlesztése, előállítása és értékesítése magánszemély fogyasztók és ipari fogyasztók számára. |
| --- | --- |

—

a Campina esetében: nyerstej beszerzése és feldolgozása, tejtermékek és egyéb termékek kifejlesztése, előállítása és értékesítése magánszemély fogyasztók és ipari fogyasztók számára.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5046 – Friesland/Campina hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5046 – Friesland/Campina hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 20.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 155/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 155/32

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5182 – Shell/BP/AFS/GlobeFuel)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 155/07)

| 1. | 2008. június 10-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Shell csoporthoz (a továbbiakban: Shell, Egyesült Királyság) tartozó Shell Deutschland Oil GmbH (a továbbiakban: SDO, Németország), a BP-csoporthoz (a továbbiakban BP, Egyesült Királyság) tartozó Deutsche BP AG (a továbbiakban: Deutsche BP, Németország) és a BP és a Lufthansa- csoport (a továbbiakban: Lufthansa, Németország) közös irányítása alá tartozó AFS Aviation Fuel Services GmbH (a továbbiakban: AFS, Németország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint a GlobeFuel Systems & Services GmbH (a továbbiakban: GlobeFuel, Németország) felett. |
| --- | --- |

1.

2008. június 10-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Shell csoporthoz (a továbbiakban: Shell, Egyesült Királyság) tartozó Shell Deutschland Oil GmbH (a továbbiakban: SDO, Németország), a BP-csoporthoz (a továbbiakban BP, Egyesült Királyság) tartozó Deutsche BP AG (a továbbiakban: Deutsche BP, Németország) és a BP és a Lufthansa- csoport (a továbbiakban: Lufthansa, Németország) közös irányítása alá tartozó AFS Aviation Fuel Services GmbH (a továbbiakban: AFS, Németország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint a GlobeFuel Systems & Services GmbH (a továbbiakban: GlobeFuel, Németország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | az SDO esetében: kőolaj és földgáz feltárásával, kitermelésével és értékesítésével, valamint kőolajtermékek és vegyi anyagok gyártásával és értékesítésével foglalkozó vállalkozás, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

az SDO esetében: kőolaj és földgáz feltárásával, kitermelésével és értékesítésével, valamint kőolajtermékek és vegyi anyagok gyártásával és értékesítésével foglalkozó vállalkozás,

| — | a Deutsche BP esetében: kőolaj és földgáz feltárásával, fejlesztésével és kitermelésével, valamint kőolajtermékek és petrolkémiai anyagok finomításával, gyártásával és forgalmazásával foglalkozó vállalkozás, |
| --- | --- |

—

a Deutsche BP esetében: kőolaj és földgáz feltárásával, fejlesztésével és kitermelésével, valamint kőolajtermékek és petrolkémiai anyagok finomításával, gyártásával és forgalmazásával foglalkozó vállalkozás,

| — | az AFS esetében: Légijármű-üzemanyaganyagellátási (Into Plane), azaz repülőgépek üzemanyaggal való feltöltésével kapcsolatos szolgáltatások nyújtásával, üzemanyag-lerakatok építésével, az üzemanyag-feltöltő járművek gyártása területén fejlesztési és tanácsadási szolgáltatások nyújtásával, valamint közlekedési logisztikával foglalkozó vállalkozás, |
| --- | --- |

—

az AFS esetében: Légijármű-üzemanyaganyagellátási (Into Plane), azaz repülőgépek üzemanyaggal való feltöltésével kapcsolatos szolgáltatások nyújtásával, üzemanyag-lerakatok építésével, az üzemanyag-feltöltő járművek gyártása területén fejlesztési és tanácsadási szolgáltatások nyújtásával, valamint közlekedési logisztikával foglalkozó vállalkozás,

| — | a GlobeFuel esetében: integrált informatika megoldások nyújtása Into Plane szolgáltatásokhoz. |
| --- | --- |

—

a GlobeFuel esetében: integrált informatika megoldások nyújtása Into Plane szolgáltatásokhoz.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásáról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásáról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5182 – Shell/BP/AFS/GlobeFuel hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5182 – Shell/BP/AFS/GlobeFuel hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)   HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o.

---

| 20.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 155/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 155/33

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5158 – Strabag/Kirchhoff)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 155/08)

| 1. | 2008. június 10-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az – Oleg Deripasky irányítása alá tartozó – Basic Element Company (a továbbiakban: Basic Element, Oroszország) irányítása alá tartozó Rasperia Trading Limited (a továbbiakban: Rasperia, Ciprus), a Raiffeisen-Holding Niederösterreich-Wien reg. Gen.m.b.H (a továbbiakban: Raiffeisen Holding, Ausztria), az Uniqa Versicherungen AG (a továbbiakban: Uniqa, Ausztria), valamint Hans Peter Haselsteiner irányítása alá tartozó Strabag SE (a továbbiakban: Strabag, Ausztria) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az F. Kirchhoff AG (a továbbiakban: Kirchhoff, Németország) felett. |
| --- | --- |

1.

2008. június 10-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az – Oleg Deripasky irányítása alá tartozó – Basic Element Company (a továbbiakban: Basic Element, Oroszország) irányítása alá tartozó Rasperia Trading Limited (a továbbiakban: Rasperia, Ciprus), a Raiffeisen-Holding Niederösterreich-Wien reg. Gen.m.b.H (a továbbiakban: Raiffeisen Holding, Ausztria), az Uniqa Versicherungen AG (a továbbiakban: Uniqa, Ausztria), valamint Hans Peter Haselsteiner irányítása alá tartozó Strabag SE (a továbbiakban: Strabag, Ausztria) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az F. Kirchhoff AG (a továbbiakban: Kirchhoff, Németország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Strabag esetében: építőipari szolgáltatások és építőanyagok, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Strabag esetében: építőipari szolgáltatások és építőanyagok,

| — | a Rasperia/Basic Element esetében: energia, nyersanyagok, légiközlekedés, tervezés, pénzügyi szolgáltatások, építőipar, építőanyagok területén való tevékenységek, |
| --- | --- |

—

a Rasperia/Basic Element esetében: energia, nyersanyagok, légiközlekedés, tervezés, pénzügyi szolgáltatások, építőipar, építőanyagok területén való tevékenységek,

| — | a Raiffeisen Holding esetében: különböző iparágakban való részesedés, |
| --- | --- |

—

a Raiffeisen Holding esetében: különböző iparágakban való részesedés,

| — | az Uniqa esetében: biztosítások, |
| --- | --- |

—

az Uniqa esetében: biztosítások,

| — | dr. Hans Peter Haselsteiner esetében: a Strabag irányításában való közreműködés, |
| --- | --- |

—

dr. Hans Peter Haselsteiner esetében: a Strabag irányításában való közreműködés,

| — | a Kirchhoff esetében: építőipar és építőanyagok. |
| --- | --- |

—

a Kirchhoff esetében: építőipar és építőanyagok.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5158 – Strabag/Kirchhoff hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5158 – Strabag/Kirchhoff hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 20.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 155/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 155/34

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5186 – Investor AB/Altor/Lindorff JV)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 155/09)

| 1. | 2008. június 11-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Investor AB (a továbbiakban: Investor, Svédország) valamint az Altor Fund II és Altor 2003 (a továbbiakban együttesen: Altor, Svédország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a jelenleg az Altor 2003 Fund kizárólagos irányítása alatt álló Lindorff Group AB (a továbbiakban: Lindorff, Svédország) felett. |
| --- | --- |

1.

2008. június 11-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Investor AB (a továbbiakban: Investor, Svédország) valamint az Altor Fund II és Altor 2003 (a továbbiakban együttesen: Altor, Svédország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a jelenleg az Altor 2003 Fund kizárólagos irányítása alatt álló Lindorff Group AB (a továbbiakban: Lindorff, Svédország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | az Investor esetében: a stockholmi tőzsdén jegyzett befektetési holding vállalat, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

az Investor esetében: a stockholmi tőzsdén jegyzett befektetési holding vállalat,

| — | az Altor esetében: számos iparágban tevékeny portfolióvállalatokkal rendelkező magán tőkebefektetési alap, |
| --- | --- |

—

az Altor esetében: számos iparágban tevékeny portfolióvállalatokkal rendelkező magán tőkebefektetési alap,

| — | a Lindorff esetében: követelésbehajtási szolgáltatások nyújtása a bank-, pénzügyi, telekommunikációs, kereskedelmi, közszolgáltatási és állami szektorbeli ügyfeleknek. |
| --- | --- |

—

a Lindorff esetében: követelésbehajtási szolgáltatások nyújtása a bank-, pénzügyi, telekommunikációs, kereskedelmi, közszolgáltatási és állami szektorbeli ügyfeleknek.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásáról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásáról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5186 – Investor AB/Altor/Lindorff JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5186 – Investor AB/Altor/Lindorff JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o.

---