# Официален вестник C 153/2008

| | ISSN 1830-365X |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 153 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 5118 юни 2008 г. |

ISSN 1830-365X

Официален вестник

на Европейския съюз

C 153

Издание на български език

Информация и известия

Година 5118 юни 2008 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | IV   Информация |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГAНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Сметна палата |
| 2008/C 153/01 | Специален доклад No 3/2008 — фонд Солидарност на Европейския съюз: доколко работата на фонда е бърза, ефективна и гъвкава? Придружен от отговорите на Комисията | 1 |

Известие No

Съдържание

Страница

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГAНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Сметна палата

2008/C 153/01

Специален доклад No 3/2008 — фонд Солидарност на Европейския съюз: доколко работата на фонда е бърза, ефективна и гъвкава? Придружен от отговорите на Комисията

1

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГAНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Сметна палата

| 18.6.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 153/1

---

СПЕЦИАЛЕН ДОКЛАД No 3/2008

фонд „Солидарност“ на Европейския съюз: доколко работата на фонда е бърза, ефективна и гъвкава? Придружен от отговорите на Комисията

(съгласно член 248, параграф 4, втора алинея от Договора за ЕО)

(2008/С 153/01)

Image

СЪДЪРЖАНИЕ

| I—VI | РЕЗЮМЕ |
| --- | --- |

I—VI

| 1—5 | ВЪВЕДЕНИЕ |
| --- | --- |

1—5

| 6—8 | ОДИТЕН ОБХВАТ И ПОДХОД |
| --- | --- |

6—8

| 9—41 | КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ |
| --- | --- |

9—41

| 9—26 | Бързина |
| --- | --- |

9—26

| 9—19 | Колко време е изтекло от бедствието до изплащането на помощ? |
| --- | --- |

9—19

| 20—22 | Кои фактори обосновават разликите във времето, необходимо за получаване на помощ от фонда? |
| --- | --- |

20—22

| 23—26 | Може ли да се счита, че времето, необходимо за предоставяне на помощ, показва бързата реакция на фонда по отношение на заявителите? |
| --- | --- |

23—26

| 27—31 | Ефективност |
| --- | --- |

27—31

| 32—40 | Гъвкавост |
| --- | --- |

32—40

| 34—38 | Как реагира фондът при регионални бедствия? |
| --- | --- |

34—38

| 39—40 | Начинът на изчисляване размера на помощта компрометира ли принципа за справедливо третиране при отпускането на помощ за регионални бедствия? |
| --- | --- |

39—40

| 41 | Удовлетворени ли са заявителите от работата на фонда? |
| --- | --- |

41

| 42—47 | ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ |
| --- | --- |

42—47

Приложение — Заявления към фонд „Солидарност“ на Европейския съюз след 2002 г.

Отговори на Комисията

РЕЗЮМЕ

| I. | Фонд „Солидарност“ на Европейския съюз (ФСЕС) е създаден през 2002 г. в отговор на сериозните наводнения в Германия, Австрия, Чешката република и Франция. Целта на фонда е да прояви солидарност с държавите-членки, пострадали от природни бедствия. До края на 2006 г. фондът е предоставил над 1 милиард евро като помощ при 23 бедствия. |
| --- | --- |

I.

Фонд „Солидарност“ на Европейския съюз (ФСЕС) е създаден през 2002 г. в отговор на сериозните наводнения в Германия, Австрия, Чешката република и Франция. Целта на фонда е да прояви солидарност с държавите-членки, пострадали от природни бедствия. До края на 2006 г. фондът е предоставил над 1 милиард евро като помощ при 23 бедствия.

| II. | Желанието на Съвета е ФСЕС да предоставя помощ по бърз, ефективен и гъвкав начин. Настоящият доклад разглежда до каква степен фондът е постигнал тези цели, както и дали държавите бенефициери са удовлетворени от дейността на фонда. |
| --- | --- |

II.

Желанието на Съвета е ФСЕС да предоставя помощ по бърз, ефективен и гъвкав начин. Настоящият доклад разглежда до каква степен фондът е постигнал тези цели, както и дали държавите бенефициери са удовлетворени от дейността на фонда.

| III. | Палатата разгледа всички заявления, изпратени на фонда до края на 2006 г., и установи, че фондът не е предоставил бърз отговор. Този извод се потвърждава и от проведено от Палатата проучване. Времето между бедствието и предоставянето на помощ е обикновено около една година. |
| --- | --- |

III.

Палатата разгледа всички заявления, изпратени на фонда до края на 2006 г., и установи, че фондът не е предоставил бърз отговор. Този извод се потвърждава и от проведено от Палатата проучване. Времето между бедствието и предоставянето на помощ е обикновено около една година.

| IV. | Преките разходи, свързани с управлението на ФСЕС от страна на Комисията, са ниски, поради което Палатата заключи, че фондът работи ефективно. По отношение на гъвкавостта Палатата не откри случаи, при които фондът да е проявил липса на гъвкава реакция при обработката на заявленията за помощ. |
| --- | --- |

IV.

Преките разходи, свързани с управлението на ФСЕС от страна на Комисията, са ниски, поради което Палатата заключи, че фондът работи ефективно. По отношение на гъвкавостта Палатата не откри случаи, при които фондът да е проявил липса на гъвкава реакция при обработката на заявленията за помощ.

| V. | Въпреки продължителността на процеса на предоставяне на помощ от ФСЕС, държавите бенефициери са удовлетворени от работата на фонда. Следователно по отношение на получилите помощ държави фондът е постигнал основната си цел — солидарност с държавите-членки по време на бедствие. |
| --- | --- |

V.

Въпреки продължителността на процеса на предоставяне на помощ от ФСЕС, държавите бенефициери са удовлетворени от работата на фонда. Следователно по отношение на получилите помощ държави фондът е постигнал основната си цел — солидарност с държавите-членки по време на бедствие.

| VI. | Палатата препоръчва на Комисията да предостави подробни указания на заявителите, както и съвети относно навременното подаване на информация, за да се избегнат забавянията в обработката на заявленията. |
| --- | --- |

VI.

Палатата препоръчва на Комисията да предостави подробни указания на заявителите, както и съвети относно навременното подаване на информация, за да се избегнат забавянията в обработката на заявленията.

ВЪВЕДЕНИЕ

| 1. | През лятото на 2002 г. сериозни наводнения засегнаха Германия, Австрия, Чешката република и Франция. Наводненията бяха толкова тежки, че икономиките в засегнатите региони спряха своето развитие за определен период от време. Европейската общност реагира незабавно, създавайки през м. ноември 2002 г. фонд „Солидарност“ на Европейския съюз, наричан по-долу „фонда“ (1). |
| --- | --- |

1.

През лятото на 2002 г. сериозни наводнения засегнаха Германия, Австрия, Чешката република и Франция. Наводненията бяха толкова тежки, че икономиките в засегнатите региони спряха своето развитие за определен период от време. Европейската общност реагира незабавно, създавайки през м. ноември 2002 г. фонд „Солидарност“ на Европейския съюз, наричан по-долу „фонда“ (1).

| 2. | Фондът е създаден с цел да позволи на Общността да предоставя финансова помощ по бърз, ефективен и гъвкав начин при извънредни ситуации, свързани с природни бедствия. Неговото предназначение не е да възстанови незабавно всички разходи, свързани с бедствието, а по-скоро да компенсира тази част от тях, която се отнася до възстановяването на услуги от първостепенно значение и до предоставянето на временно настаняване. Основната цел на фонда е да прояви солидарност с държавите, пострадали в резултат на природни бедствия. Фондът разполага с годишен бюджет от 1 милиард евро и предоставя помощ (2):






  а) | ако държава-членка или държава, водеща преговори за присъединяване, е засегната от голямо бедствие, т.е. природно бедствие, в резултат на което са нанесени щети на стойност над 0,6 % от брутния национален доход или над 3 милиарда евро, ако брутният национален доход на държавата, засегната от бедствието, надвишава 500 милиарда евро (по цени за 2002 г.); |
| --- | --- | --- |

2.

Фондът е създаден с цел да позволи на Общността да предоставя финансова помощ по бърз, ефективен и гъвкав начин при извънредни ситуации, свързани с природни бедствия. Неговото предназначение не е да възстанови незабавно всички разходи, свързани с бедствието, а по-скоро да компенсира тази част от тях, която се отнася до възстановяването на услуги от първостепенно значение и до предоставянето на временно настаняване. Основната цел на фонда е да прояви солидарност с държавите, пострадали в резултат на природни бедствия. Фондът разполага с годишен бюджет от 1 милиард евро и предоставя помощ (2):

а)

ако държава-членка или държава, водеща преговори за присъединяване, е засегната от голямо бедствие, т.е. природно бедствие, в резултат на което са нанесени щети на стойност над 0,6 % от брутния национален доход или над 3 милиарда евро, ако брутният национален доход на държавата, засегната от бедствието, надвишава 500 милиарда евро (по цени за 2002 г.);

| б) | по изключение, ако държава-членка или държава, водеща преговори за присъединяване, е засегната от бедствие в съседна държава, т.е. от бедствие, което е засегнало и съседна държава-членка или държава, водеща преговори за присъединяване, където е причинило щети в определения по-горе размер; и |
| --- | --- |

б)

по изключение, ако държава-членка или държава, водеща преговори за присъединяване, е засегната от бедствие в съседна държава, т.е. от бедствие, което е засегнало и съседна държава-членка или държава, водеща преговори за присъединяване, където е причинило щети в определения по-горе размер; и

| в) | по изключение, ако държава-членка или държава, водеща преговори за присъединяване, е засегната от регионално бедствие, т.е. бедствие, което засяга значителна част от населението на даден регион и има сериозни и продължителни последици върху условията на живот и икономическата стабилност в този регион. |
| --- | --- |

в)

по изключение, ако държава-членка или държава, водеща преговори за присъединяване, е засегната от регионално бедствие, т.е. бедствие, което засяга значителна част от населението на даден регион и има сериозни и продължителни последици върху условията на живот и икономическата стабилност в този регион.

| 3. | Размерът на помощта за всички бедствия се изчислява спрямо общите преки щети, понесени от съответната държава. При големи бедствия процентът на подпомагане се изчислява по два начина: за щети на стойност по-ниска от 3 милиарда евро процентът на подпомагане е 2,5 на сто, а за щети над тази стойност е 6 %. За регионални бедствия и такива в съседни държави процентът е един –2,5 на сто от общите преки щети. |
| --- | --- |

3.

Размерът на помощта за всички бедствия се изчислява спрямо общите преки щети, понесени от съответната държава. При големи бедствия процентът на подпомагане се изчислява по два начина: за щети на стойност по-ниска от 3 милиарда евро процентът на подпомагане е 2,5 на сто, а за щети над тази стойност е 6 %. За регионални бедствия и такива в съседни държави процентът е един –2,5 на сто от общите преки щети.

| 4. | Фондът се управлява от Генерална дирекция „Регионална политика“. От началото на работата на фонда до края на 2006 г. в генералната дирекция са получени 41 заявления за помощ. Близо половината от тези заявления са свързани с наводнения. Вж. таблица 1 за подробни данни относно различните видове бедствия, за които са подадени заявления.
  Таблица 1
  Брой на различните видове бедствия (в подадените заявления за помощ)











  Вид бедствие | Година | Общо |
| --- | --- | --- | --- |
| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Наводнение | 4 | 3 | 3 | 7 | 2 | 19 |
| Горски пожари | 0 | 3 | 7 | 0 | 1 | 11 |
| Буря | 0 | 0 | 0 | 5 | 0 | 5 |
| Земетресение | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 2 |
| Разлив на петрол | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Неблагоприятни атмосферни условия | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Вулканично изригване | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Експлозия | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Общо | 4 | 10 | 11 | 12 | 4 | 41 |
| Източник: Регистър на заявленията на ГД „Регионална политика“. |

4.

Фондът се управлява от Генерална дирекция „Регионална политика“. От началото на работата на фонда до края на 2006 г. в генералната дирекция са получени 41 заявления за помощ. Близо половината от тези заявления са свързани с наводнения. Вж. таблица 1 за подробни данни относно различните видове бедствия, за които са подадени заявления.

Таблица 1

Брой на различните видове бедствия (в подадените заявления за помощ)

Вид бедствие

Година

Общо

2002

2003

2004

2005

2006

Наводнение

4

3

3

7

2

19

Горски пожари

0

3

7

0

1

11

Буря

0

0

0

5

0

5

Земетресение

0

1

1

0

0

2

Разлив на петрол

0

1

0

0

0

1

Неблагоприятни атмосферни условия

0

1

0

0

0

1

Вулканично изригване

0

1

0

0

0

1

Експлозия

0

0

0

0

1

1

Общо

4

10

11

12

4

41

Източник: Регистър на заявленията на ГД „Регионална политика“.

| 5. | За този период е предоставена помощ на обща стойност 1 084 млн. евро за 23 одобрени заявления, както е показано в таблица 2 (за подробен списък на случаите вж. приложение I).
  Таблица 2
  Брой заявления и размер на помощта за периода 2002—2006 г. според категорията на бедствието









  Категория на бедствието | Получени заявления | Одобрени заявления | Отхвърлени заявления | Размер на предоставената помощ
  (млн. евро) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Голямо природно бедствие | 15 | 14 | 1 | 961,3 |
| Съседна държава | 2 | 2 | 0 | 1,6 |
| Регионално бедствие | 24 | 7 | 17 (3) | 121,1 |
| Общо | 41 | 23 | 18 | 1 084 |
| Източник: Регистър на заявленията на ГД „Регионална политика“. |

5.

За този период е предоставена помощ на обща стойност 1 084 млн. евро за 23 одобрени заявления, както е показано в таблица 2 (за подробен списък на случаите вж. приложение I).

Таблица 2

Брой заявления и размер на помощта за периода 2002—2006 г. според категорията на бедствието

Категория на бедствието

Получени заявления

Одобрени заявления

Отхвърлени заявления

Размер на предоставената помощ

(млн. евро)

Голямо природно бедствие

15

14

1

961,3

Съседна държава

2

2

0

1,6

Регионално бедствие

24

7

17 (3)

121,1

Общо

41

23

18

1 084

Източник: Регистър на заявленията на ГД „Регионална политика“.

ОДИТЕН ОБХВАТ И ПОДХОД

| 6. | Целта на одита беше да оцени бързината, ефективността и гъвкавостта на дейността на фонда, управляван от Комисията, чрез преглед на всичките 41 заявления, получени от Генерална дирекция „Регионална политика“ за периода от създаването на фонда (2002 г.) до края на 2006 г. |
| --- | --- |

6.

Целта на одита беше да оцени бързината, ефективността и гъвкавостта на дейността на фонда, управляван от Комисията, чрез преглед на всичките 41 заявления, получени от Генерална дирекция „Регионална политика“ за периода от създаването на фонда (2002 г.) до края на 2006 г.

| 7. | Палатата потърси отговор на следните въпроси:






  а) | Предоставил ли е фондът бърз отговор на заявителите (държави или региони, засегнати от бедствие)? |
| --- | --- | --- |

7.

Палатата потърси отговор на следните въпроси:

а)

Предоставил ли е фондът бърз отговор на заявителите (държави или региони, засегнати от бедствие)?

| б) | Помощта предоставена ли е ефективно? |
| --- | --- |

б)

Помощта предоставена ли е ефективно?

| в) | Фондът отговорил ли е на заявителите по достатъчно гъвкав начин, без да нарушава принципа на равнопоставеност? |
| --- | --- |

в)

Фондът отговорил ли е на заявителите по достатъчно гъвкав начин, без да нарушава принципа на равнопоставеност?

| г) | Удовлетворени ли са заявителите от работата на фонда? |
| --- | --- |

г)

Удовлетворени ли са заявителите от работата на фонда?

| 8. | Одитът беше проведен предимно чрез интервюта, преглед на документи в Комисията и анализ на събраните данни. В допълнение Палатата извърши електронно проучване, като изпрати въпросници на 37 от 41 заявителя в 17 държави, потърсили помощта на фонда (вж. приложение I). Палатата получи отговор от 33 заявителя от 15 държави-членки (89 % от запитаните заявители). |
| --- | --- |

8.

Одитът беше проведен предимно чрез интервюта, преглед на документи в Комисията и анализ на събраните данни. В допълнение Палатата извърши електронно проучване, като изпрати въпросници на 37 от 41 заявителя в 17 държави, потърсили помощта на фонда (вж. приложение I). Палатата получи отговор от 33 заявителя от 15 държави-членки (89 % от запитаните заявители).

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ

Бързина

Колко време е изтекло от бедствието до изплащането на помощ?

| 9. | Средният период от време, необходим за получаване на помощта при 23-те одобрени заявления, е 375 дни. |
| --- | --- |

9.

Средният период от време, необходим за получаване на помощта при 23-те одобрени заявления, е 375 дни.

| 10. | Палатата разгледа времето, необходимо за получаване на помощ от фонда, като раздели процеса на обработване на заявленията на няколко етапа. Главните етапи в административния процес от датата на бедствието до датата на изплащането на помощ са пет (вж. фигура 1). |
| --- | --- |

10.

Палатата разгледа времето, необходимо за получаване на помощ от фонда, като раздели процеса на обработване на заявленията на няколко етапа. Главните етапи в административния процес от датата на бедствието до датата на изплащането на помощ са пет (вж. фигура 1).

Image

| 11. | Таблица 3 по-долу показва средния период от време, необходим на всеки етап от процеса. За първите два етапа стойностите се отнасят до всичките 41 заявления, докато за последните три етапа средният период от време е изчислен само за 23-те одобрени заявления.
  Таблица 3
  Среден брой дни по етапи в процеса на обработване на заявления за помощ от фонда






  Етап | Среден период от време в календарни дни |
| --- | --- | --- |
| Заявление | 66 |
| Оценка | 148 |
| Бюджет | 65 |
| Решение за отпускане на помощ | 94 |
| Плащане | 24 |
| Източник: Регистър на заявленията на ГД „Регионална политика“. |

11.

Таблица 3 по-долу показва средния период от време, необходим на всеки етап от процеса. За първите два етапа стойностите се отнасят до всичките 41 заявления, докато за последните три етапа средният период от време е изчислен само за 23-те одобрени заявления.

Таблица 3

Среден брой дни по етапи в процеса на обработване на заявления за помощ от фонда

Етап

Среден период от време в календарни дни

Заявление

66

Оценка

148

Бюджет

65

Решение за отпускане на помощ

94

Плащане

24

Източник: Регистър на заявленията на ГД „Регионална политика“.

Необходими са средно около два месеца за получаване на заявление от дадена държава

| 12. | Както е показано в таблица 3, средната продължителност на етапа на подаване на заявление е 66 дни. Регламентът, който регулира предоставянето на помощ от фонда, изисква заявленията да се изпращат на Комисията „във възможно най-кратък срок и не по-късно от десет седмици след първите вреди, причинени от бедствието“ (4). Въпреки това в седем случая (почти 17 % от всички случаи) заявленията са подадени след повече от десет седмици от настъпването на бедствието, т.е. след изтичането на срока. Очевидно на заявителите са необходими най-малко два месеца, за да подготвят заявлението си. Процесът отнема толкова време, тъй като е необходимо да бъдат събрани доказателства в подкрепа на заявлението, включително информация за процента от населението, засегнат от бедствието. |
| --- | --- |

12.

Както е показано в таблица 3, средната продължителност на етапа на подаване на заявление е 66 дни. Регламентът, който регулира предоставянето на помощ от фонда, изисква заявленията да се изпращат на Комисията „във възможно най-кратък срок и не по-късно от десет седмици след първите вреди, причинени от бедствието“ (4). Въпреки това в седем случая (почти 17 % от всички случаи) заявленията са подадени след повече от десет седмици от настъпването на бедствието, т.е. след изтичането на срока. Очевидно на заявителите са необходими най-малко два месеца, за да подготвят заявлението си. Процесът отнема толкова време, тъй като е необходимо да бъдат събрани доказателства в подкрепа на заявлението, включително информация за процента от населението, засегнат от бедствието.

На Комисията са необходими средно около пет месеца, за да събере липсващата информация и да оцени допустимостта на заявлението

| 13. | Както показва таблица 3, етапът на оценяване е най-дългият етап при обработването на заявленията за помощ от фонда. Той обхваща над една трета от периода между датата на бедствието и датата на плащането. След получаване на заявление Комисията проверява неговата допустимост, което в почти всички случаи включва искане за допълнителна информация от съответната държава заявител (вж. каре 1). Този етап завършва с принципно решение дали да бъде предоставена помощ.

  Каре 1Предоставяне на необходимата информация на КомисиятаВремето, необходимо на Комисията да анализира дадено заявление и да поиска допълнителна информация, варира значително. При едно наводнение през 2005 г. голямо количество информация, по-специално данни в електронен формат, е било изпратено веднага след бедствието и преди подаването на официалното заявление. В отговор на това Комисията е поискала допълнителна информация 1,6 месеца преди получаването на заявлението и етапът на оценяване е бил по-кратък от обикновено. В случая на горски пожар през 2003 г. съответните органи са изпратили поисканата от Комисията информация на следващия ден. В резултат на това извършването на оценката е отнело само 1,5 месеца. В другата крайност, при случай от 2003 г., оценяването е продължило 12,5 месеца. Причината за това е била изпращането от националните органи на обемна, но непълна подкрепяща документация на националния им език. |
| --- | --- |

13.

Както показва таблица 3, етапът на оценяване е най-дългият етап при обработването на заявленията за помощ от фонда. Той обхваща над една трета от периода между датата на бедствието и датата на плащането. След получаване на заявление Комисията проверява неговата допустимост, което в почти всички случаи включва искане за допълнителна информация от съответната държава заявител (вж. каре 1). Този етап завършва с принципно решение дали да бъде предоставена помощ.

Каре 1Предоставяне на необходимата информация на КомисиятаВремето, необходимо на Комисията да анализира дадено заявление и да поиска допълнителна информация, варира значително. При едно наводнение през 2005 г. голямо количество информация, по-специално данни в електронен формат, е било изпратено веднага след бедствието и преди подаването на официалното заявление. В отговор на това Комисията е поискала допълнителна информация 1,6 месеца преди получаването на заявлението и етапът на оценяване е бил по-кратък от обикновено. В случая на горски пожар през 2003 г. съответните органи са изпратили поисканата от Комисията информация на следващия ден. В резултат на това извършването на оценката е отнело само 1,5 месеца. В другата крайност, при случай от 2003 г., оценяването е продължило 12,5 месеца. Причината за това е била изпращането от националните органи на обемна, но непълна подкрепяща документация на националния им език.

| 14. | Палатата провери как заявителите възприемат продължителността на етапа на оценяване (вж. таблица 4). Според данните от проучването над половината от успелите заявители, както и две трети от неуспелите, считат, че времето, необходимо на Комисията за извършване на оценка, е приемливо. Успелите заявители са тези, чиито заявления са одобрени, а неуспелите — тези, чиито заявления са отхвърлени.
  Таблица 4
  Процент на заявителите, които считат, че етапът на оценяване е с приемлива продължителност, с твърде дълга продължителност или имат друго мнение







  Мнение за продължителността на етапа на оценяване | Заявители |
| --- | --- | --- |
| одобрени заявления | отхвърлени заявления |
| Приемлива | 50 % | 67 % |
| Твърде дълга | 39 % | 11 % |
| Друго | 11 % | 11 % |
| Няма данни | 0 % | 11 % |
| Общо | 100 % | 100 % |
| Източник: Данни от проучване на Палатата сред заявителите. |

14.

Палатата провери как заявителите възприемат продължителността на етапа на оценяване (вж. таблица 4). Според данните от проучването над половината от успелите заявители, както и две трети от неуспелите, считат, че времето, необходимо на Комисията за извършване на оценка, е приемливо. Успелите заявители са тези, чиито заявления са одобрени, а неуспелите — тези, чиито заявления са отхвърлени.

Таблица 4

Процент на заявителите, които считат, че етапът на оценяване е с приемлива продължителност, с твърде дълга продължителност или имат друго мнение

Мнение за продължителността на етапа на оценяване

Заявители

одобрени заявления

отхвърлени заявления

Приемлива

50 %

67 %

Твърде дълга

39 %

11 %

Друго

11 %

11 %

Няма данни

0 %

11 %

Общо

100 %

100 %

Източник: Данни от проучване на Палатата сред заявителите.

| 15. | Таблица 5 показва средната продължителност на етапа на оценяване, която заявителите смятат за приемлива, както и тази, която те считат за прекалено дълга. Интересен е фактът, че заявителите, чиито документи са отхвърлени, са „по-търпеливи“ от тези, чиито заявления са одобрени. Следва да се отбележи, че само един от заявителите с отхвърлено заявление е преценил времето, необходимо на Комисията за извършване на оценка, като „твърде дълго“.
  Таблица 5
  Съотношение между одобряването на заявлението, продължителността на етапа на оценяване и мнението на заявителя








  Одобрени заявления | Отхвърлени заявления |
| --- | --- | --- |
| Средно време за заявителите, считащи продължителността на етапа за приемлива | Средно време за заявителите, считащи продължителността на етапа за твърде дълга | Средно време за заявителите, считащи продължителността на етапа за приемлива | Средно време за заявителите, считащи продължителността на етапа за твърде дълга |
| 101 дни | 171 дни | 129 дни | 181 дни |
| Източник: Данни от проучване на Палатата сред заявителите. |

15.

Таблица 5 показва средната продължителност на етапа на оценяване, която заявителите смятат за приемлива, както и тази, която те считат за прекалено дълга. Интересен е фактът, че заявителите, чиито документи са отхвърлени, са „по-търпеливи“ от тези, чиито заявления са одобрени. Следва да се отбележи, че само един от заявителите с отхвърлено заявление е преценил времето, необходимо на Комисията за извършване на оценка, като „твърде дълго“.

Таблица 5

Съотношение между одобряването на заявлението, продължителността на етапа на оценяване и мнението на заявителя

Одобрени заявления

Отхвърлени заявления

Средно време за заявителите, считащи продължителността на етапа за приемлива

Средно време за заявителите, считащи продължителността на етапа за твърде дълга

Средно време за заявителите, считащи продължителността на етапа за приемлива

Средно време за заявителите, считащи продължителността на етапа за твърде дълга

101 дни

171 дни

129 дни

181 дни

Източник: Данни от проучване на Палатата сред заявителите.

Необходими са средно над два месеца за осигуряване на финансовите ресурси в бюджета на ЕС

| 16. | След като Комисията вземе принципно решение, започва етапът на одобряване на бюджета. Бюджетният ред за ФСЕС е със символичен запис. Комисията подготвя „бюджетно искане“, което се представя на бюджетните органи (Съвета и Парламента). Тази процедура за коригиране на бюджета отнема средно над два месеца, но продължителността ѝ може да се удължи до четири месеца в периодите с неработни дни (вж. каре 2).

  Каре 2Провеждане на процедурата за коригиране на бюджетаЗа две заявления, подадени във връзка с наводнения през 2005 г., принципното решение е взето през декември 2005 г., но корекцията в бюджета е приета едва през април 2006 г., четири месеца по-късно. При случай на наводнение през 2004 г. принципното решение е взето през юни 2005 г., а корекцията в бюджета е приета през септември 2005 г., три месеца по-късно. |
| --- | --- |

16.

След като Комисията вземе принципно решение, започва етапът на одобряване на бюджета. Бюджетният ред за ФСЕС е със символичен запис. Комисията подготвя „бюджетно искане“, което се представя на бюджетните органи (Съвета и Парламента). Тази процедура за коригиране на бюджета отнема средно над два месеца, но продължителността ѝ може да се удължи до четири месеца в периодите с неработни дни (вж. каре 2).

Каре 2Провеждане на процедурата за коригиране на бюджетаЗа две заявления, подадени във връзка с наводнения през 2005 г., принципното решение е взето през декември 2005 г., но корекцията в бюджета е приета едва през април 2006 г., четири месеца по-късно. При случай на наводнение през 2004 г. принципното решение е взето през юни 2005 г., а корекцията в бюджета е приета през септември 2005 г., три месеца по-късно.

Необходими са средно три месеца за подписване на всички документи

| 17. | След като необходимите финансови ресурси бъдат предоставени в бюджета, Комисията взема решение за отпускане на помощ и сключва споразумение със заявителя. Това споразумение определя вида и мястото на извършване на операциите, които следва да бъдат финансирани от фонда. Както е показано в таблица 3, този етап отнема средно около три месеца. В седем случая обаче е отбелязано необичайно забавяне. То се дължи на факта, че представянето на необходимите документи отнема прекалено много време на заявителите, дори когато става дума за информация като номер на банкова сметка, по която да бъде извършено плащането. Начинът на изпращане на документи на Комисията също може да бъде причина за забавяне. Така например някои заявители, които са изпратили подписаните споразумения за отпускане на помощ с дипломатическа поща до тяхното постоянно представителство, което след това препраща документите на Комисията, са установили, че този начин отнема повече време от обикновената поща. |
| --- | --- |

17.

След като необходимите финансови ресурси бъдат предоставени в бюджета, Комисията взема решение за отпускане на помощ и сключва споразумение със заявителя. Това споразумение определя вида и мястото на извършване на операциите, които следва да бъдат финансирани от фонда. Както е показано в таблица 3, този етап отнема средно около три месеца. В седем случая обаче е отбелязано необичайно забавяне. То се дължи на факта, че представянето на необходимите документи отнема прекалено много време на заявителите, дори когато става дума за информация като номер на банкова сметка, по която да бъде извършено плащането. Начинът на изпращане на документи на Комисията също може да бъде причина за забавяне. Така например някои заявители, които са изпратили подписаните споразумения за отпускане на помощ с дипломатическа поща до тяхното постоянно представителство, което след това препраща документите на Комисията, са установили, че този начин отнема повече време от обикновената поща.

| 18. | Общата средна продължителност на етапа на одобряване на бюджета и на етапа на вземане на решение за отпускане на помощ представлява почти половината от периода, който обикновено изтича между датата на бедствието и датата на получаване на помощ от фонда. Следователно осигуряването на финансовите средства в бюджета и подписването на документите отнема също толкова време, колкото и оценяването на заявлението. |
| --- | --- |

18.

Общата средна продължителност на етапа на одобряване на бюджета и на етапа на вземане на решение за отпускане на помощ представлява почти половината от периода, който обикновено изтича между датата на бедствието и датата на получаване на помощ от фонда. Следователно осигуряването на финансовите средства в бюджета и подписването на документите отнема също толкова време, колкото и оценяването на заявлението.

Необходим е около един месец за извършване на плащането

| 19. | Както е показано в таблица 3, средната продължителност на етапа на плащане е 24 дни. След като споразумението е подписано и от двете страни, самото плащане обикновено отнема по-малко от един месец, но е възможно да продължи и по-дълго. Забавяне се получава, когато Комисията получи подписаното споразумение в началото на бюджетната година. В този случай, поради счетоводните процедури в края и в началото на годината, плащането не може да бъде извършено преди м. март. |
| --- | --- |

19.

Както е показано в таблица 3, средната продължителност на етапа на плащане е 24 дни. След като споразумението е подписано и от двете страни, самото плащане обикновено отнема по-малко от един месец, но е възможно да продължи и по-дълго. Забавяне се получава, когато Комисията получи подписаното споразумение в началото на бюджетната година. В този случай, поради счетоводните процедури в края и в началото на годината, плащането не може да бъде извършено преди м. март.

Кои фактори обосновават разликите във времето, необходимо за получаване на помощ от фонда?

| 20. | До момента в настоящия доклад беше представена средната продължителност на всеки от петте етапа в процеса на получаване на помощ от фонда. Съществуват значителни разлики при средното време, необходимо за получаването на помощта. Палатата се опита да определи фактори, които биха могли да обяснят съществуващите разлики. За тази цел Палатата разгледа до каква степен разликите във времето за получаване на помощта се дължат на категорията и вида на бедствието и на държавата, в която то се е случило. Определени са три категории бедствия: големи, в съседна държава и регионални. По отношение на вида, бедствията се разделят на наводнения, горски пожари, бури, земетресения, разливи на петрол, неблагоприятни атмосферни условия, вулканични изригвания и експлозии. Не беше открита съществена връзка между категорията на бедствието и времето за получаване на помощ от фонда. Същото важи и за вида на бедствието, както и за мястото на неговото възникване. |
| --- | --- |

20.

До момента в настоящия доклад беше представена средната продължителност на всеки от петте етапа в процеса на получаване на помощ от фонда. Съществуват значителни разлики при средното време, необходимо за получаването на помощта. Палатата се опита да определи фактори, които биха могли да обяснят съществуващите разлики. За тази цел Палатата разгледа до каква степен разликите във времето за получаване на помощта се дължат на категорията и вида на бедствието и на държавата, в която то се е случило. Определени са три категории бедствия: големи, в съседна държава и регионални. По отношение на вида, бедствията се разделят на наводнения, горски пожари, бури, земетресения, разливи на петрол, неблагоприятни атмосферни условия, вулканични изригвания и експлозии. Не беше открита съществена връзка между категорията на бедствието и времето за получаване на помощ от фонда. Същото важи и за вида на бедствието, както и за мястото на неговото възникване.

| 21. | В таблица 6 е представен примерен анализ на разликите във времето, необходимо за получаване на помощ от фонда. Показана е също зависимостта между вида на бедствието и продължителността на етапа на подаване на заявление. Както е видно от таблицата, видът на бедствието не влияе съществено върху времето, необходимо на заявителите за представяне на случая пред Комисията.
  Таблица 6
  Продължителност на етапа на подаване на заявление в зависимост от вида на бедствието










  Вид бедствие | Брой заявления | Среден брой дни | Минимален брой дни | Максимален брой дни | Стандартно отклонение |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Наводнение | 19 | 67 | 12 | 106 | 17 |
| Горски пожари | 11 | 58 | 24 | 70 | 17 |
| Буря | 5 | 64 | 61 | 67 | 2 |
| Земетресение | 2 | 72 | 70 | 74 | 2 |
| Разлив на петрол | 1 | 55 | 55 | 55 | 0 |
| Неблагоприятни атмосферни условия | 1 | 79 | 79 | 79 | 0 |
| Вулканично изригване | 1 | 79 | 79 | 79 | 0 |
| Експлозия | 1 | 68 | 68 | 68 | 0 |
| Общо | 41 | 66 | 12 | 106 | 15 |
| Източник: Регистър на заявленията на ГД „Регионална политика“. |

21.

В таблица 6 е представен примерен анализ на разликите във времето, необходимо за получаване на помощ от фонда. Показана е също зависимостта между вида на бедствието и продължителността на етапа на подаване на заявление. Както е видно от таблицата, видът на бедствието не влияе съществено върху времето, необходимо на заявителите за представяне на случая пред Комисията.

Таблица 6

Продължителност на етапа на подаване на заявление в зависимост от вида на бедствието

Вид бедствие

Брой заявления

Среден брой дни

Минимален брой дни

Максимален брой дни

Стандартно отклонение

Наводнение

19

67

12

106

17

Горски пожари

11

58

24

70

17

Буря

5

64

61

67

2

Земетресение

2

72

70

74

2

Разлив на петрол

1

55

55

55

0

Неблагоприятни атмосферни условия

1

79

79

79

0

Вулканично изригване

1

79

79

79

0

Експлозия

1

68

68

68

0

Общо

41

66

12

106

15

Източник: Регистър на заявленията на ГД „Регионална политика“.

| 22. | Анализът на Палатата подсказва, че времето, необходимо за мобилизиране на средства, зависи основно от:






  а) | приложимите административни правила; |
| --- | --- | --- |

22.

Анализът на Палатата подсказва, че времето, необходимо за мобилизиране на средства, зависи основно от:

а)

приложимите административни правила;

| б) | бързината на работа на Комисията, включително нуждата от превод; |
| --- | --- |

б)

бързината на работа на Комисията, включително нуждата от превод;

| в) | своевременния отговор на националните органи; и |
| --- | --- |

в)

своевременния отговор на националните органи; и

| г) | качеството на предоставената от заявителя информация. |
| --- | --- |

г)

качеството на предоставената от заявителя информация.

Може ли да се счита, че времето, необходимо за предоставяне на помощ, показва бързата реакция на фонда по отношение на заявителите?

| 23. | Беше направен опит да се сравни бързината на действие на фонда с други подобни фондове или дейности, които бяха разгледани за тази цел. Най-близкият еквивалент се оказа Резервът за спешна помощ на Генерална дирекция „Хуманитарна помощ“ (ECHO) на Комисията. Въпреки че съществуват прилики между тези два фонда, те не са достатъчно сходни, за да може да се направи оценка на бързината на ФСЕС. Резервът за спешна помощ има специфична нормативна и процедурна рамка, която е разработена с цел да гарантира незабавно предоставяне на помощ (например продължителност на етапа на оценяване под една седмица и фиксиран бюджетен ред). Нормативната рамка на ФСЕС не е уредена по същия начин. |
| --- | --- |

23.

Беше направен опит да се сравни бързината на действие на фонда с други подобни фондове или дейности, които бяха разгледани за тази цел. Най-близкият еквивалент се оказа Резервът за спешна помощ на Генерална дирекция „Хуманитарна помощ“ (ECHO) на Комисията. Въпреки че съществуват прилики между тези два фонда, те не са достатъчно сходни, за да може да се направи оценка на бързината на ФСЕС. Резервът за спешна помощ има специфична нормативна и процедурна рамка, която е разработена с цел да гарантира незабавно предоставяне на помощ (например продължителност на етапа на оценяване под една седмица и фиксиран бюджетен ред). Нормативната рамка на ФСЕС не е уредена по същия начин.

| 24. | При анализа на данните Палатата отбеляза, че плащанията по първите четири заявления са извършени между 100 и 150 дни след датата на бедствието, или средно за 131 дни. Комисията е започнала разглеждането на първите четири заявления преди създаването на фонда да бъде напълно завършено. Времето, необходимо за тяхното обработване, поставя стандарт за сравнение, по който може да се оценява времето за разглеждане на следващите заявления. Ако времето за обработване на заявление (времето между датата на бедствието и датата на получаване на помощ от фонда), получено през 2003 г. или по-късно, когато работата на фонда е изцяло установена, надхвърля 150 дни, то може да се счита за дълго. Средното време за обработка на 19-те одобрени заявления след първите четири е 415 дни, т.е. по-дълго от определения по-горе критерий за сравнение. Поради това Палатата не смята, че в годините след 2002 г. фондът е действал експедитивно при предоставяне на помощта. Той е обработил много по-бързо първите четири заявления, отколкото следващите. |
| --- | --- |

24.

При анализа на данните Палатата отбеляза, че плащанията по първите четири заявления са извършени между 100 и 150 дни след датата на бедствието, или средно за 131 дни. Комисията е започнала разглеждането на първите четири заявления преди създаването на фонда да бъде напълно завършено. Времето, необходимо за тяхното обработване, поставя стандарт за сравнение, по който може да се оценява времето за разглеждане на следващите заявления. Ако времето за обработване на заявление (времето между датата на бедствието и датата на получаване на помощ от фонда), получено през 2003 г. или по-късно, когато работата на фонда е изцяло установена, надхвърля 150 дни, то може да се счита за дълго. Средното време за обработка на 19-те одобрени заявления след първите четири е 415 дни, т.е. по-дълго от определения по-горе критерий за сравнение. Поради това Палатата не смята, че в годините след 2002 г. фондът е действал експедитивно при предоставяне на помощта. Той е обработил много по-бързо първите четири заявления, отколкото следващите.

| 25. | Четирите референтни случая могат да помогнат за ускоряване на процеса при новите заявления. В тези четири случая:






  а) | етапът на оценяване е продължил средно само девет дни, тъй като голяма част от документацията е била предоставена на Комисията в предварителните етапи (преди официалното заявление); |
| --- | --- | --- |

25.

Четирите референтни случая могат да помогнат за ускоряване на процеса при новите заявления. В тези четири случая:

а)

етапът на оценяване е продължил средно само девет дни, тъй като голяма част от документацията е била предоставена на Комисията в предварителните етапи (преди официалното заявление);

| б) | етапът на одобряване на бюджета е продължил средно само осем дни, тъй като Комисията е изпратила предложението на Парламента в същия ден, в който е взето принципното решение; и |
| --- | --- |

б)

етапът на одобряване на бюджета е продължил средно само осем дни, тъй като Комисията е изпратила предложението на Парламента в същия ден, в който е взето принципното решение; и

| в) | на етапа на вземане на решение за отпускане на средства споразумението е подписано от двете страни в един и същи ден, което е спестило много време. |
| --- | --- |

в)

на етапа на вземане на решение за отпускане на средства споразумението е подписано от двете страни в един и същи ден, което е спестило много време.

| 26. | Палатата провери дали според заявителите продължителността на обработка има влияние върху осъществяването на възстановителните мерки. Проучването разкри, че повечето от заявителите са на мнение, че тя не се е отразила върху изпълнението на мерките. Това вероятно се дължи на факта, че фондът обикновено възстановява малка част от разходите, причинени от бедствието (вж. графика 1). |
| --- | --- |

26.

Палатата провери дали според заявителите продължителността на обработка има влияние върху осъществяването на възстановителните мерки. Проучването разкри, че повечето от заявителите са на мнение, че тя не се е отразила върху изпълнението на мерките. Това вероятно се дължи на факта, че фондът обикновено възстановява малка част от разходите, причинени от бедствието (вж. графика 1).

Image

Ефективност

| 27. | От фонда се изисква да работи ефективно. Регламентът за създаването му постановява, че „административните процедури трябва да се приспособят съответно и се ограничават до абсолютно необходимия минимум“, без да дефинира концепцията подробно (5). |
| --- | --- |

27.

От фонда се изисква да работи ефективно. Регламентът за създаването му постановява, че „административните процедури трябва да се приспособят съответно и се ограничават до абсолютно необходимия минимум“, без да дефинира концепцията подробно (5).

| 28. | Палатата разгледа процедурите, които държавите бенефициери следва да спазват по отношение на обявяването на търгове, сключването на договори, изпълнението, отчитането и одитирането на отпуснатата помощ. Заключението на Палатата е, че изискванията за държавите, които получават помощ от ФСЕС, не са толкова усложнени спрямо други фондове на ЕС. Следователно може да се счита, че административните процедури са опростени до такова ниво, че да бъдат ефективни за държавите бенефициери. |
| --- | --- |

28.

Палатата разгледа процедурите, които държавите бенефициери следва да спазват по отношение на обявяването на търгове, сключването на договори, изпълнението, отчитането и одитирането на отпуснатата помощ. Заключението на Палатата е, че изискванията за държавите, които получават помощ от ФСЕС, не са толкова усложнени спрямо други фондове на ЕС. Следователно може да се счита, че административните процедури са опростени до такова ниво, че да бъдат ефективни за държавите бенефициери.

| 29. | Палатата разгледа административните процедури в Комисията, с цел да провери, дали са ограничени до минимум. Палатата стигна до заключението, че при сегашното устройство на фонда (като фонд за солидарност, а не за спешна помощ) всичките пет етапа на административните процедури са необходими и нито един от тях не е излишен. |
| --- | --- |

29.

Палатата разгледа административните процедури в Комисията, с цел да провери, дали са ограничени до минимум. Палатата стигна до заключението, че при сегашното устройство на фонда (като фонд за солидарност, а не за спешна помощ) всичките пет етапа на административните процедури са необходими и нито един от тях не е излишен.

| 30. | Въпреки факта, че Комисията не разполага със счетоводна система, която да предоставя данни за изчисляване на разходите на фонда, средните преки разходи за управлението му могат да бъдат оценени на около 0,06 % (или по-малко от 0,1 %) от сумата, предоставена като помощ, както е показано в таблица 7. От създаването на фонда през 2002 г. двама души са назначени постоянно със задачата да управляват неговата дейност. Те се занимават с целия процес от приемането на заявленията до приключването на помощта. |
| --- | --- |

30.

Въпреки факта, че Комисията не разполага със счетоводна система, която да предоставя данни за изчисляване на разходите на фонда, средните преки разходи за управлението му могат да бъдат оценени на около 0,06 % (или по-малко от 0,1 %) от сумата, предоставена като помощ, както е показано в таблица 7. От създаването на фонда през 2002 г. двама души са назначени постоянно със задачата да управляват неговата дейност. Те се занимават с целия процес от приемането на заявленията до приключването на помощта.

| 31. | С цел да се изчислят общите разходи по управлявания от Комисията фонд, от дирекциите за човешки ресурси и одит беше поискана допълнителна информация относно другите служители, на които е възложена подобна задача, честотата на командировките, разходите на оперативните и одитните отдели, както и относно другите разходи за администрация, мониторинг и проверки на място. Наличната информация е ограничена. Поради това, за да установи референтен критерий за оценка, Палатата изчисли приблизително размера на посочените по-горе разходи за една година. Те възлизат средно на 170 000 евро годишно. Таблица 7 показва, че размерът на административните разходи е минимален в сравнение със сумите, които фондът управлява. Така например през 2002 г., когато фондът е разгледал само четири случая, административните разходи са представлявали 0,02 % от размера на отпуснатата помощ. Констатациите на Палатата посочват, че Комисията управлява фонда ефективно.
  Таблица 7
  Административни разходи и работно натоварване на фонда по години | 2002 г. | 2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Годишни административни разходи на ГД „Регионална политика“
  (млн. евро) | 0,15 | 0,16 | 0,17 | 0,18 | 0,19 |
| Брой заявления | 4 | 10 | 11 | 12 | 4 |
| Размер на предоставената помощ
  (млн. евро) | 728 | 107 | 20 | 205 | 24 |
| Източник: ГД „Регионална политика“ и извършената от Палатата оценка на разходите. |

31.

С цел да се изчислят общите разходи по управлявания от Комисията фонд, от дирекциите за човешки ресурси и одит беше поискана допълнителна информация относно другите служители, на които е възложена подобна задача, честотата на командировките, разходите на оперативните и одитните отдели, както и относно другите разходи за администрация, мониторинг и проверки на място. Наличната информация е ограничена. Поради това, за да установи референтен критерий за оценка, Палатата изчисли приблизително размера на посочените по-горе разходи за една година. Те възлизат средно на 170 000 евро годишно. Таблица 7 показва, че размерът на административните разходи е минимален в сравнение със сумите, които фондът управлява. Така например през 2002 г., когато фондът е разгледал само четири случая, административните разходи са представлявали 0,02 % от размера на отпуснатата помощ. Констатациите на Палатата посочват, че Комисията управлява фонда ефективно.

Таблица 7

Административни разходи и работно натоварване на фонда по години

2002 г.

2003 г.

2004 г.

2005 г.

2006 г.

Годишни административни разходи на ГД „Регионална политика“

(млн. евро)

0,15

0,16

0,17

0,18

0,19

Брой заявления

4

10

11

12

4

Размер на предоставената помощ

(млн. евро)

728

107

20

205

24

Източник: ГД „Регионална политика“ и извършената от Палатата оценка на разходите.

Гъвкавост

| 32. | В контекста на настоящия анализ гъвкавостта се определя като лекотата, с която дадена система може да бъде приспособена да функционира в различни приложения и условия от тези, за които е проектирана. Фондът е създаден с цел предоставяне на помощ при големи бедствия, т.е. гъвкавостта при работата му може да се прояви в отговор на заявленията, свързани с регионални бедствия. |
| --- | --- |

32.

В контекста на настоящия анализ гъвкавостта се определя като лекотата, с която дадена система може да бъде приспособена да функционира в различни приложения и условия от тези, за които е проектирана. Фондът е създаден с цел предоставяне на помощ при големи бедствия, т.е. гъвкавостта при работата му може да се прояви в отговор на заявленията, свързани с регионални бедствия.

| 33. | Фондът следва да осигури възможност на Общността да реагира по гъвкав начин на извънредни ситуации, като изключителните случаи следва да бъдат разглеждани много внимателно (6). Гъвкавостта на фонда не бива да е в противоречие с принципа на равнопоставено третиране. |
| --- | --- |

33.

Фондът следва да осигури възможност на Общността да реагира по гъвкав начин на извънредни ситуации, като изключителните случаи следва да бъдат разглеждани много внимателно (6). Гъвкавостта на фонда не бива да е в противоречие с принципа на равнопоставено третиране.

Как реагира фондът при регионални бедствия?

| 34. | Палатата разгледа работата на фонда при регионални и големи бедствия. Анализът беше съсредоточен върху „гъвкавостта“ от гледна точка на равнопоставеното третиране на заявленията, т.е. справедливата оценка на подадените от заявителите документи и прилагането от Комисията на съгласувани и последователни критерии за одобрение или отхвърляне на заявления. |
| --- | --- |

34.

Палатата разгледа работата на фонда при регионални и големи бедствия. Анализът беше съсредоточен върху „гъвкавостта“ от гледна точка на равнопоставеното третиране на заявленията, т.е. справедливата оценка на подадените от заявителите документи и прилагането от Комисията на съгласувани и последователни критерии за одобрение или отхвърляне на заявления.

| 35. | От 18-те отхвърлени заявления (7) 15 (83 %) се отнасят до регионални бедствия. Причината за високия процент отхвърлени заявления е твърде неясната дефиниция на регионално бедствие, което усложнява оценяването на тяхната допустимост за финансиране от фонда. Всеки случай на отхвърлено от Комисията заявление е оправдан от редица причини. Основните от тях са:






  а) | заявленията са подадени късно и/или са непълни; |
| --- | --- | --- |

35.

От 18-те отхвърлени заявления (7) 15 (83 %) се отнасят до регионални бедствия. Причината за високия процент отхвърлени заявления е твърде неясната дефиниция на регионално бедствие, което усложнява оценяването на тяхната допустимост за финансиране от фонда. Всеки случай на отхвърлено от Комисията заявление е оправдан от редица причини. Основните от тях са:

а)

заявленията са подадени късно и/или са непълни;

| б) | посочените в заявлението щети не засягат голяма част от населението и не са класифицирани като регионално бедствие; |
| --- | --- |

б)

посочените в заявлението щети не засягат голяма част от населението и не са класифицирани като регионално бедствие;

| в) | предоставената от държавите-членки информация относно датата на бедствието е неточна. |
| --- | --- |

в)

предоставената от държавите-членки информация относно датата на бедствието е неточна.

| 36. | Без да твърди, че някои от отхвърлените случаи е следвало да бъдат одобрени, Палатата отбелязва, че има два случая, при които липсва яснота при приложените критерии или при обосновката пред съответната държава-членка (вж. каре 3). В един случай условията за допустимост по отношение на процента на засегнатото население не са били приложени както в други аналогични случаи.

  Каре 3Прилагане на някои критерии за допустимост при регионалните бедствияПри един случай на горски пожар, отхвърлен от Комисията през 2005 г., като една от причините за отхвърляне е посочен фактът, че пожарът не е засегнал голяма част от населението (вж. условията в точка 2). Въпреки това същият аргумент не е използван за отхвърляне на друг подобен случай през 2003 г. В годишния си доклад относно дейността на ФСЕС за 2002—2003 г. Комисията пояснява защо това условие не е било приложимо в конкретния случай, въпреки че то не е много уместно в нито един от двата случая на отхвърлени заявления за горски пожари.Една от изтъкнатите от Комисията причини за отхвърляне на заявление относно наводнение през 2004 г. е, че механизмът на Общността за гражданска защита не е бил активиран, което предполага, че наводнението е било с ограничени размери. Активирането на този механизъм обаче не е задължително изискване съгласно регламента. Този случай може да се сравни с друг случай на наводнение през 2005 г., когато Комисията също споменава механизма за гражданска защита, но заявява, че той няма отношение към случая. |
| --- | --- |

36.

Без да твърди, че някои от отхвърлените случаи е следвало да бъдат одобрени, Палатата отбелязва, че има два случая, при които липсва яснота при приложените критерии или при обосновката пред съответната държава-членка (вж. каре 3). В един случай условията за допустимост по отношение на процента на засегнатото население не са били приложени както в други аналогични случаи.

Каре 3Прилагане на някои критерии за допустимост при регионалните бедствияПри един случай на горски пожар, отхвърлен от Комисията през 2005 г., като една от причините за отхвърляне е посочен фактът, че пожарът не е засегнал голяма част от населението (вж. условията в точка 2). Въпреки това същият аргумент не е използван за отхвърляне на друг подобен случай през 2003 г. В годишния си доклад относно дейността на ФСЕС за 2002—2003 г. Комисията пояснява защо това условие не е било приложимо в конкретния случай, въпреки че то не е много уместно в нито един от двата случая на отхвърлени заявления за горски пожари.Една от изтъкнатите от Комисията причини за отхвърляне на заявление относно наводнение през 2004 г. е, че механизмът на Общността за гражданска защита не е бил активиран, което предполага, че наводнението е било с ограничени размери. Активирането на този механизъм обаче не е задължително изискване съгласно регламента. Този случай може да се сравни с друг случай на наводнение през 2005 г., когато Комисията също споменава механизма за гражданска защита, но заявява, че той няма отношение към случая.

Image

| 37. | Палатата разгледа дали заявителите за всички категории бедствия, чиито заявления са били отхвърлени, са съгласни с причините, които Комисията е посочила за вземане на негативно решение. Това може да се приеме и като критерий доколко условията за допустимост за последователни, ясни и разбираеми. Данните от проучването сочат, че 45 % от кандидатите са приели аргументите на Комисията за отхвърляне на тяхното заявление, както е показано на графика 2. Отхвърлените заявители, които не са се съгласили с Комисията, са изтъкнали следните причини за това:






  а) | не е възможно да се предостави изискваната от Комисията подробна информация за засегнатите региони в толкова кратък срок — особено в извънредни ситуации, когато приоритет се дава на непосредствените нужди; |
| --- | --- | --- |

37.

Палатата разгледа дали заявителите за всички категории бедствия, чиито заявления са били отхвърлени, са съгласни с причините, които Комисията е посочила за вземане на негативно решение. Това може да се приеме и като критерий доколко условията за допустимост за последователни, ясни и разбираеми. Данните от проучването сочат, че 45 % от кандидатите са приели аргументите на Комисията за отхвърляне на тяхното заявление, както е показано на графика 2. Отхвърлените заявители, които не са се съгласили с Комисията, са изтъкнали следните причини за това:

а)

не е възможно да се предостави изискваната от Комисията подробна информация за засегнатите региони в толкова кратък срок — особено в извънредни ситуации, когато приоритет се дава на непосредствените нужди;

| б) | понякога е трудно да се измерят количествено и само в икономическа стойност последиците от щетите върху населението. Например в малките земеделски общности е засегнато не само имуществото, но и начинът и цялостните условия на живот. Наред с това се изтъква, че натрупването на малки бедствия може да доведе до възникването на по-голям проблем; |
| --- | --- |

б)

понякога е трудно да се измерят количествено и само в икономическа стойност последиците от щетите върху населението. Например в малките земеделски общности е засегнато не само имуществото, но и начинът и цялостните условия на живот. Наред с това се изтъква, че натрупването на малки бедствия може да доведе до възникването на по-голям проблем;

| в) | в някои случаи органите вярват, че в миналото Комисията е приемала заявления и е финансирала операции в подобни на представените от тях случаи. |
| --- | --- |

в)

в някои случаи органите вярват, че в миналото Комисията е приемала заявления и е финансирала операции в подобни на представените от тях случаи.

| 38. | Отбелязаните мнения показват, че заявителите срещат проблеми с предвидения срок за изготвяне на заявлението, с оценката на щетите по отношение на елементите, за които е трудно да се намери количествено изражение, както и с критериите на Комисията за оценка на заявленията. Последната забележка може да наведе на мисълта, че в някои случаи заявителите са загрижени относно справедливостта при обработката на заявленията. |
| --- | --- |

38.

Отбелязаните мнения показват, че заявителите срещат проблеми с предвидения срок за изготвяне на заявлението, с оценката на щетите по отношение на елементите, за които е трудно да се намери количествено изражение, както и с критериите на Комисията за оценка на заявленията. Последната забележка може да наведе на мисълта, че в някои случаи заявителите са загрижени относно справедливостта при обработката на заявленията.

Начинът на изчисляване размера на помощта компрометира ли принципа за справедливо третиране при отпускането на помощ за регионални бедствия?

| 39. | Съгласно използвания от Комисията метод (8), всички държави, пострадали от регионални бедствия, получават еднакъв фиксиран процент от общите преки щети, а именно 2,5 на сто, без да се взема предвид „просперитетът“ на съответната държава или регион. За разлика от това, при големи бедствия изчисляването на размера на помощта се основава на брутния национален доход на заявителя, като по този начин се осигурява по-равнопоставено третиране на държавите в зависимост от икономическото им благополучие. |
| --- | --- |

39.

Съгласно използвания от Комисията метод (8), всички държави, пострадали от регионални бедствия, получават еднакъв фиксиран процент от общите преки щети, а именно 2,5 на сто, без да се взема предвид „просперитетът“ на съответната държава или регион. За разлика от това, при големи бедствия изчисляването на размера на помощта се основава на брутния национален доход на заявителя, като по този начин се осигурява по-равнопоставено третиране на държавите в зависимост от икономическото им благополучие.

| 40. | Мобилизирането на фонда „при изключителни случаи“ (регионални бедствия) е правило, а не изключение (58 % от всички бедствия са регионални). Освен това условията за подаване на успешно заявление съгласно критерия за изключително регионално бедствие, които следва да бъдат разглеждани много внимателно, са много трудно изпълними. Поради това 83 % от заявленията за регионални бедствия са отхвърлени след продължителен период на оценяване. Отхвърлянето им не се дължи на липса на средства, тъй като от създаването му през м. октомври 2002 г. до края на 2006 г. фондът е предоставил помощ на стойност не много по-висока от неговия бюджет за една година. |
| --- | --- |

40.

Мобилизирането на фонда „при изключителни случаи“ (регионални бедствия) е правило, а не изключение (58 % от всички бедствия са регионални). Освен това условията за подаване на успешно заявление съгласно критерия за изключително регионално бедствие, които следва да бъдат разглеждани много внимателно, са много трудно изпълними. Поради това 83 % от заявленията за регионални бедствия са отхвърлени след продължителен период на оценяване. Отхвърлянето им не се дължи на липса на средства, тъй като от създаването му през м. октомври 2002 г. до края на 2006 г. фондът е предоставил помощ на стойност не много по-висока от неговия бюджет за една година.

Удовлетворени ли са заявителите от работата на фонда?

| 41. | Всички заявители, включили се в проучването, са удовлетворени от работата на фонда. Дейността му се възприема като знак на солидарност и има положителен ефект върху общественото мнение, особено в новите държави-членки. Според информацията от проучването (вж. графика 3), основните причини за удовлетворение от работата на фонда са:






  а) | помощта от фонда е сигнал за солидарността на ЕС с населението на засегнатите райони, предвид мащаба на бедствията; |
| --- | --- | --- |

41.

Всички заявители, включили се в проучването, са удовлетворени от работата на фонда. Дейността му се възприема като знак на солидарност и има положителен ефект върху общественото мнение, особено в новите държави-членки. Според информацията от проучването (вж. графика 3), основните причини за удовлетворение от работата на фонда са:

а)

помощта от фонда е сигнал за солидарността на ЕС с населението на засегнатите райони, предвид мащаба на бедствията;

| б) | помощта от фонда е допринесла за облекчаване на значителните разходи, свързани с бедствията (продължаване на второстепенните неотложни действия, ускоряване на процесите и т.н.); |
| --- | --- |

б)

помощта от фонда е допринесла за облекчаване на значителните разходи, свързани с бедствията (продължаване на второстепенните неотложни действия, ускоряване на процесите и т.н.);

| в) | помощта е намалила тежестта върху държавните бюджети, макар че понякога това облекчение е ограничено в сравнение с мащаба на бедствието; |
| --- | --- |

в)

помощта е намалила тежестта върху държавните бюджети, макар че понякога това облекчение е ограничено в сравнение с мащаба на бедствието;

| г) | помощта е имала положителен ефект върху общественото мнение по отношение на присъединяването към ЕС в страните кандидатки. |
| --- | --- |

г)

помощта е имала положителен ефект върху общественото мнение по отношение на присъединяването към ЕС в страните кандидатки.

Image

ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ

| 42. | Извършеният от Палатата преглед на дейността на ФСЕС за периода 2002—2006 г. показва, че фондът не предоставя бърз отговор. Заявителите е трябвало да изчакат изплащането на помощта средно 12 месеца. Закъсненията не са свързани нито с категорията или вида на бедствието, нито с държавата, от която е подадено заявлението. Времето за мобилизиране на средства зависи най-вече от прилаганите административни правила, от бързината на Комисията и на отговорите на националните органи, както и от качеството на информацията, представена от заявителите за всеки от случаите (вж. точки 10—26). |
| --- | --- |

42.

Извършеният от Палатата преглед на дейността на ФСЕС за периода 2002—2006 г. показва, че фондът не предоставя бърз отговор. Заявителите е трябвало да изчакат изплащането на помощта средно 12 месеца. Закъсненията не са свързани нито с категорията или вида на бедствието, нито с държавата, от която е подадено заявлението. Времето за мобилизиране на средства зависи най-вече от прилаганите административни правила, от бързината на Комисията и на отговорите на националните органи, както и от качеството на информацията, представена от заявителите за всеки от случаите (вж. точки 10—26).

| 43. | Настоящият брой на персонала, управляващ ФСЕС на ниво Комисия, е ефективен. Общите разходи за управлението на фонда са много ниски в сравнение с размера на предоставената помощ (вж. точки 27—31). |
| --- | --- |

43.

Настоящият брой на персонала, управляващ ФСЕС на ниво Комисия, е ефективен. Общите разходи за управлението на фонда са много ниски в сравнение с размера на предоставената помощ (вж. точки 27—31).

| 44. | Няма случаи, при които фондът да е показал липса на гъвкава реакция при обработката на заявления за помощ. Без да се поставя под въпрос отхвърлянето на заявления, част от случаите показват липса на яснота при обосновката на причините за отхвърлянето на заявления за регионални бедствия. Методът, използван при изчисляване на размера на одобрената помощ при регионални бедствия, не взема предвид просперитета на засегнатата държава и съответно може да е в нарушение на принципа на справедливо третиране (вж. точки 32—40). |
| --- | --- |

44.

Няма случаи, при които фондът да е показал липса на гъвкава реакция при обработката на заявления за помощ. Без да се поставя под въпрос отхвърлянето на заявления, част от случаите показват липса на яснота при обосновката на причините за отхвърлянето на заявления за регионални бедствия. Методът, използван при изчисляване на размера на одобрената помощ при регионални бедствия, не взема предвид просперитета на засегнатата държава и съответно може да е в нарушение на принципа на справедливо третиране (вж. точки 32—40).

| 45. | Накрая, следва да се отбележи, че въпреки очертаните по-горе проблеми, всички заявители, участвали в проучването, са удовлетворени от работата на фонда. По този начин фондът е постигнал основната си цел — да прояви солидарност с държавите-членки в моменти на бедствие (вж. точка 41). |
| --- | --- |

45.

Накрая, следва да се отбележи, че въпреки очертаните по-горе проблеми, всички заявители, участвали в проучването, са удовлетворени от работата на фонда. По този начин фондът е постигнал основната си цел — да прояви солидарност с държавите-членки в моменти на бедствие (вж. точка 41).

| 46. | За да се ускори изплащането на помощ, преди края на 2008 г. Комисията следва да установи процедури, с цел да гарантира, че държавите заявители получават подробни указания относно изискванията за подаване на заявление възможно най-бързо, за предпочитане в рамките на една седмица след като дадена държава или регион предупредят Комисията, че възнамеряват да потърсят помощ от фонда. |
| --- | --- |

46.

За да се ускори изплащането на помощ, преди края на 2008 г. Комисията следва да установи процедури, с цел да гарантира, че държавите заявители получават подробни указания относно изискванията за подаване на заявление възможно най-бързо, за предпочитане в рамките на една седмица след като дадена държава или регион предупредят Комисията, че възнамеряват да потърсят помощ от фонда.

| 47. | В допълнение Комисията следва да установи пряк контакт с органите, които отговарят за изготвянето на заявлението в съответната държава-членка или кандидатка, за да ги предупреди за често срещаните слабости в подаваните заявления и да подчертае значението на бързината при изпращането на заявлението или на другите документи, изисквани от Комисията, включително и окончателното споразумение. |
| --- | --- |

47.

В допълнение Комисията следва да установи пряк контакт с органите, които отговарят за изготвянето на заявлението в съответната държава-членка или кандидатка, за да ги предупреди за често срещаните слабости в подаваните заявления и да подчертае значението на бързината при изпращането на заявлението или на другите документи, изисквани от Комисията, включително и окончателното споразумение.

Настоящият доклад беше приет от Сметната палата в Люксембург на заседанието ѝ от 13 март 2008 г.

За Сметната палата

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

Председател

---

(1)  Регламент (ЕО) No 2012/2002 на Съвета от 11 ноември 2002 г. за създаване на фонд „Солидарност“ на Европейския съюз (ОВ L 311, 14.11.2002 г., стр. 3).

1

(2)  Член 2 от Регламент (ЕО) No 2012/2002.

2

(3)  Включително две заявления, които са били оттеглени, а не отхвърлени.

3

Източник: Регистър на заявленията на ГД „Регионална политика“.

Източник:

(4)  Член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 2012/2002.

4

(5)  Съображение 8 от Регламент (EО) No 2012/2002.

5

(6)  Член 2, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 2012/2002.

6

(7)  Включително две оттеглени заявления.

7

(8)  Фонд „Солидарност“ на Европейския съюз, годишен доклад на Комисията за 2002—2003 г., стр. 24.

8

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

ЗАЯВЛЕНИЯ КЪМ ФОНД „СОЛИДАРНОСТ“ НА ЕС СЛЕД 2002 г. (ПОСЛЕДНА АКТУАЛИЗАЦИЯ ОТ 31.12.2007 г./ГД „РЕГИОНАЛНА ПОЛИТИКА“)

| Година | Държава | Вид бедствие | Щети


  (млн. евро) | Категория | Отпусната помощ


  (млн. евро) | Получаване на помощта от ФСЕС на национално равнище
   (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 r. | 1 | AT | наводнение | 2 900,0 | голямо | 134,0 | 27.12.2002 г. |
| 2 | CZ | наводнение | 2 300,0 | голямо | 129,0 | 13.1.2003 г. |
| 3 | FR | наводнение (Льо Гар) | 835,0 | регионално | 21,0 | 27.12.2002 г. |
| 4 | DE | наводнение | 9 100,0 | голямо | 444,0 | 29.12.2002 г. |
| Общо помощ за 2002 г. | 728,0 | |
| 2003 r. | 1 | ES | разлив на петрол (танкер „Престиж“) | 436,0 | регионално | 8,6 | 29.3.2004 г. |
| 2 | IT | земетресение (Молизе/Апулия) | 1 558,0 | регионално | 30,8 | 11.3.2004 г. |
| 3 | IT | вулканично изригване (Етна) | 849,0 | регионално | 16,8 | 11.3.2004 г. |
| 4 | IT | наводнение (Северна Италия) | 1 900,0 | регионално | отхвърлено | няма данни |
| 5 | EL | неблагоприятни зимни атмосферни условия | няма данни | голямо | отхвърлено | няма данни |
| 6 | PT | горски пожари | 1 227,9 | голямо | 48,5 | 2.12.2003 г. |
| 7 | FR | горски пожари (Южна Франция) | 531,1 | регионално | отхвърлено | няма данни |
| 8 | ES | горски пожари (на границата с Португалия) | 53,2 | в съседна държава | 1,3 | 6.9.2004 г. (дата на плащане) |
| 9 | MT | наводнение | 30,2 | голямо | 1,0 | 12.11.2004 г. (дата на плащане) |
| 10 | IT | наводнение (Фриули Венеция-Джулия) | 525,1 | регионално | отхвърлено | няма данни |
| Общо помощ за 2003 г. | 107,0 | |
| 2004 r. | 1 | FR | наводнение (делта на Рона) | 785,0 | регионално | 19,6 | 7.7.2004 г. |
| 2 | ES | наводнение (Малага) | 72,9 | регионално | отхвърлено | няма данни |
| 3—9 | ES | горски пожари (7 заявления) | 479,8 | регионално | всичките 7 отхвърлени | няма данни |
| 10 | SK | наводнение | 29,1 | регионално | отхвърлено | няма данни |
| 11 | SI | земетресение | 12,5 | регионално | оттеглено | няма данни |
| Общо помощ за 2004 г. | 19,6 | |
| 2005 r. | 1 | SK | буря (Татри) | 202,7 | голямо | 5,7 | 7.11.2005 г. |
| 2 | IT | наводнение (Сардиния) | 223,0 | регионално | отхвърлено | няма данни |
| 3 | EE | буря | 47,9 | голямо | 1,3 | няма данни |
| 4 | LV | буря | 192,6 | голямо | 9,5 | няма данни |
| 5 | SE | буря | 2 297,3 | голямо | 81,7 | 18.4.2006 г. |
| 6 | LT | буря | 15,2 | в съседна държава | 0,4 | 12.4.2006 г. |
| 7 | EL | наводнение в Еврос | 135,0 | регионално | отхвърлено | няма данни |
| 8 | RO | пролетно наводнение | 489,5 | голямо | 18,8 | 17.8.2006 г. |
| 9 | BG | пролетно наводнение | 222,3 | голямо | 9,7 | 7.7.2006 г. |
| 10 | BG | лятно наводнение | 237,4 | голямо | 10,6 | 7.7.2006 г. |
| 11 | RO | лятно наводнение | 1 049,7 | голямо | 52,4 | 17.8.2006 г. |
| 12 | AT | наводнение (Тирол/Ворарлберг) | 591,9 | регионално | 14,8 | 24.10.2006 г. |
| Общо помощ за 2005 г. | 204,9 | |
| 2006 r. | 1 | UK | експлозия | 730,0 | (регионално) | оттеглено | няма данни |
| 2 | EL | наводнение | 372,3 | регионално | 9,3 | 17.12.2007 г. |
| 3 | HU | наводнение | 519,1 | голямо | 15,1 | 19.10.2007 г. |
| 4 | ES | горски пожари | 91,0 | регионално | отхвърлено | няма данни |
| Общо помощ за 2006 г. | 24,4 | |
| Общ размер на помощта, предоставена след 2002 г. | 1 083,94 млн. евро
   (2) |

Година

Държава

Вид бедствие

Щети

(млн. евро)

Категория

Отпусната помощ

(млн. евро)

Получаване на помощта от ФСЕС на национално равнище
   (1)

2002 r.

1

AT

наводнение

2 900,0

голямо

134,0

27.12.2002 г.

2

CZ

наводнение

2 300,0

голямо

129,0

13.1.2003 г.

3

FR

наводнение (Льо Гар)

835,0

регионално

21,0

27.12.2002 г.

4

DE

наводнение

9 100,0

голямо

444,0

29.12.2002 г.

Общо помощ за 2002 г.

728,0

2003 r.

1

ES

разлив на петрол (танкер „Престиж“)

436,0

регионално

8,6

29.3.2004 г.

2

IT

земетресение (Молизе/Апулия)

1 558,0

регионално

30,8

11.3.2004 г.

3

IT

вулканично изригване (Етна)

849,0

регионално

16,8

11.3.2004 г.

4

IT

наводнение (Северна Италия)

1 900,0

регионално

отхвърлено

няма данни

5

EL

неблагоприятни зимни атмосферни условия

няма данни

голямо

отхвърлено

няма данни

6

PT

горски пожари

1 227,9

голямо

48,5

2.12.2003 г.

7

FR

горски пожари (Южна Франция)

531,1

регионално

отхвърлено

няма данни

8

ES

горски пожари (на границата с Португалия)

53,2

в съседна държава

1,3

6.9.2004 г. (дата на плащане)

9

MT

наводнение

30,2

голямо

1,0

12.11.2004 г. (дата на плащане)

10

IT

наводнение (Фриули Венеция-Джулия)

525,1

регионално

отхвърлено

няма данни

Общо помощ за 2003 г.

107,0

2004 r.

1

FR

наводнение (делта на Рона)

785,0

регионално

19,6

7.7.2004 г.

2

ES

наводнение (Малага)

72,9

регионално

отхвърлено

няма данни

3—9

ES

горски пожари (7 заявления)

479,8

регионално

всичките 7 отхвърлени

няма данни

10

SK

наводнение

29,1

регионално

отхвърлено

няма данни

11

SI

земетресение

12,5

регионално

оттеглено

няма данни

Общо помощ за 2004 г.

19,6

2005 r.

1

SK

буря (Татри)

202,7

голямо

5,7

7.11.2005 г.

2

IT

наводнение (Сардиния)

223,0

регионално

отхвърлено

няма данни

3

EE

буря

47,9

голямо

1,3

няма данни

4

LV

буря

192,6

голямо

9,5

няма данни

5

SE

буря

2 297,3

голямо

81,7

18.4.2006 г.

6

LT

буря

15,2

в съседна държава

0,4

12.4.2006 г.

7

EL

наводнение в Еврос

135,0

регионално

отхвърлено

няма данни

8

RO

пролетно наводнение

489,5

голямо

18,8

17.8.2006 г.

9

BG

пролетно наводнение

222,3

голямо

9,7

7.7.2006 г.

10

BG

лятно наводнение

237,4

голямо

10,6

7.7.2006 г.

11

RO

лятно наводнение

1 049,7

голямо

52,4

17.8.2006 г.

12

AT

наводнение (Тирол/Ворарлберг)

591,9

регионално

14,8

24.10.2006 г.

Общо помощ за 2005 г.

204,9

2006 r.

1

UK

експлозия

730,0

(регионално)

оттеглено

няма данни

2

EL

наводнение

372,3

регионално

9,3

17.12.2007 г.

3

HU

наводнение

519,1

голямо

15,1

19.10.2007 г.

4

ES

горски пожари

91,0

регионално

отхвърлено

няма данни

Общо помощ за 2006 г.

24,4

Общ размер на помощта, предоставена след 2002 г.

1 083,94 млн. евро
   (2)

---

(1)  Предоставената от ФСЕС помощ трябва да бъде използвана в рамките на една година от датата на получаването ѝ от държавата бенефициер. Не по-късно от шест месеца след изтичане на едногодишния срок държавата бенефициер трябва да представи доклад за изпълнение заедно с декларация за валидност.

(2)  Включително сумите по заявления от 2005 г., които следва да бъдат изплатени през 2006 г.

---

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

РЕЗЮМЕ

| III. | Бързината, с която средствата се предоставят на бенефициерите, е пряко отражение на процедурата, предвидена в регламента за фонд „Солидарност“ на ЕС, което означава, че на практика това не е инструмент за бърз отговор, а инструмент за рефинансиране на разходите, направени от националните органи. |
| --- | --- |

III.

Бързината, с която средствата се предоставят на бенефициерите, е пряко отражение на процедурата, предвидена в регламента за фонд „Солидарност“ на ЕС, което означава, че на практика това не е инструмент за бърз отговор, а инструмент за рефинансиране на разходите, направени от националните органи.

| IV. | Комисията е съгласна, че е по-трудно да бъдат спазени условията за успешно подаване на заявление в случай на „регионални бедствия“ (за разлика от „големи бедствия“). Това е намерението на законодателя, който в член 2 от регламента изисква от Комисията да разглежда „много внимателно“ всяко заявление в случай на „регионални бедствия“. |
| --- | --- |

IV.

Комисията е съгласна, че е по-трудно да бъдат спазени условията за успешно подаване на заявление в случай на „регионални бедствия“ (за разлика от „големи бедствия“). Това е намерението на законодателя, който в член 2 от регламента изисква от Комисията да разглежда „много внимателно“ всяко заявление в случай на „регионални бедствия“.

| V. | Фонд „Солидарност“ е спомогнал за облекчаване на финансовата тежест върху държавите, засегнати от бедствия, и е бил полезен за изграждане на репутацията на Съюза пред гражданите, като предоставя помощ и допълнителни средства по време на особени трудности. |
| --- | --- |

V.

Фонд „Солидарност“ е спомогнал за облекчаване на финансовата тежест върху държавите, засегнати от бедствия, и е бил полезен за изграждане на репутацията на Съюза пред гражданите, като предоставя помощ и допълнителни средства по време на особени трудности.

| VI. | Комисията е съгласна с препоръките на Сметната палата. Скоро след приемането на регламента бе разработен стандартен формуляр за кандидатстване, както и подробни насоки за кандидатстване (и двете са достъпни на уебсайта InfoRegio). Комисията възнамерява да потърси директна връзка с органа, който изготвя искането, при условие че държавата кандидат е съгласна, и да разшири своите насоки за кандидатстване, с цел да предупреди органите заявители за евентуални причини за забавяне. |
| --- | --- |

VI.

Комисията е съгласна с препоръките на Сметната палата. Скоро след приемането на регламента бе разработен стандартен формуляр за кандидатстване, както и подробни насоки за кандидатстване (и двете са достъпни на уебсайта InfoRegio). Комисията възнамерява да потърси директна връзка с органа, който изготвя искането, при условие че държавата кандидат е съгласна, и да разшири своите насоки за кандидатстване, с цел да предупреди органите заявители за евентуални причини за забавяне.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ

| 10—13. | Някои от петте етапа, определени от Сметната палата, може да се застъпват. Например, при първото представяне на заявлението често липсват съществени данни и Комисията не може да завърши оценката си, докато не получи липсващата информация.
  За заявленията, получени през 2005 г. (годината с най-голям брой заявления за периода, оценяван от Палатата), средният срок до получаване на липсващата информация от Комисията е 93 дни.
  В тези случаи, в които заявлението е подадено след предвидения в регламента срок от 10 седмици, Комисията е отхвърлила заявленията. |
| --- | --- |

10—13.

Някои от петте етапа, определени от Сметната палата, може да се застъпват. Например, при първото представяне на заявлението често липсват съществени данни и Комисията не може да завърши оценката си, докато не получи липсващата информация.

За заявленията, получени през 2005 г. (годината с най-голям брой заявления за периода, оценяван от Палатата), средният срок до получаване на липсващата информация от Комисията е 93 дни.

В тези случаи, в които заявлението е подадено след предвидения в регламента срок от 10 седмици, Комисията е отхвърлила заявленията.

| 16. | Комисията иска допълнителни бюджетни кредити чрез предварителен проект за коригиращ бюджет (ППКБ), за който решение вземат двата клона на бюджетния орган (Съветът и Парламентът) (1). |
| --- | --- |

16.

Комисията иска допълнителни бюджетни кредити чрез предварителен проект за коригиращ бюджет (ППКБ), за който решение вземат двата клона на бюджетния орган (Съветът и Парламентът) (1).

| 24—25. | Първите четири заявления по ФСЕС през 2002 г. трябва да се разглеждат отделно и не могат да служат като критерий за сравнение, тъй като те са решени при много необичайни обстоятелства. Пълните заявления на работните езици на Комисията бяха получени много рано и бяха разгледани, докато регламентът все още беше в процес на разработване и вътрешните процедури още не бяха установени. Тъй като правилата за допустимост в регламента бяха определени в контекста на тези първи бедствия, нужното време за оценка бе изключително кратко. Особено високият общ размер на помощта от 728 млн. евро, който оттогава никога не е превишаван, даде възможност за отделен коригиращ бюджет в бюджетната процедура. Фактът, че споразуменията за изпълнение бяха подписани по случай срещата на Европейския съвет (Копенхаген), също показва силната политическа воля и извънредния характер на тези първи случаи.
  Настоящият регламент за ФСЕС не предвижда инструмент за бърз отговор, а само инструмент за рефинансиране на спешни разходи, вече направени от националните органи. |
| --- | --- |

24—25.

Първите четири заявления по ФСЕС през 2002 г. трябва да се разглеждат отделно и не могат да служат като критерий за сравнение, тъй като те са решени при много необичайни обстоятелства. Пълните заявления на работните езици на Комисията бяха получени много рано и бяха разгледани, докато регламентът все още беше в процес на разработване и вътрешните процедури още не бяха установени. Тъй като правилата за допустимост в регламента бяха определени в контекста на тези първи бедствия, нужното време за оценка бе изключително кратко. Особено високият общ размер на помощта от 728 млн. евро, който оттогава никога не е превишаван, даде възможност за отделен коригиращ бюджет в бюджетната процедура. Фактът, че споразуменията за изпълнение бяха подписани по случай срещата на Европейския съвет (Копенхаген), също показва силната политическа воля и извънредния характер на тези първи случаи.

Настоящият регламент за ФСЕС не предвижда инструмент за бърз отговор, а само инструмент за рефинансиране на спешни разходи, вече направени от националните органи.

| 36. | Комисията смята, че критериите в регламента се прилагат по възможно най-ясен начин (вж. подробния коментар в каре 3). Въпреки това определението за регионално бедствие в регламента е доста неясно, а условията за успешно кандидатстване са трудни за изпълнение. Държавите-членки и Комисията влагат значително време и усилия съответно за подготовката и оценяването на заявленията за по-малки регионални бедствия, които редовно биват отхвърляни.
  Във всички цитирани случаи, когато Комисията предложи мобилизиране на ФСЕС, това предложение бе подкрепено от Съвета и от Парламента.

  Каре 3. Една от причините за отхвърляне на заявленията за горски пожари през 2005 г. е, че бедствията не засягаха голяма част от населението. Друга от причините е, че нямаше „сериозни и продължителни последици върху условията на живот и икономическата стабилност в региона“.
  Случаят с разлива на петрол от „Престиж“, който се споменава от Палатата, не може да се сравнява с други заявления, обработвани от Комисията, тъй като бедствието „Престиж“ бе в морето, където не може по подходящ начин да се прилага критерият за население.
  Както посочва Палатата, активирането на механизма за гражданска защита не е изискване съгласно регламента. Така въпросът дали механизмът за гражданска защита е бил мобилизиран не може да е от значение за решението и по двата случая. |
| --- | --- |

36.

Комисията смята, че критериите в регламента се прилагат по възможно най-ясен начин (вж. подробния коментар в каре 3). Въпреки това определението за регионално бедствие в регламента е доста неясно, а условията за успешно кандидатстване са трудни за изпълнение. Държавите-членки и Комисията влагат значително време и усилия съответно за подготовката и оценяването на заявленията за по-малки регионални бедствия, които редовно биват отхвърляни.

Във всички цитирани случаи, когато Комисията предложи мобилизиране на ФСЕС, това предложение бе подкрепено от Съвета и от Парламента.

Каре 3. Една от причините за отхвърляне на заявленията за горски пожари през 2005 г. е, че бедствията не засягаха голяма част от населението. Друга от причините е, че нямаше „сериозни и продължителни последици върху условията на живот и икономическата стабилност в региона“.

Случаят с разлива на петрол от „Престиж“, който се споменава от Палатата, не може да се сравнява с други заявления, обработвани от Комисията, тъй като бедствието „Престиж“ бе в морето, където не може по подходящ начин да се прилага критерият за население.

Както посочва Палатата, активирането на механизма за гражданска защита не е изискване съгласно регламента. Така въпросът дали механизмът за гражданска защита е бил мобилизиран не може да е от значение за решението и по двата случая.

| 39. | Методът за изчисляване на помощта бе подробно обсъден със Съвета и в никакъв случай не предизвика критиките на страните бенефициери. |
| --- | --- |

39.

Методът за изчисляване на помощта бе подробно обсъден със Съвета и в никакъв случай не предизвика критиките на страните бенефициери.

ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ

| 42. | Споменатите проблеми с бързината са свързани с условията и процедурите, наложени от регламента за фонд „Солидарност“. Тъй като натрупаният досегашен опит показва, че има възможност за подобрение — а според Комисията има и такава необходимост, през 2005 г. Комисията представи предложение за ревизиран регламент с по-опростени и по-ясни критерии за активиране в по-кратки срокове. Предложението бе много добре прието от Европейския парламент, но досега няма напредък в Съвета. |
| --- | --- |

42.

Споменатите проблеми с бързината са свързани с условията и процедурите, наложени от регламента за фонд „Солидарност“. Тъй като натрупаният досегашен опит показва, че има възможност за подобрение — а според Комисията има и такава необходимост, през 2005 г. Комисията представи предложение за ревизиран регламент с по-опростени и по-ясни критерии за активиране в по-кратки срокове. Предложението бе много добре прието от Европейския парламент, но досега няма напредък в Съвета.

| 44. | Комисията смята, че критериите в регламента се прилагат по възможно най-ясен начин (вж. подробния коментар в каре 3). Въпреки това определението за регионално бедствие в регламента е доста неясно, а условията за успешно кандидатстване са трудни за изпълнение. Държавите-членки и Комисията влагат значително време и усилия съответно за подготовката и оценяването на заявленията за по-малки регионални бедствия, които редовно биват отхвърляни. Затова една от основните промени в предложения нов регламент е да се използват само количествени прагове за нивото на щетите, което се изисква за отпускане на средства от фонда, което ще подобри прозрачността на фонда. С предложената ревизия на регламента за фонд „Солидарност“ националните органи ще имат по-ясна представа кога фондът може да ги подкрепи при възстановяване след бедствие.
  По отношение на справедливостта се взема предвид просперитетът на страната главно в определението за праг на „голямо бедствие“. Методът за изчисляване на помощта бе подробно обсъден със Съвета и в никакъв случай не предизвика критиките на страните бенефициери. |
| --- | --- |

44.

Комисията смята, че критериите в регламента се прилагат по възможно най-ясен начин (вж. подробния коментар в каре 3). Въпреки това определението за регионално бедствие в регламента е доста неясно, а условията за успешно кандидатстване са трудни за изпълнение. Държавите-членки и Комисията влагат значително време и усилия съответно за подготовката и оценяването на заявленията за по-малки регионални бедствия, които редовно биват отхвърляни. Затова една от основните промени в предложения нов регламент е да се използват само количествени прагове за нивото на щетите, което се изисква за отпускане на средства от фонда, което ще подобри прозрачността на фонда. С предложената ревизия на регламента за фонд „Солидарност“ националните органи ще имат по-ясна представа кога фондът може да ги подкрепи при възстановяване след бедствие.

По отношение на справедливостта се взема предвид просперитетът на страната главно в определението за праг на „голямо бедствие“. Методът за изчисляване на помощта бе подробно обсъден със Съвета и в никакъв случай не предизвика критиките на страните бенефициери.

| 46. | Комисията е съгласна с препоръката на Сметната палата. Тя отбелязва обаче, че скоро след приемането на регламента тя публикува насоки за кандидатстващите страни и обясни подробно по какъв начин прилага разпоредбите на регламента. За да опрости процедурата и да спомогне за избягването на закъснения при представяне на информация, Комисията разработи стандартен формуляр за кандидатстване, както и подробни насоки за кандидатстване. Те са на разположение на уебсайта InfoRegio. Въпреки това в много случаи заявленията са подадени ad hoc, без предварително държавата заявителка да е потърсила контакт с Комисията. |
| --- | --- |

46.

Комисията е съгласна с препоръката на Сметната палата. Тя отбелязва обаче, че скоро след приемането на регламента тя публикува насоки за кандидатстващите страни и обясни подробно по какъв начин прилага разпоредбите на регламента. За да опрости процедурата и да спомогне за избягването на закъснения при представяне на информация, Комисията разработи стандартен формуляр за кандидатстване, както и подробни насоки за кандидатстване. Те са на разположение на уебсайта InfoRegio. Въпреки това в много случаи заявленията са подадени ad hoc, без предварително държавата заявителка да е потърсила контакт с Комисията.

| 47. | Комисията е съгласна с препоръката на Сметната палата да установи пряк контакт с органите, които отговарят за изготвянето на заявлението. В стандартния формуляр Комисията предлага държавата заявител да посочи органа, който изпраща молбата, както и административното лице за връзка. В някои случаи досега държавите заявителки предпочитат Комисията да контактува с тях чрез постоянното представителство. Комисията възнамерява да разшири своите насоки за кандидатстване, с цел да предупреди органите заявители за евентуални причини за забавяне в процедурата и да подчертае важността на това, заявленията и всички други изисквани от Комисията документи да бъдат изпращани бързо. |
| --- | --- |

47.

Комисията е съгласна с препоръката на Сметната палата да установи пряк контакт с органите, които отговарят за изготвянето на заявлението. В стандартния формуляр Комисията предлага държавата заявител да посочи органа, който изпраща молбата, както и административното лице за връзка. В някои случаи досега държавите заявителки предпочитат Комисията да контактува с тях чрез постоянното представителство. Комисията възнамерява да разшири своите насоки за кандидатстване, с цел да предупреди органите заявители за евентуални причини за забавяне в процедурата и да подчертае важността на това, заявленията и всички други изисквани от Комисията документи да бъдат изпращани бързо.

---

(1)  Точка 26 от Междуинституционалното споразумение между Парламента, Съвета и Комисията за бюджетната дисциплина и доброто финансово управление.

---