# Eiropas Savienības C 185/2008

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 185 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 51. sējums2008. gada 22. jūlijs |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 185

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

51. sējums2008. gada 22. jūlijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Revīzijas palāta |
| 2008/C 185/01 | Īpašais ziņojums Nr. 4/2008 par piena kvotu ieviešanu dalībvalstīs, kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā, ar Komisijas atbildēm | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Revīzijas palāta

2008/C 185/01

Īpašais ziņojums Nr. 4/2008 par piena kvotu ieviešanu dalībvalstīs, kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā, ar Komisijas atbildēm

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Revīzijas palāta

| 22.7.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 185/1

---

ĪPAŠAIS ZIŅOJUMS Nr. 4/2008

par piena kvotu ieviešanu dalībvalstīs, kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā, ar Komisijas atbildēm

(saskaņā ar EK Līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)

(2008/C 185/01)

SATURS

SAĪSINĀJUMI

| I–IX. | KOPSAVILKUMS |
| --- | --- |

I–IX.

| 1.–7. | IEVADS |
| --- | --- |

1.–7.

| 1.–4. | Vispārēja informācija |
| --- | --- |

1.–4.

| 5.–7. | Revīzijas mērķis un pieeja |
| --- | --- |

5.–7.

| 8.–14. | SPECIFISKAS RAŽOŠANAS STRUKTŪRAS |
| --- | --- |

8.–14.

| 8.–9. | Daudz sīksaimniecību pēc pārejas perioda |
| --- | --- |

8.–9.

| 10.–11. | Paplašināšanās ir trīskāršojusi piena ražotāju skaitu ES, taču produktivitāte ir paaugstinājusies mazāk nekā par 20 % |
| --- | --- |

10.–11.

| 12.–14. | Ražošanas uzņēmumi palielinās, taču struktūras nav viendabīgas |
| --- | --- |

12.–14.

| 15.–26. | VALSTS REFERENCES DAUDZUMA (VALSTS KVOTAS) NOTEIKŠANA |
| --- | --- |

15.–26.

| 15. | Komisija piemēroja saskaņotu metodoloģiju |
| --- | --- |

15.

| 16.–17. | Nopietna statistiskā bāze, lai noteiktu valsts references daudzumus piegādei |
| --- | --- |

16.–17.

| 18.–19. | Grūti aplēst datus par tiešo tirdzniecību |
| --- | --- |

18.–19.

| 20.–22. | Ražotāju deklarētie tiešās tirdzniecības dati atkārtoti tiek uzrādīti zemāki nekā jebkuras statistiskās aplēses |
| --- | --- |

20.–22.

| 23.–26. | Komisija piešķīra īpašo restrukturizācijas rezervi, pamatojoties uz informāciju, ko bija grūti pārbaudīt |
| --- | --- |

23.–26.

| 27.–34. | INDIVIDUĀLĀ REFERENCES DAUDZUMA (INDIVIDUĀLĀS KVOTAS) PIEŠĶIRŠANA |
| --- | --- |

27.–34.

| 27. | Katrai dalībvalstij atšķirīgi atskaites periodi saskaņā ar pievienošanās līgumu |
| --- | --- |

27.

| 28.–30. | Individuālo piegādes kvotu sākotnējā piešķiršana |
| --- | --- |

28.–30.

| 31. | Individuālo tiešās tirdzniecības kvotu sākotnējā piešķiršana |
| --- | --- |

31.

| 32.–34. | Komerciālie ražotāji, kas saņēma kvotu, ir puse no visiem piena ražotājiem |
| --- | --- |

32.–34.

| 35.–52. | KVOTU SISTĒMAS IEVIEŠANA UN PĀRVALDĪBA |
| --- | --- |

35.–52.

| 35.–39. | Acquis communautaire pārņemšana |
| --- | --- |

35.–39.

| 40.–43. | Dalībvalstis ieviesa kvotu sistēmu paredzētajā laikā, taču dažādā kvalitātē, un tām nepieciešami uzlabojumi |
| --- | --- |

40.–43.

| 44.–46. | Dažādi valsts rezerves papildināšanas veidi dalībvalstīs |
| --- | --- |

44.–46.

| 47. | Dažādi valsts rezerves izlietošanas veidi |
| --- | --- |

47.

| 48.–49. | Neizlietoto tiešās tirdzniecības references daudzumu plaša pārveidošana |
| --- | --- |

48.–49.

| 50.–52. | Piena tauku saturs – svarīgs parametrs, ko reizēm neņem vērā |
| --- | --- |

50.–52.

| 53.–61. | KONTROLE |
| --- | --- |

53.–61.

| 55.–59. | Dalībvalstis kontroli plāno novēloti un nepietiekami |
| --- | --- |

55.–59.

| 60.–61. | Pārbaudes ir novēlotas un nepietiekami dokumentētas |
| --- | --- |

60.–61.

| 62.–71. | PIRMO KVOTAS GADU REZULTĀTI |
| --- | --- |

62.–71.

| 62.–66. | Valsts references daudzumi ir izlietoti pilnībā piegādei, bet ne tiešajai tirdzniecībai |
| --- | --- |

62.–66.

| 67.–69. | Jaunajās dalībvalstīs turpinās restrukturizācija |
| --- | --- |

67.–69.

| 70.–71. | Paplašināšanās ir veicinājusi pārrobežu tirdzniecību, bet nav destabilizējusi kopējo piena tirgus organizāciju |
| --- | --- |

70.–71.

| 72.–80. | SECINĀJUMI UN IETEIKUMI |
| --- | --- |

72.–80.

| 73.–74. | Vai Komisija efektīvi sagatavoja un pārraudzīja piena kvotu piemērošanu jaunajās dalībvalstīs? |
| --- | --- |

73.–74.

| 75.–76. | Vai jaunās dalībvalstis ir izveidojušas atbilstīgas struktūras, lai pārvaldītu piena kvotas? Vai kvotu sistēmas pārvaldība un kontrole atbilst ES tiesību aktiem? |
| --- | --- |

75.–76.

| 77. | Vai piena kvotas aptver visu jaunajās dalībvalstīs tirgotā piena daudzumu? |
| --- | --- |

77.

| 78.–80. | Kā kvotu ieviešana kopumā ir ietekmējusi dalībvalstu piena nozari? Kā paplašināšanās ir ietekmējusi kopējā piena tirgus organizāciju? |
| --- | --- |

78.–80.

Komisijas atbilde

SAĪSINĀJUMI






  AIRBC (ŽŪIKVC)

| AIRBC (ŽŪIKVC) | Lietuvas Lauksaimniecības informācijas un lauku uzņēmējdarbības centrs |
| --- | --- |
| APA Slovakia | Slovākijas Lauksaimniecības maksājumu aģentūra, maksātāja iestāde |
| ARR | Agencja Rynku Rolnego, Polijas Lauksaimniecības tirgus aģentūra, maksātāja iestāde |
| ARSKTRP | Slovēnijas Republikas Lauksaimniecības tirgu un lauku attīstības aģentūra, lauksaimniecības maksājumu aģentūra |
| CVI | Latvijas Ciltsdarba valsts inspekcija, kontroles iestāde |
| CY | Kipra |
| CZ | Čehijas Republika |
| EE | Igaunija |
| GUS | Główny Urząd Statystyczny, Polijas Statistikas pārvalde |
| HU | Ungārija |
| KSH | Központi Statisztikai Hivatal, Ungārijas Centrālā statistikas pārvalde |
| LDC | Latvijas Lauksaimniecības datu centrs, kvotu pārvaldības iestāde |
| LV | Latvija |
| LT | Lietuva |
| MT | Malta |
| MVH | Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, Ungārijas Lauksaimniecības un lauku attīstības aģentūra, lauksaimniecības un lauku attīstības maksājumu iestāde |
| NMA | Nacionalinė Mokėjimo Agentūra, Lietuvas Valsts maksājumu aģentūra, maksātāja iestāde |
| PL | Polija |
| PRIA | Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet, Igaunijas Lauksaimniecības uzskaites un informācijas centrs, piena kvotu pārvaldības un maksātāja iestāde |
| SL | Slovēnija |
| SK | Slovākija |
| SZIF | Státní zemědělský intervenční fond, Čehijas Republikas Lauksaimniecības intervences fonds, lauksaimniecības maksājumu iestāde |
| ZMP | Zentrale Markt- und Preisberichtstelle für Erzeugnisse der Land-, Forst- und Ernährungswirtschaft, Centrālais tirgus un cenu informācijas dienests lauksaimniecības, mežkopības un pārtikas nozarē |

Lietuvas Lauksaimniecības informācijas un lauku uzņēmējdarbības centrs

APA Slovakia

Slovākijas Lauksaimniecības maksājumu aģentūra, maksātāja iestāde

ARR

Agencja Rynku Rolnego, Polijas Lauksaimniecības tirgus aģentūra, maksātāja iestāde

ARSKTRP

Slovēnijas Republikas Lauksaimniecības tirgu un lauku attīstības aģentūra, lauksaimniecības maksājumu aģentūra

CVI

Latvijas Ciltsdarba valsts inspekcija, kontroles iestāde

CY

Kipra

CZ

Čehijas Republika

EE

Igaunija

GUS

Główny Urząd Statystyczny, Polijas Statistikas pārvalde

HU

Ungārija

KSH

Központi Statisztikai Hivatal, Ungārijas Centrālā statistikas pārvalde

LDC

Latvijas Lauksaimniecības datu centrs, kvotu pārvaldības iestāde

LV

Latvija

LT

Lietuva

MT

Malta

MVH

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, Ungārijas Lauksaimniecības un lauku attīstības aģentūra, lauksaimniecības un lauku attīstības maksājumu iestāde

NMA

Nacionalinė Mokėjimo Agentūra, Lietuvas Valsts maksājumu aģentūra, maksātāja iestāde

PL

Polija

PRIA

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet, Igaunijas Lauksaimniecības uzskaites un informācijas centrs, piena kvotu pārvaldības un maksātāja iestāde

SL

Slovēnija

SK

Slovākija

SZIF

Státní zemědělský intervenční fond, Čehijas Republikas Lauksaimniecības intervences fonds, lauksaimniecības maksājumu iestāde

ZMP

Zentrale Markt- und Preisberichtstelle für Erzeugnisse der Land-, Forst- und Ernährungswirtschaft, Centrālais tirgus un cenu informācijas dienests lauksaimniecības, mežkopības un pārtikas nozarē

KOPSAVILKUMS

| I. | Pēc ES paplašināšanās 2004. gada 1. maijā desmit jaunās dalībvalstis apņēmās piemērot piena kvotu sistēmu. Šī sistēma liek dalībvalstīm ievērot ražošanas maksimālos apjomus, kas tām noteikti atsevišķi piena piegādei pienotavām un tiešai tirdzniecībai patērētājiem, un tā paredz finansiālas sankcijas, ja šie apjomi ir pārkāpti. |
| --- | --- |

I.

Pēc ES paplašināšanās 2004. gada 1. maijā desmit jaunās dalībvalstis apņēmās piemērot piena kvotu sistēmu. Šī sistēma liek dalībvalstīm ievērot ražošanas maksimālos apjomus, kas tām noteikti atsevišķi piena piegādei pienotavām un tiešai tirdzniecībai patērētājiem, un tā paredz finansiālas sankcijas, ja šie apjomi ir pārkāpti.

| II. | Palāta veica revīziju par piena kvotu sistēmas piemērošanu jaunajās dalībvalstīs, veicot pārbaudes uz vietas astoņās valstīs un balstoties uz padziļinātu tās informācijas analīzi, kuru sniedza Komisija. |
| --- | --- |

II.

Palāta veica revīziju par piena kvotu sistēmas piemērošanu jaunajās dalībvalstīs, veicot pārbaudes uz vietas astoņās valstīs un balstoties uz padziļinātu tās informācijas analīzi, kuru sniedza Komisija.

| III. | Jaunajās dalībvalstīs piena nozarē ir notikušas pamatīgas pārmaiņas, un to galvenās iezīmes visur bija vienādas: ganāmpulku samazināšanās, saimniecību palielināšanās, pastāvīga produktivitātes paaugstināšanās un piegādes apjoma palielināšanās. Tomēr ekonomikas attīstība, kas sekoja pārejai no viena saimniekošanas veida uz citu, nav traucējusi saglabāt daudzas naturālās vai daļēji naturālās saimniecības, un tas samazina strukturālā bezdarba radītās sekas. |
| --- | --- |

III.

Jaunajās dalībvalstīs piena nozarē ir notikušas pamatīgas pārmaiņas, un to galvenās iezīmes visur bija vienādas: ganāmpulku samazināšanās, saimniecību palielināšanās, pastāvīga produktivitātes paaugstināšanās un piegādes apjoma palielināšanās. Tomēr ekonomikas attīstība, kas sekoja pārejai no viena saimniekošanas veida uz citu, nav traucējusi saglabāt daudzas naturālās vai daļēji naturālās saimniecības, un tas samazina strukturālā bezdarba radītās sekas.

| IV. | Šajā specifiskajā situācijā jaunajām dalībvalstīm piešķirtās piegādes kvotas tika noteiktas tuvu patiesajām vajadzībām, turpretī tiešās tirdzniecības kvotas bija novērtētas pārāk augstu, pamatojoties uz ļoti aptuveniem statistikas datiem. |
| --- | --- |

IV.

Šajā specifiskajā situācijā jaunajām dalībvalstīm piešķirtās piegādes kvotas tika noteiktas tuvu patiesajām vajadzībām, turpretī tiešās tirdzniecības kvotas bija novērtētas pārāk augstu, pamatojoties uz ļoti aptuveniem statistikas datiem.

| V. | Ražotāju individuālo kvotu piešķiršanas procesā tika novērota pārāk lielu piegādes kvotu piešķiršana divās dalībvalstīs. Pēc diviem pirmajiem kvotu piemērošanas gadiem nākas konstatēt, ka apmēram puse piena saimniecību nebija iekļauta piena kvotu sistēmā. Tas liecina nevis par nespēju ieviest kvotu sistēmu, bet gan drīzāk par to, cik nozīmīgu vietu ieņem naturālā lauksaimniecība. |
| --- | --- |

V.

Ražotāju individuālo kvotu piešķiršanas procesā tika novērota pārāk lielu piegādes kvotu piešķiršana divās dalībvalstīs. Pēc diviem pirmajiem kvotu piemērošanas gadiem nākas konstatēt, ka apmēram puse piena saimniecību nebija iekļauta piena kvotu sistēmā. Tas liecina nevis par nespēju ieviest kvotu sistēmu, bet gan drīzāk par to, cik nozīmīgu vietu ieņem naturālā lauksaimniecība.

| VI. | Pirmspievienošanās posmā Komisijai bija būtiska loma sarunās par valstu kvotu noteikšanu. Palāta ir konstatējusi dažas nepilnības Komisijas darbībā no 2004. līdz 2006. gadam. |
| --- | --- |

VI.

Pirmspievienošanās posmā Komisijai bija būtiska loma sarunās par valstu kvotu noteikšanu. Palāta ir konstatējusi dažas nepilnības Komisijas darbībā no 2004. līdz 2006. gadam.

| VII. | Jaunajām dalībvalstīm piena kvotu ieviešana prasīja lielu organizatorisku darbu. Kopumā tās bija pielikušas ievērojamas pūles, lai administratīvās un kontroles sistēmas varētu sākt darboties noteiktajā laikā. Revīzijas laikā šīs sistēmas tomēr vēl nedarbojās vienlīdz nevainojami visās valstīs, tāpēc Palāta formulēja piezīmes attiecībā uz acquis communautaire un valsts rezerves pārvaldību, kvotu pārveidošanas noteikumiem, kā arī pārbaužu plānošanu un veikšanu. |
| --- | --- |

VII.

Jaunajām dalībvalstīm piena kvotu ieviešana prasīja lielu organizatorisku darbu. Kopumā tās bija pielikušas ievērojamas pūles, lai administratīvās un kontroles sistēmas varētu sākt darboties noteiktajā laikā. Revīzijas laikā šīs sistēmas tomēr vēl nedarbojās vienlīdz nevainojami visās valstīs, tāpēc Palāta formulēja piezīmes attiecībā uz acquis communautaire un valsts rezerves pārvaldību, kvotu pārveidošanas noteikumiem, kā arī pārbaužu plānošanu un veikšanu.

| VIII. | Var uzskatīt, ka vairums novēroto trūkumu ir raksturīgi sistēmas ieviešanas sākuma posmā. Komisijas un dalībvalstu pienākums ir arī turpmāk gādāt, lai tiktu īstenoti atbilstīgi koriģējoši pasākumi. Turklāt, lai sistēmu varētu veiksmīgi pārvaldīt un formulēt ierosinājumus par tās attīstību nākotnē, Komisijai pirmām kārtām ir nepieciešama ticama un saskaņota informācija, kas tai ļautu noteikt restrukturizācijas procesa patiesos apmērus un apstiprināt tiešās tirdzniecības datus. |
| --- | --- |

VIII.

Var uzskatīt, ka vairums novēroto trūkumu ir raksturīgi sistēmas ieviešanas sākuma posmā. Komisijas un dalībvalstu pienākums ir arī turpmāk gādāt, lai tiktu īstenoti atbilstīgi koriģējoši pasākumi. Turklāt, lai sistēmu varētu veiksmīgi pārvaldīt un formulēt ierosinājumus par tās attīstību nākotnē, Komisijai pirmām kārtām ir nepieciešama ticama un saskaņota informācija, kas tai ļautu noteikt restrukturizācijas procesa patiesos apmērus un apstiprināt tiešās tirdzniecības datus.

| IX. | Pēc diviem pirmajiem kvotas gadiem jaunajās dalībvalstīs turpinājās piena nozares pārstrukturēšana. Arvien palielinājās piegādes daļa piena kopējā ražošanā. Valstu piegādes kvotas bija gandrīz sasniegušas piesātinājumu, bet Čehijas Republikā un Polijā to pat pārsniedza. Tiešās tirdzniecības kvotu nepilnīga izmantošana izlīdzinājās pēc tam, kad tās masveidā pārveidoja par piegādes kvotām. Ražošanas vienību koncentrācija palielinājās, jo paaugstinājās piena cenas. Paplašināšanās pavēra ceļu plašākai tirdzniecībai, nedestabilizējot Eiropas tirgu un neizraisot novirzes budžetā. |
| --- | --- |

IX.

Pēc diviem pirmajiem kvotas gadiem jaunajās dalībvalstīs turpinājās piena nozares pārstrukturēšana. Arvien palielinājās piegādes daļa piena kopējā ražošanā. Valstu piegādes kvotas bija gandrīz sasniegušas piesātinājumu, bet Čehijas Republikā un Polijā to pat pārsniedza. Tiešās tirdzniecības kvotu nepilnīga izmantošana izlīdzinājās pēc tam, kad tās masveidā pārveidoja par piegādes kvotām. Ražošanas vienību koncentrācija palielinājās, jo paaugstinājās piena cenas. Paplašināšanās pavēra ceļu plašākai tirdzniecībai, nedestabilizējot Eiropas tirgu un neizraisot novirzes budžetā.

IEVADS

Vispārēja informācija

| 1. | Eiropas Savienībā piena kvotu sistēmu piemēro kopš 1984.–1985. piena kvotas gada un, ja netiks grozīti tiesību akti, to piemēros vismaz līdz 2014.–2015. piena kvotas gadam (1). Tās galvenais mērķis ir “samazināt piedāvājuma un pieprasījuma nelīdzsvarotību piena un piena produktu tirgū un šā iemesla dēļ radušos struktūrpārpalikumus, tādējādi panākot lielāku tirgus līdzsvaru” (2). |
| --- | --- |

1.

Eiropas Savienībā piena kvotu sistēmu piemēro kopš 1984.–1985. piena kvotas gada un, ja netiks grozīti tiesību akti, to piemēros vismaz līdz 2014.–2015. piena kvotas gadam (1). Tās galvenais mērķis ir “samazināt piedāvājuma un pieprasījuma nelīdzsvarotību piena un piena produktu tirgū un šā iemesla dēļ radušos struktūrpārpalikumus, tādējādi panākot lielāku tirgus līdzsvaru” (2).

| 2. | 2004. gada 1. maijā Čehijas Republika, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Malta, Polija, Slovēnija un Slovākija pievienojās Eiropas Savienībai. Pirms tam, 2002. gada decembrī, Eiropadome Kopenhāgenā noteica valsts references daudzumus, kas piemērojami desmit kandidātvalstu piena ražošanai. Piena kvotu sistēma jaunajās dalībvalstīs tādējādi pilnībā stājās spēkā līdz ar iestāšanos ES, izņemot Poliju un Slovēniju, kur pēc šo valstu lūguma tika piešķirts papildu laiks sistēmas pilnīgai ieviešanai (3). |
| --- | --- |

2.

2004. gada 1. maijā Čehijas Republika, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Malta, Polija, Slovēnija un Slovākija pievienojās Eiropas Savienībai. Pirms tam, 2002. gada decembrī, Eiropadome Kopenhāgenā noteica valsts references daudzumus, kas piemērojami desmit kandidātvalstu piena ražošanai. Piena kvotu sistēma jaunajās dalībvalstīs tādējādi pilnībā stājās spēkā līdz ar iestāšanos ES, izņemot Poliju un Slovēniju, kur pēc šo valstu lūguma tika piešķirts papildu laiks sistēmas pilnīgai ieviešanai (3).

| 3. | Pievienošanās noteikumos bija arī paredzēts katrai jaunajai dalībvalstij, izņemot Kipru un Maltu, noteikt īpašu rezervi piena nozares restrukturizācijai (4). Šo rezervi piešķir no 2006. gada 1. aprīļa, lai sekmētu valsts piena nozares restrukturizāciju un it īpaši “pāreju no ražošanas saimniecības pašas vajadzībām uz ražošanu tirgum” (5). |
| --- | --- |

3.

Pievienošanās noteikumos bija arī paredzēts katrai jaunajai dalībvalstij, izņemot Kipru un Maltu, noteikt īpašu rezervi piena nozares restrukturizācijai (4). Šo rezervi piešķir no 2006. gada 1. aprīļa, lai sekmētu valsts piena nozares restrukturizāciju un it īpaši “pāreju no ražošanas saimniecības pašas vajadzībām uz ražošanu tirgum” (5).

| 4. | Pēc paplašināšanās 2004. gada 1. maijā valstu references daudzumi 25 dalībvalstīm bija 137,3 miljoni tonnu. Desmit jaunajām dalībvalstīm kopā tika piešķirti 18,3 miljoni tonnu jeb 13,3 % no ES kopējā daudzuma (sk. 1. tabulu).
  1. tabula
  Jauno dalībvalstu sākotnējās piena kvotas (2004. gada 1. maijā)









  (tonnās) |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Piegāde | Tiešā tirdzniecība | Kopā | Īpašā rezerve |
| Čehijas Republika | 2 613 239 | 68 904 | 2 682 143 | 55 788 |
| Igaunija | 537 188 | 87 365 | 624 483 | 21 885 |
| Kipra | 141 337 | 3 863 | 145 200 | 0 |
| Latvija | 468 943 | 226 452 | 695 395 | 33 253 |
| Lietuva | 1 256 440 | 390 499 | 1 646 939 | 57 900 |
| Ungārija | 1 782 650 | 164 630 | 1 947 280 | 42 780 |
| Malta | 48 698 | 0 | 48 698 | 0 |
| Polija | 8 500 000 | 464 017 | 8 964 017 | 416 126 |
| Slovēnija | 467 063 | 93 361 | 560 424 | 16 214 |
| Slovākija | 990 810 | 22 506 | 1 013 316 | 27 472 |
| ES-10 | 16 806 368 | 1 521 597 | 18 327 895 | 671 418 |
| ES-15 | 117 771 708 | 1 241 943 | 119 013 651 | |
| ES-25 | 134 578 076 | 2 763 450 | 137 341 616 | |
| ES-10: Regula (EK) Nr. 1788/2003, I pielikums.
  ES-15: Pielikums Padomes Regulai (EK) Nr. 3950/92, kas grozīta ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 739/2004. |

4.

Pēc paplašināšanās 2004. gada 1. maijā valstu references daudzumi 25 dalībvalstīm bija 137,3 miljoni tonnu. Desmit jaunajām dalībvalstīm kopā tika piešķirti 18,3 miljoni tonnu jeb 13,3 % no ES kopējā daudzuma (sk. 1. tabulu).

1. tabula

Jauno dalībvalstu sākotnējās piena kvotas (2004. gada 1. maijā)

(tonnās)

Dalībvalsts

Piegāde

Tiešā tirdzniecība

Kopā

Īpašā rezerve

Čehijas Republika

2 613 239

68 904

2 682 143

55 788

Igaunija

537 188

87 365

624 483

21 885

Kipra

141 337

3 863

145 200

0

Latvija

468 943

226 452

695 395

33 253

Lietuva

1 256 440

390 499

1 646 939

57 900

Ungārija

1 782 650

164 630

1 947 280

42 780

Malta

48 698

0

48 698

0

Polija

8 500 000

464 017

8 964 017

416 126

Slovēnija

467 063

93 361

560 424

16 214

Slovākija

990 810

22 506

1 013 316

27 472

ES-10

16 806 368

1 521 597

18 327 895

671 418

ES-15

117 771 708

1 241 943

119 013 651

ES-25

134 578 076

2 763 450

137 341 616

ES-10: Regula (EK) Nr. 1788/2003, I pielikums.

ES-15: Pielikums Padomes Regulai (EK) Nr. 3950/92, kas grozīta ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 739/2004.

1. izcēlums. Piena kvotu sistēmaKatrai dalībvalstij ir piešķirts valsts references daudzums jeb ražošanas kvota, kuru iedala valsts piegādes kvotā pienam, ko piegādā pircējiem (galvenokārt pienotavām), un valsts tiešās tirdzniecības kvotā pienam, ko ražotāji tieši pārdod vai nodod patērētājiem, un citiem piena produktiem, ko ražotāji pārdod vai nodod. Valsts kvotu ietvaros ražotājiem piešķir individuālus references daudzumus piegādei un/vai tiešajai tirdzniecībai.Ja ir pārsniegta viena vai otra valstij noteiktā kvota, Kopiena no dalībvalsts iekasē “papildu” maksājumu, ko uzskata par pietiekami lielu, lai novērstu kvotu pārsniegšanu nākotnē (EUR 33,27 par 100 kg piena 2004.–2005. g.). Šo maksājumu iekasē atsevišķi piegādei un tiešajai tirdzniecībai. Katru gadu līdz 1. septembrim dalībvalstis paziņo Komisijai maksājuma aprēķināšanai vajadzīgos datus. Valstij, kurai nākas veikt maksājumu, pēc tam, kad ir pārdalīti neizlietotie daudzumi, maksājums jāsadala starp ražotājiem, kas izraisījuši valsts references daudzuma pārsniegšanu.Piena kvotu sistēma dalībvalstīm nosaka vispārēju regulējumu un norādījumus, kas jāievēro, aprēķinot maksājumu. Tomēr dalībvalstis cita starpā var brīvi noteikt kvotu nodošanas kārtību starp ražotājiem un tādējādi pārvaldīt savu references daudzumu atkarībā no ekonomiskajiem un sociālajiem mērķiem, piemēram, attiecībā uz tām vēlamo saimniekošanas modeli vai attiecībā uz saimniecību teritoriālo izvietojumu. Nav iespējama kvotu izlīdzināšana starp dalībvalstīm, kurās ir pārprodukcija, un tām, kurās piena ražošana nesasniedz noteikto references daudzumu.

Revīzijas mērķis un pieeja

| 5. | Revīzijas mērķis bija kontrolēt, kā jaunajās dalībvalstīs tiek ieviesta un kā darbojas piena kvotu sistēma pirmajā tās piemērošanas gadā (no 2004. gada 1. maija līdz 2005. gada 31. martam) (6). Galvenie revīzijas jautājumi bija šādi:






  — | Vai Komisija ir pareizi piešķīrusi valsts references daudzumus jaunajām dalībvalstīm? Kā Komisija ir sniegusi atbalstu un kā ir pārraudzījusi kvotu režīma attiecināšanu uz jaunajām dalībvalstīm? |
| --- | --- | --- |

5.

Revīzijas mērķis bija kontrolēt, kā jaunajās dalībvalstīs tiek ieviesta un kā darbojas piena kvotu sistēma pirmajā tās piemērošanas gadā (no 2004. gada 1. maija līdz 2005. gada 31. martam) (6). Galvenie revīzijas jautājumi bija šādi:

—

Vai Komisija ir pareizi piešķīrusi valsts references daudzumus jaunajām dalībvalstīm? Kā Komisija ir sniegusi atbalstu un kā ir pārraudzījusi kvotu režīma attiecināšanu uz jaunajām dalībvalstīm?

| — | Vai dalībvalstis ir izveidojušas atbilstīgas struktūras, lai pārvaldītu piena kvotas? Vai ražotāju un pircēju darbību pārvaldība un kontrole atbilst ES tiesību aktiem? Vai piena kvotas aptver visu jaunajās dalībvalstīs realizētā piena daudzumu? Kā kvotu ieviešana ir ietekmējusi dalībvalstu piena nozari? Kā paplašināšanās ir ietekmējusi kopējā piena tirgus organizāciju? |
| --- | --- |

—

Vai dalībvalstis ir izveidojušas atbilstīgas struktūras, lai pārvaldītu piena kvotas? Vai ražotāju un pircēju darbību pārvaldība un kontrole atbilst ES tiesību aktiem? Vai piena kvotas aptver visu jaunajās dalībvalstīs realizētā piena daudzumu? Kā kvotu ieviešana ir ietekmējusi dalībvalstu piena nozari? Kā paplašināšanās ir ietekmējusi kopējā piena tirgus organizāciju?

| 6. | Lai iegūtu atbildi uz šiem jautājumiem, Palātas konstatējumi attiecās uz ikvienu no kvotu sistēmas ieviešanas posmiem, proti:






  — | jaunajām dalībvalstīm specifiskajām ražošanas struktūrām, kas tieši ietekmēja kvotu sistēmas ieviešanu (8.–14. punkts), |
| --- | --- | --- |

6.

Lai iegūtu atbildi uz šiem jautājumiem, Palātas konstatējumi attiecās uz ikvienu no kvotu sistēmas ieviešanas posmiem, proti:

—

jaunajām dalībvalstīm specifiskajām ražošanas struktūrām, kas tieši ietekmēja kvotu sistēmas ieviešanu (8.–14. punkts),

| — | valstu kvotu noteikšanu (15.–26. punkts), |
| --- | --- |

—

valstu kvotu noteikšanu (15.–26. punkts),

| — | individuālo kvotu noteikšanu (27.–34. punkts), |
| --- | --- |

—

individuālo kvotu noteikšanu (27.–34. punkts),

| — | kvotu sistēmas ieviešanu un pārvaldību (35.–52. punkts), |
| --- | --- |

—

kvotu sistēmas ieviešanu un pārvaldību (35.–52. punkts),

| — | pārbaužu organizēšanu un veikšanu (53.–61. punkts), |
| --- | --- |

—

pārbaužu organizēšanu un veikšanu (53.–61. punkts),

| — | kvotu sistēmas piemērošanas pirmo gadu rezultātiem (62.–71. punkts). |
| --- | --- |

—

kvotu sistēmas piemērošanas pirmo gadu rezultātiem (62.–71. punkts).

| 7. | Palāta 2005. gadā apmeklēja astoņas dalībvalstis (Čehijas Republiku, Igauniju, Latviju, Lietuvu, Ungāriju un Slovākiju) un 2006. gadā – divas (Poliju un Slovēniju). Revīziju uz vietas veica Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīs, kurās pēc komunistiskās sistēmas sabrukuma bija notikusi pāreja uz tirgus ekonomiku un kuru rīcībā bija apmēram 99 % no desmit jaunajām dalībvalstīm piešķirtajiem references daudzumiem. |
| --- | --- |

7.

Palāta 2005. gadā apmeklēja astoņas dalībvalstis (Čehijas Republiku, Igauniju, Latviju, Lietuvu, Ungāriju un Slovākiju) un 2006. gadā – divas (Poliju un Slovēniju). Revīziju uz vietas veica Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīs, kurās pēc komunistiskās sistēmas sabrukuma bija notikusi pāreja uz tirgus ekonomiku un kuru rīcībā bija apmēram 99 % no desmit jaunajām dalībvalstīm piešķirtajiem references daudzumiem.

SPECIFISKAS RAŽOŠANAS STRUKTŪRAS

Daudz sīksaimniecību pēc pārejas perioda

| 8. | Centrāleiropas un Austrumeiropas kandidātvalstu lauksaimniecība pēc komunistisko režīmu sabrukuma 90. gados piedzīvoja būtisku restrukturizāciju. Pievienošanās laikā šī restrukturizācija vēl nebija novērsusi ievērojamās atšķirības starp kandidātvalstu un ES-15 dalībvalstu produktivitāti. Lauksaimniecības grūtības bija katrā kandidātvalstī atšķirīgas, un tās bija izraisījuši galvenokārt nepietiekami ieguldījumi, ražotāju zemā produktivitāte un pārstrādes uzņēmumu iekavētā attīstība (7). |
| --- | --- |

8.

Centrāleiropas un Austrumeiropas kandidātvalstu lauksaimniecība pēc komunistisko režīmu sabrukuma 90. gados piedzīvoja būtisku restrukturizāciju. Pievienošanās laikā šī restrukturizācija vēl nebija novērsusi ievērojamās atšķirības starp kandidātvalstu un ES-15 dalībvalstu produktivitāti. Lauksaimniecības grūtības bija katrā kandidātvalstī atšķirīgas, un tās bija izraisījuši galvenokārt nepietiekami ieguldījumi, ražotāju zemā produktivitāte un pārstrādes uzņēmumu iekavētā attīstība (7).

| 9. | Lauksaimniecības nozares relatīvā neefektivitāte līdz ar augstu strukturālā bezdarba līmeni ir iemesls tam, ka ir saglabājušās vai ir izveidotas ļoti daudzas naturālās vai daļēji naturālās saimniecības.

  2. izcēlums. Daļēji naturālas saimniecībasStandarta definīcijas nav. Par daļēji naturālām saimniecībām parasti dēvē tās, kuras ražo galvenokārt pašu patēriņam, taču arī realizē daļu no saražotā. Šāda definīcija ir sniegta ES tiesību aktā, kas paredz pārejas atbalsta pasākumus lauku attīstībai jaunajās dalībvalstīs (8).Daļēja pašnodrošinājuma saimniecībās lauksaimnieks gūst ienākumus no lauksaimnieciskās ražošanas, taču lielāko daļu no naudas ieņēmumiem bieži vien veido sociālās apdrošināšanas izmaksas, piemēram, vecuma pensija, kā arī alga vai ienākumi no tādas ekonomiskas darbības, kas nav saistīta ar lauksaimniecību. Ienākumi graudā izpaužas kā pārtikas preču ražošana pašu patēriņam un kā pašapgāde ar apgrozāmajiem ražošanas resursiem un pamatlīdzekļiem (9).Piena ražošanas restrukturizācija Eiropas Savienības izpratnē ir komerciāli dzīvotspējīgu uzņēmumu attīstīšana. Tomēr pētījumi pierāda, ka tradicionālās saimniecības, kas orientētas uz daļēju pašnodrošinājumu, dažās Centrāleiropas un Austrumeiropas dalībvalstīs lielā mērā samazina strukturālā bezdarba radīto negatīvo ietekmi un tāpēc varētu eksistēt ilgstoši. |
| --- | --- |

9.

Lauksaimniecības nozares relatīvā neefektivitāte līdz ar augstu strukturālā bezdarba līmeni ir iemesls tam, ka ir saglabājušās vai ir izveidotas ļoti daudzas naturālās vai daļēji naturālās saimniecības.

2. izcēlums. Daļēji naturālas saimniecībasStandarta definīcijas nav. Par daļēji naturālām saimniecībām parasti dēvē tās, kuras ražo galvenokārt pašu patēriņam, taču arī realizē daļu no saražotā. Šāda definīcija ir sniegta ES tiesību aktā, kas paredz pārejas atbalsta pasākumus lauku attīstībai jaunajās dalībvalstīs (8).Daļēja pašnodrošinājuma saimniecībās lauksaimnieks gūst ienākumus no lauksaimnieciskās ražošanas, taču lielāko daļu no naudas ieņēmumiem bieži vien veido sociālās apdrošināšanas izmaksas, piemēram, vecuma pensija, kā arī alga vai ienākumi no tādas ekonomiskas darbības, kas nav saistīta ar lauksaimniecību. Ienākumi graudā izpaužas kā pārtikas preču ražošana pašu patēriņam un kā pašapgāde ar apgrozāmajiem ražošanas resursiem un pamatlīdzekļiem (9).Piena ražošanas restrukturizācija Eiropas Savienības izpratnē ir komerciāli dzīvotspējīgu uzņēmumu attīstīšana. Tomēr pētījumi pierāda, ka tradicionālās saimniecības, kas orientētas uz daļēju pašnodrošinājumu, dažās Centrāleiropas un Austrumeiropas dalībvalstīs lielā mērā samazina strukturālā bezdarba radīto negatīvo ietekmi un tāpēc varētu eksistēt ilgstoši.

Paplašināšanās ir trīskāršojusi piena ražotāju skaitu ES, taču produktivitāte ir paaugstinājusies mazāk nekā par 20 %

| 10. | Pēc desmit jauno valstu uzņemšanas vairāk nekā miljons piena ražotāju – mazo uzņēmumu – pievienojās tiem 500 000 ražotāju, kas jau darbojās ES-15. |
| --- | --- |

10.

Pēc desmit jauno valstu uzņemšanas vairāk nekā miljons piena ražotāju – mazo uzņēmumu – pievienojās tiem 500 000 ražotāju, kas jau darbojās ES-15.

| 11. | Taču jaunpienācēji 2004. gadā saražoja tikai 21,7 miljonus tonnu piena, turpretī ES-15 ražotāji – 121,3 miljonus tonnu (2. tabula). Šie dati pirmajā acu uzmetienā apliecina starpību starp “veco” un “jauno” piena ražotāju vidējo produktivitāti uzreiz pēc ES paplašināšanās. Jāatzīmē arī, ka 2004. gadā četras dalībvalstis nodrošināja 84 % no desmit jauno valstu piena produkcijas, tās bija Polija (54 %), Čehijas Republika (12 %), Lietuva (9 %) un Ungārija (9 %).
  2. tabula
  Piena ražošana Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīs (1991.–2005. g.)
















  (tūkst. t) |
| --- | --- |
| | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SL | SK | ES-10 | ES-15 | ES-25 |
| 1991 | 4 248 | 1 093 | 1 771 | 2 916 | 2 620 | 14 022 | 643 | 1 573 | 29 014 | 122 797 | 151 811 |
| 2000 | 2 708 | 630 | 823 | 1 725 | 2 080 | 11 900 | 649 | 1 099 | 21 807 | 121 197 | 143 005 |
| 2001 | 2 702 | 687 | 848 | 1 730 | 2 080 | 12 030 | 653 | 1 114 | 22 032 | 121 398 | 143 430 |
| 2002 | 2 801 | 612 | 814 | 1 771 | 2 068 | 11 776 | 728 | 1 163 | 21 921 | 122 188 | 144 108 |
| 2003 | 2 717 | 647 | 786 | 1 796 | 1 977 | 11 892 | 755 | 1 109 | 21 869 | 122 625 | 144 494 |
| 2004 | 2 673 | 640 | 786 | 1 850 | 1 939 | 11 810 | 815 | 1 047 | 21 745 | 121 307 | 143 052 |
| 2005 | 2 770 | 670 | 800 | 1 900 | 1 839 | 11 905 | 810 | 1 068 | 21 950 | 121 515 | 143 464 |
| Avots:
  ZMP, dati par piena tirgu, 2006. g. |

11.

Taču jaunpienācēji 2004. gadā saražoja tikai 21,7 miljonus tonnu piena, turpretī ES-15 ražotāji – 121,3 miljonus tonnu (2. tabula). Šie dati pirmajā acu uzmetienā apliecina starpību starp “veco” un “jauno” piena ražotāju vidējo produktivitāti uzreiz pēc ES paplašināšanās. Jāatzīmē arī, ka 2004. gadā četras dalībvalstis nodrošināja 84 % no desmit jauno valstu piena produkcijas, tās bija Polija (54 %), Čehijas Republika (12 %), Lietuva (9 %) un Ungārija (9 %).

2. tabula

Piena ražošana Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīs (1991.–2005. g.)

(tūkst. t)

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SL

SK

ES-10

ES-15

ES-25

1991

4 248

1 093

1 771

2 916

2 620

14 022

643

1 573

29 014

122 797

151 811

2000

2 708

630

823

1 725

2 080

11 900

649

1 099

21 807

121 197

143 005

2001

2 702

687

848

1 730

2 080

12 030

653

1 114

22 032

121 398

143 430

2002

2 801

612

814

1 771

2 068

11 776

728

1 163

21 921

122 188

144 108

2003

2 717

647

786

1 796

1 977

11 892

755

1 109

21 869

122 625

144 494

2004

2 673

640

786

1 850

1 939

11 810

815

1 047

21 745

121 307

143 052

2005

2 770

670

800

1 900

1 839

11 905

810

1 068

21 950

121 515

143 464

Avots:
  ZMP, dati par piena tirgu, 2006. g.

Ražošanas uzņēmumi palielinās, taču struktūras nav viendabīgas

| 12. | Neņemot vērā katras jaunās dalībvalsts raksturīgās īpatnības, laikā no 2000. līdz 2005. gadam piena nozarē bija vērojamas divas pamattendences: piena govju skaita samazināšanās, ko kompensē ar produktivitātes palielināšanu, un saimniecību vidējā lieluma palielināšanās, kas saistīta ar saimniecību skaita pastāvīgu samazināšanos (1. attēls). |
| --- | --- |

12.

Neņemot vērā katras jaunās dalībvalsts raksturīgās īpatnības, laikā no 2000. līdz 2005. gadam piena nozarē bija vērojamas divas pamattendences: piena govju skaita samazināšanās, ko kompensē ar produktivitātes palielināšanu, un saimniecību vidējā lieluma palielināšanās, kas saistīta ar saimniecību skaita pastāvīgu samazināšanos (1. attēls).

Image

| 13. | Centrāleiropas un Austrumeiropas valstis var iedalīt divās kategorijās:






  — | Čehijas Republikā, Igaunijā, Ungārijā un Slovākijā lielās saimniecības (50 govju un vairāk), kas pārsvarā ir bijušās kopsaimniecības un valsts saimniecības, nodrošina ievērojamu saražotā piena daļu. Šajās dalībvalstīs saimniecību vidējais ganāmpulku lielums ir salīdzināms ar ganāmpulku lielumu dažos ES-15 reģionos, un Čehijas Republikā tas pat ir ievērojami lielāks nekā vidēji ES-15. Pienotavām nodotā piena daudzumu uzskata par piena nozares industrializācijas vispārēju rādītāju, jo šim pienam piemēro stingras sanitārās normas (10). Valstīs, kurās lielās un vidējās piena ražošanas struktūras ieņem nozīmīgu vietu, piegādes līmenis ir ļoti tuvs (Čehijas Republika, Ungārija, Slovākija) vai visai tuvs (Igaunija) ES-15 vidējai piegādei. Šajās dalībvalstīs arī piegādes vidējās kvotas ir vislielākās un ražīgums ir visaugstākais. |
| --- | --- | --- |

13.

Centrāleiropas un Austrumeiropas valstis var iedalīt divās kategorijās:

—

Čehijas Republikā, Igaunijā, Ungārijā un Slovākijā lielās saimniecības (50 govju un vairāk), kas pārsvarā ir bijušās kopsaimniecības un valsts saimniecības, nodrošina ievērojamu saražotā piena daļu. Šajās dalībvalstīs saimniecību vidējais ganāmpulku lielums ir salīdzināms ar ganāmpulku lielumu dažos ES-15 reģionos, un Čehijas Republikā tas pat ir ievērojami lielāks nekā vidēji ES-15. Pienotavām nodotā piena daudzumu uzskata par piena nozares industrializācijas vispārēju rādītāju, jo šim pienam piemēro stingras sanitārās normas (10). Valstīs, kurās lielās un vidējās piena ražošanas struktūras ieņem nozīmīgu vietu, piegādes līmenis ir ļoti tuvs (Čehijas Republika, Ungārija, Slovākija) vai visai tuvs (Igaunija) ES-15 vidējai piegādei. Šajās dalībvalstīs arī piegādes vidējās kvotas ir vislielākās un ražīgums ir visaugstākais.

| — | Savukārt Polijā, kur kolektivizācijas līmenis lauksaimniecībā bija zems, kā arī Latvijā un Lietuvā, kur lielās valsts fermas tika likvidētas, ganāmpulku vidējais lielums nepārsniedz četras govis. Slovēnija ir ierindojama starp šīm abām kategorijām. |
| --- | --- |

—

Savukārt Polijā, kur kolektivizācijas līmenis lauksaimniecībā bija zems, kā arī Latvijā un Lietuvā, kur lielās valsts fermas tika likvidētas, ganāmpulku vidējais lielums nepārsniedz četras govis. Slovēnija ir ierindojama starp šīm abām kategorijām.

| 14. | Kaut arī pastāv atšķirības jauno dalībvalstu ražošanas struktūrās, tomēr mazās un ļoti mazās saimniecības, kas bieži vien ir naturālas vai daļēji naturālas saimniecības, veido lielāko daļu piena ražotāju. Tikai tām saimniecībām, kas realizēja savu produkciju, to piegādājot pircējam vai tiešajā tirdzniecībā, bija jāiekļaujas piena kvotu sistēmā. Visām jaunajām dalībvalstīm grūtākais bija identificēt attiecīgos ražotājus un panākt, lai tie iesaistās piena kvotu sistēmā. |
| --- | --- |

14.

Kaut arī pastāv atšķirības jauno dalībvalstu ražošanas struktūrās, tomēr mazās un ļoti mazās saimniecības, kas bieži vien ir naturālas vai daļēji naturālas saimniecības, veido lielāko daļu piena ražotāju. Tikai tām saimniecībām, kas realizēja savu produkciju, to piegādājot pircējam vai tiešajā tirdzniecībā, bija jāiekļaujas piena kvotu sistēmā. Visām jaunajām dalībvalstīm grūtākais bija identificēt attiecīgos ražotājus un panākt, lai tie iesaistās piena kvotu sistēmā.

VALSTS REFERENCES DAUDZUMA (VALSTS KVOTAS) NOTEIKŠANA

Komisija piemēroja saskaņotu metodoloģiju

| 15. | Sarunas par valsts references daudzumu noteikšanu bija smagas. Centrāleiropas un Austrumeiropas valstis (izņemot Slovēniju) varēja izvirzīt argumentu, ka to piena ražošanas apjomi ļoti kritās, kad notika pāreja uz tirgus ekonomiku. Tomēr statistikas dati par piena ražošanu laikā pirms šī pārejas perioda šķiet ne pārāk ticami. Turklāt ņemt vērā šo apsvērumu nozīmētu atkāpties no vispārpieņemtā principa noteikt kvotas, pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem datiem par produktivitāti. Neskaitot izņēmuma gadījumus (11), lai noteiktu valsts references daudzumu 2002. gada decembrī, vienošanās sarunu sākumpunktu veidoja vidējie daudzumi piena ražošanā 1997.–1999. gadā. |
| --- | --- |

15.

Sarunas par valsts references daudzumu noteikšanu bija smagas. Centrāleiropas un Austrumeiropas valstis (izņemot Slovēniju) varēja izvirzīt argumentu, ka to piena ražošanas apjomi ļoti kritās, kad notika pāreja uz tirgus ekonomiku. Tomēr statistikas dati par piena ražošanu laikā pirms šī pārejas perioda šķiet ne pārāk ticami. Turklāt ņemt vērā šo apsvērumu nozīmētu atkāpties no vispārpieņemtā principa noteikt kvotas, pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem datiem par produktivitāti. Neskaitot izņēmuma gadījumus (11), lai noteiktu valsts references daudzumu 2002. gada decembrī, vienošanās sarunu sākumpunktu veidoja vidējie daudzumi piena ražošanā 1997.–1999. gadā.

Nopietna statistiskā bāze, lai noteiktu valsts references daudzumus piegādei

| 16. | Kandidātvalstis varēja sniegt statistikas datus par valsts kopējo produkciju, kas aplēsta, ņemot vērā ganāmpulku lielumu un produktivitāti, kā arī precīzus datus par piegādi pienotavām atsauces periodā. Paplašināšanās sagatavošanās posmā Komisija (Paplašināšanās ģenerāldirektorāts) saskaņoja profesionālapskates [peer review] pasākumus saistībā ar piena kvotu pakāpenisku ieviešanu. Kandidātvalstu statistikas datu ticamība attiecībā uz piena piegādi pircējiem netika apšaubīta. |
| --- | --- |

16.

Kandidātvalstis varēja sniegt statistikas datus par valsts kopējo produkciju, kas aplēsta, ņemot vērā ganāmpulku lielumu un produktivitāti, kā arī precīzus datus par piegādi pienotavām atsauces periodā. Paplašināšanās sagatavošanās posmā Komisija (Paplašināšanās ģenerāldirektorāts) saskaņoja profesionālapskates [peer review] pasākumus saistībā ar piena kvotu pakāpenisku ieviešanu. Kandidātvalstu statistikas datu ticamība attiecībā uz piena piegādi pircējiem netika apšaubīta.

| 17. | Sarunas caurmērā vainagojās ar tāda valsts references daudzuma noteikšanu piegādei, kas tuvs tieši pirms pievienošanās piegādātajam daudzumam. Nevienai jaunajai dalībvalstij nepiešķīra tādu sākotnējo kvotu, kas būtu zemāka par daudzumu, kuru piegādāja jebkurā no pieciem gadiem pirms pievienošanās. Vienīgi Polijai un Lietuvai piešķirtā piegādes kvota bija krietni mazāka par sākotnēji pieprasīto jeb attiecīgi 65 % un 75 % no iecerētā daudzuma (2. attēls). |
| --- | --- |

17.

Sarunas caurmērā vainagojās ar tāda valsts references daudzuma noteikšanu piegādei, kas tuvs tieši pirms pievienošanās piegādātajam daudzumam. Nevienai jaunajai dalībvalstij nepiešķīra tādu sākotnējo kvotu, kas būtu zemāka par daudzumu, kuru piegādāja jebkurā no pieciem gadiem pirms pievienošanās. Vienīgi Polijai un Lietuvai piešķirtā piegādes kvota bija krietni mazāka par sākotnēji pieprasīto jeb attiecīgi 65 % un 75 % no iecerētā daudzuma (2. attēls).

Image

Grūti aplēst datus par tiešo tirdzniecību

| 18. | Kandidātvalstīs nav apkopota īpaša statistika par tiešo tirdzniecību un pašu patēriņu līdz 2000. gadam. Komisija neņēma vērā datus par tiešo tirdzniecību, ko tai bija sniegušas kandidātvalstis, tāpēc ka tie nebija pilnīgi (Latvijā, Lietuvā, Slovēnijā un Slovākijā) vai bija pārāk aptuveni (Ungārijā un Polijā). Šīm valstīm tiešās tirdzniecības statistisko daudzumu noteica, no kopējā saražotā piena daudzuma atskaitot piegādāto daudzumu un aplēsto pašu patēriņu. Komisija uzskatīja, ka ir apspriežami vienīgi Čehijas Republikas un Igaunijas sākotnējie pieprasījumi. |
| --- | --- |

18.

Kandidātvalstīs nav apkopota īpaša statistika par tiešo tirdzniecību un pašu patēriņu līdz 2000. gadam. Komisija neņēma vērā datus par tiešo tirdzniecību, ko tai bija sniegušas kandidātvalstis, tāpēc ka tie nebija pilnīgi (Latvijā, Lietuvā, Slovēnijā un Slovākijā) vai bija pārāk aptuveni (Ungārijā un Polijā). Šīm valstīm tiešās tirdzniecības statistisko daudzumu noteica, no kopējā saražotā piena daudzuma atskaitot piegādāto daudzumu un aplēsto pašu patēriņu. Komisija uzskatīja, ka ir apspriežami vienīgi Čehijas Republikas un Igaunijas sākotnējie pieprasījumi.

| 19. | Dati, kas atspoguļoti 3. tabulā, liecina, ka Centrāleiropas un Austrumeiropas kandidātvalstis, izņemot Poliju, ir pamatojušas sākotnējos pieprasījumus ar tādiem datiem par tiešo tirdzniecību, kuri krietni pārsniedz Komisijas aplēses.
  3. tabula
  Piena un piena produktu tiešās tirdzniecības dinamika














  (tonnās) |
| --- | --- |
| | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SL | SK | Kopā |
| Sākotnējais pieprasījums (1) | 155 000 | 90 000 | 300 000 | 550 000 | 200 000 | 564 000 | 139 000 | 61 800 | 2 059 800 |
| 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Komisijas nostāja (2) | 26 686 | 77 833 | 84 307 | 284 667 | 156 333 | 1 918 867 | 92 875 | 14 000 | 2 655 568 |
| 17 | 86 | 28 | 52 | 78 | 340 | 67 | 23 | 129 |
| Apstiprinātā kvota (3) | 68 904 | 87 365 | 226 452 | 390 499 | 164 630 | 464 017 | 93 361 | 22 506 | 1 517 734 |
| 44 | 97 | 75 | 71 | 82 | 82 | 67 | 36 | 74 |
| 2004.–2005. g. kvotas izlietojums (4) | 2 776 | 9 585 | 11 380 | 76 301 | 25 978 | 308 934 | 20 278 | 6 803 | 462 906 |
| 2 | 11 | 4 | 14 | 13 | 55 | 15 | 11 | 22 |
| 2005.–2006. g. kvotas izlietojums (5) | 2 600 | 8 565 | 10 748 | 55 985 | 19 313 | 195 038 | 20 085 | 3 657 | 315 991 |
| 2 | 10 | 4 | 10 | 10 | 35 | 14 | 6 | 15 |
| (1) un (2) | Komisijas dokuments SEC(2002) 95 galīgā redakcija, 30.1.2002., kā arī dokumenti CONF-H 21/02, COHF-PL 45/02 un CONF-SI 21/02, 20.6.2002. |

19.

Dati, kas atspoguļoti 3. tabulā, liecina, ka Centrāleiropas un Austrumeiropas kandidātvalstis, izņemot Poliju, ir pamatojušas sākotnējos pieprasījumus ar tādiem datiem par tiešo tirdzniecību, kuri krietni pārsniedz Komisijas aplēses.

3. tabula

Piena un piena produktu tiešās tirdzniecības dinamika

(tonnās)

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SL

SK

Kopā

Sākotnējais pieprasījums (1)

155 000

90 000

300 000

550 000

200 000

564 000

139 000

61 800

2 059 800

100

100

100

100

100

100

100

100

100

Komisijas nostāja (2)

26 686

77 833

84 307

284 667

156 333

1 918 867

92 875

14 000

2 655 568

17

86

28

52

78

340

67

23

129

Apstiprinātā kvota (3)

68 904

87 365

226 452

390 499

164 630

464 017

93 361

22 506

1 517 734

44

97

75

71

82

82

67

36

74

2004.–2005. g. kvotas izlietojums (4)

2 776

9 585

11 380

76 301

25 978

308 934

20 278

6 803

462 906

2

11

4

14

13

55

15

11

22

2005.–2006. g. kvotas izlietojums (5)

2 600

8 565

10 748

55 985

19 313

195 038

20 085

3 657

315 991

2

10

4

10

10

35

14

6

15

(1) un (2)

Komisijas dokuments SEC(2002) 95 galīgā redakcija, 30.1.2002., kā arī dokumenti CONF-H 21/02, COHF-PL 45/02 un CONF-SI 21/02, 20.6.2002.

| (3) | Regula (EK) Nr. 1788/2003, I pielikums. |
| --- | --- |

(3)

Regula (EK) Nr. 1788/2003, I pielikums.

| (4) | Dalībvalstu atbildes uz anketas jautājumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 595/2004 26. pantā (dati ekstrapolēti uz 12 mēnešiem, atsaucoties uz 11 mēnešu rezultātiem, atskaitot Igauniju), kā arī Polijas (ARR) un Slovēnijas (ARSKTRP) maksātāju iestāžu atbildes. |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstu atbildes uz anketas jautājumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 595/2004 26. pantā (dati ekstrapolēti uz 12 mēnešiem, atsaucoties uz 11 mēnešu rezultātiem, atskaitot Igauniju), kā arī Polijas (ARR) un Slovēnijas (ARSKTRP) maksātāju iestāžu atbildes.

| (5) | Dalībvalstu atbildes uz anketas jautājumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 595/2004 26. pantā. |
| --- | --- |

(5)

Dalībvalstu atbildes uz anketas jautājumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 595/2004 26. pantā.

Ražotāju deklarētie tiešās tirdzniecības dati atkārtoti tiek uzrādīti zemāki nekā jebkuras statistiskās aplēses

| 20. | Saskaņā ar 3. tabulā atspoguļotajiem datiem deklarētie tiešās tirdzniecības apjomi kvotu piemērošanas pirmo divu gadu laikā (2004.–2005. g. un 2005.–2006. g.) ir bijuši tikai neliela daļa no piešķirtajām kvotām. Visās Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīs kopā starpība starp uzskaitītajiem daudzumiem tiešajā tirdzniecībā un piešķirtajiem references daudzumiem ir vairāk nekā 1 miljons tonnu. Vismaz daļēji to var izskaidrot tādējādi, ka ar tiešās tirdzniecības apjoma aplēšanai izmantoto metodi ieguva rezultātus, kuri bija visai tālu no realitātes, jo nebija statistikas datu, un tāpēc nākamo dalībvalstu vajadzības nākotnē tika novērtētas daudzkārt par augstu. Šī pārvērtēšana vēlāk bija izdevīga komerciāliem piena ražotājiem, kuri nodarbojās tikai ar piegādi un kuriem bija atļauts pieprasīt tiešās tirdzniecības kvotas, lai pēc tam tās pārvērstu piegādes kvotās. |
| --- | --- |

20.

Saskaņā ar 3. tabulā atspoguļotajiem datiem deklarētie tiešās tirdzniecības apjomi kvotu piemērošanas pirmo divu gadu laikā (2004.–2005. g. un 2005.–2006. g.) ir bijuši tikai neliela daļa no piešķirtajām kvotām. Visās Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīs kopā starpība starp uzskaitītajiem daudzumiem tiešajā tirdzniecībā un piešķirtajiem references daudzumiem ir vairāk nekā 1 miljons tonnu. Vismaz daļēji to var izskaidrot tādējādi, ka ar tiešās tirdzniecības apjoma aplēšanai izmantoto metodi ieguva rezultātus, kuri bija visai tālu no realitātes, jo nebija statistikas datu, un tāpēc nākamo dalībvalstu vajadzības nākotnē tika novērtētas daudzkārt par augstu. Šī pārvērtēšana vēlāk bija izdevīga komerciāliem piena ražotājiem, kuri nodarbojās tikai ar piegādi un kuriem bija atļauts pieprasīt tiešās tirdzniecības kvotas, lai pēc tam tās pārvērstu piegādes kvotās.

| 21. | Ja nesenos statistikas datus par tiešo tirdzniecību salīdzina ar daudzumiem, kas deklarēti kvotas abu pirmo piemērošanas gadu laikā (4. tabula), var secināt, ka kvotu pārvaldības iestādēm nav ziņu par lielu daļu no tiešajā tirdzniecībā realizētajiem daudzumiem un tie nav iekļauti valsts references daudzumu uzskaitē. No tiešajā tirdzniecībā realizētajiem daudzumiem 80 % nebija deklarēti Igaunijā un Ungārijā, 60 %–70 % – Slovēnijā, 60 %–65 % – Polijā un nedaudz mazāk nekā 40 % – Lietuvā. Palātas veiktās revīzijas laikā Igaunijas, Lietuvas, Ungārijas un Slovēnijas iestādes atzina, ka tiešajā tirdzniecībā realizētie daudzumi nav deklarēti pilnībā.
  4. tabula
  Tiešajā tirdzniecībā realizētais piens: statistikas dati un deklarētie daudzumi













  (tūkst. t) |
| --- | --- |
| Tiešā tirdzniecība | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SL | SK |
| Statistikas dati par kalendāra gadu |
| 1997 | n.d. | 74 | 467 | n.d. | 146 | 1 663 | n.d. | 59 |
| 1998 | n.d. | 75 | 345 | n.d. | 150 | 1 953 | n.d. | 62 |
| 1999 | n.d. | 85 | 294 | n.d. | 148 | 2 141 | n.d. | 65 |
| 2000 | 22 | 97 | 309 | n.d. | 147 | 1 700 | 91 | n.d. |
| 2001 | 21 | 120 | 330 | 192 | 85 | 1 239 | 84 | n.d. |
| 2002 | 13 | 63 | n.d. | 142 | 77 | 1 141 | 119 | 31 |
| 2003 | 4 | 53 | n.d. | 124 | 168 | 1 318 | 78 | 32 |
| 2004 | 2 | 67 | n.d. | 76 | 116 | 869 | 65 | 13 |
| 2005 | 4 | 66 | n.d. | 91 | 159 | 484 | 58 | 7 |
| Kvotas gadā deklarētie daudzumi |
| 2004–2005 | 3 | 10 | 11 | 76 | 26 | 309 | 20 | 7 |
| 2005–2006 | 3 | 9 | 11 | 56 | 19 | 195 | 21 | 4 |
| n.d. – nav datu.
  CZ: Ziņojums Komisijai par restrukturizācijas rezerves piešķiršanu.
  EE: Lauksaimniecības ministrija (1997) un ziņojums Komisijai par restrukturizācijas rezerves piešķiršanu (1998–2005). Datu ekstrapolēšana uz 12 mēnešiem, atsaucoties uz 9 mēnešu rezultātiem 2005. gadā.
  LV: Papildu informācija Latvijas Republikas pozīcijas izklāstam (CONF-LV 26/02).
  LT: Lauksaimniecības ministrija (2001–2004) un ziņojums Komisijai par restrukturizācijas rezerves piešķiršanu (2005).
  HU: Ungārijas Centrālā statistikas pārvalde (KSH).
  PL: Polijas Centrālā statistikas pārvalde (1997–1999) un ziņojums Komisijai par restrukturizācijas rezerves piešķiršanu (2000–2005).
  SL: Ziņojums Komisijai par restrukturizācijas rezerves piešķiršanu.
  SK: Lauksaimniecības maksājumu aģentūra APA (1997–1999) un ziņojums Komisijai par restrukturizācijas rezerves piešķiršanu (2002–2005).
  Atbildes uz anketas jautājumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 595/2004 26. pantā, un maksātāju iestāžu iesniegtie dati (PL un SL). 2004.–2005. kvotas gadam (11 mēneši), ekstrapolācija uz 12 mēnešiem (CZ, LV, LT, HU un SK). |

21.

Ja nesenos statistikas datus par tiešo tirdzniecību salīdzina ar daudzumiem, kas deklarēti kvotas abu pirmo piemērošanas gadu laikā (4. tabula), var secināt, ka kvotu pārvaldības iestādēm nav ziņu par lielu daļu no tiešajā tirdzniecībā realizētajiem daudzumiem un tie nav iekļauti valsts references daudzumu uzskaitē. No tiešajā tirdzniecībā realizētajiem daudzumiem 80 % nebija deklarēti Igaunijā un Ungārijā, 60 %–70 % – Slovēnijā, 60 %–65 % – Polijā un nedaudz mazāk nekā 40 % – Lietuvā. Palātas veiktās revīzijas laikā Igaunijas, Lietuvas, Ungārijas un Slovēnijas iestādes atzina, ka tiešajā tirdzniecībā realizētie daudzumi nav deklarēti pilnībā.

4. tabula

Tiešajā tirdzniecībā realizētais piens: statistikas dati un deklarētie daudzumi

(tūkst. t)

Tiešā tirdzniecība

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SL

SK

Statistikas dati par kalendāra gadu

1997

n.d.

74

467

n.d.

146

1 663

n.d.

59

1998

n.d.

75

345

n.d.

150

1 953

n.d.

62

1999

n.d.

85

294

n.d.

148

2 141

n.d.

65

2000

22

97

309

n.d.

147

1 700

91

n.d.

2001

21

120

330

192

85

1 239

84

n.d.

2002

13

63

n.d.

142

77

1 141

119

31

2003

4

53

n.d.

124

168

1 318

78

32

2004

2

67

n.d.

76

116

869

65

13

2005

4

66

n.d.

91

159

484

58

7

Kvotas gadā deklarētie daudzumi

2004–2005

3

10

11

76

26

309

20

7

2005–2006

3

9

11

56

19

195

21

4

n.d. – nav datu.

CZ: Ziņojums Komisijai par restrukturizācijas rezerves piešķiršanu.

EE: Lauksaimniecības ministrija (1997) un ziņojums Komisijai par restrukturizācijas rezerves piešķiršanu (1998–2005). Datu ekstrapolēšana uz 12 mēnešiem, atsaucoties uz 9 mēnešu rezultātiem 2005. gadā.

LV: Papildu informācija Latvijas Republikas pozīcijas izklāstam (CONF-LV 26/02).

LT: Lauksaimniecības ministrija (2001–2004) un ziņojums Komisijai par restrukturizācijas rezerves piešķiršanu (2005).

HU: Ungārijas Centrālā statistikas pārvalde (KSH).

PL: Polijas Centrālā statistikas pārvalde (1997–1999) un ziņojums Komisijai par restrukturizācijas rezerves piešķiršanu (2000–2005).

SL: Ziņojums Komisijai par restrukturizācijas rezerves piešķiršanu.

SK: Lauksaimniecības maksājumu aģentūra APA (1997–1999) un ziņojums Komisijai par restrukturizācijas rezerves piešķiršanu (2002–2005).

Atbildes uz anketas jautājumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 595/2004 26. pantā, un maksātāju iestāžu iesniegtie dati (PL un SL). 2004.–2005. kvotas gadam (11 mēneši), ekstrapolācija uz 12 mēnešiem (CZ, LV, LT, HU un SK).

| 22. | Kvotu sistēmas mērķis nosaka, ka dalībvalstu atbildīgajām iestādēm ir jāpārbauda, vai kvotu īpašnieki pilnībā deklarē tiešajā tirdzniecībā realizētos daudzumus. To rīcībā ir jābūt informācijai, kas nepieciešama, lai kaut vai aptuveni noteiktu, ka to ražotāju produkcija, kuriem nav piešķirtas kvotas, netiek realizēta, citiem vārdiem sakot, ka to lieto vienīgi pašu patēriņam. |
| --- | --- |

22.

Kvotu sistēmas mērķis nosaka, ka dalībvalstu atbildīgajām iestādēm ir jāpārbauda, vai kvotu īpašnieki pilnībā deklarē tiešajā tirdzniecībā realizētos daudzumus. To rīcībā ir jābūt informācijai, kas nepieciešama, lai kaut vai aptuveni noteiktu, ka to ražotāju produkcija, kuriem nav piešķirtas kvotas, netiek realizēta, citiem vārdiem sakot, ka to lieto vienīgi pašu patēriņam.

Komisija piešķīra īpašo restrukturizācijas rezervi, pamatojoties uz informāciju, ko bija grūti pārbaudīt

| 23. | Jauno Centrāleiropas un Austrumeiropas dalībvalstu pienākums bija vēlākais līdz 2005. gada 31. decembrim nosūtīt Komisijai ziņojumu, kurā sniegts piena nozares restrukturizācijas procesa rezultātu un tendenču detalizēts izklāsts (12). Sākot no 2006. gada 1. aprīļa, varēja piešķirt īpašo restrukturizācijas rezervi tādā apjomā, par ko laikposmā no 1998. gada Igaunijai un Latvijai un no 2000. gada Čehijas Republikai, Lietuvai, Ungārijai, Polijai, Slovēnijai un Slovākijai ir samazinājies piena un piena produktu patēriņš saimniecības līmenī katrā no šīm valstīm. |
| --- | --- |

23.

Jauno Centrāleiropas un Austrumeiropas dalībvalstu pienākums bija vēlākais līdz 2005. gada 31. decembrim nosūtīt Komisijai ziņojumu, kurā sniegts piena nozares restrukturizācijas procesa rezultātu un tendenču detalizēts izklāsts (12). Sākot no 2006. gada 1. aprīļa, varēja piešķirt īpašo restrukturizācijas rezervi tādā apjomā, par ko laikposmā no 1998. gada Igaunijai un Latvijai un no 2000. gada Čehijas Republikai, Lietuvai, Ungārijai, Polijai, Slovēnijai un Slovākijai ir samazinājies piena un piena produktu patēriņš saimniecības līmenī katrā no šīm valstīm.

| 24. | Pamatojoties uz minētajiem ziņojumiem, Komisija attiecīgajām dalībvalstīm piešķīra īpašo restrukturizācijas rezervi pilnībā jeb 671 418 tonnas, tādējādi šīm dalībvalstīm sākotnēji piešķirtos valsts references daudzumus palielinot par 3,7 % (13). |
| --- | --- |

24.

Pamatojoties uz minētajiem ziņojumiem, Komisija attiecīgajām dalībvalstīm piešķīra īpašo restrukturizācijas rezervi pilnībā jeb 671 418 tonnas, tādējādi šīm dalībvalstīm sākotnēji piešķirtos valsts references daudzumus palielinot par 3,7 % (13).

| 25. | Lai gan dati par tiešo tirdzniecību un pašu patēriņu nav īpaši ticami, jo bija grūti iedalīt nepiegādātos piena daudzumus abās statistiskajās kategorijās, Komisija kā galveno novērtēšanas kritēriju izmantoja pašu patēriņa dinamiku saskaņā ar dalībvalstu sniegtajām ziņām un nemaz neapšaubīja informāciju, ko tai sniedza dalībvalstu iestādes, pat tad ne, kad bija veikta sasaistu pārbaude un šo ziņu salīdzināšana ar atbildēm ikgadējās anketās par piena kvotu piemērošanu. Visas pārbaudītās dalībvalstis, izņemot Lietuvu, ziņoja par piena un piena produktu pašu patēriņa samazināšanos saimniecībās. |
| --- | --- |

25.

Lai gan dati par tiešo tirdzniecību un pašu patēriņu nav īpaši ticami, jo bija grūti iedalīt nepiegādātos piena daudzumus abās statistiskajās kategorijās, Komisija kā galveno novērtēšanas kritēriju izmantoja pašu patēriņa dinamiku saskaņā ar dalībvalstu sniegtajām ziņām un nemaz neapšaubīja informāciju, ko tai sniedza dalībvalstu iestādes, pat tad ne, kad bija veikta sasaistu pārbaude un šo ziņu salīdzināšana ar atbildēm ikgadējās anketās par piena kvotu piemērošanu. Visas pārbaudītās dalībvalstis, izņemot Lietuvu, ziņoja par piena un piena produktu pašu patēriņa samazināšanos saimniecībās.

| 26. | Tomēr Komisijai iesūtīto ziņu ticamību var apšaubīt. Piemēram, Čehijas Republikā pašu patēriņa straujais kritums no 2000. līdz 2004. gadam ir izskaidrojams galvenokārt ar piena produkcijas samazināšanos, un tirgum paredzētā piena ražošana palielinājās tikai par 0,8 %. Latvijas un Slovākijas iestādes ir iesniegušas statistikas datus par pašu patēriņu, kas būtiski atšķiras no datiem par to pašu periodu, kurus izmantoja pievienošanās sarunu laikā. Lietuvai paredzēto īpašo rezervi piešķīra pilnībā, lai gan valsts iestāžu iesniegtie dati neliecināja, ka pašu patēriņš būtu ievērojami samazinājies. Igaunijas, Ungārijas, Polijas un Slovēnijas statistikas datu sasaistu pārbaude (5. tabula) liecina, ka šo dalībvalstu iesniegtajos ziņojumos dati par pašu patēriņu bija novērtēti par zemu un/vai tiešajā tirdzniecībā realizētie daudzumi netika deklarēti pilnībā.
  5. tabula
  Pašu patēriņam izmantotā un nerealizētā piena daudzuma salīdzinājums















  (tūkst. t) |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | 1. pieeja
  Pašu patēriņš saskaņā ar dalībvalstu iesniegtajiem ziņojumiem | 2. pieeja
  Aplēstais pašu patēriņš (saražotie, bet nedeklarētie daudzumi) |
| 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2004/2005 | 2005/2006 |
| CZ | | | 199 | 174 | 197 | 114 | 70 | 70 | 63 | 72 |
| EE | 108 | 122 | 111 | 122 | 43 | 66 | 63 | 37 | 123 | 93 |
| LV | 381 | 349 | 357 | 343 | 350 | 302 | 268 | 251 | 271 | 232 |
| LT | n.d. | n.d. | n.d. | 554 | 663 | 629 | 632 | 614 | 563 | 615 |
| HU | 68 | 63 | 53 | 65 | 28 | 26 | 22 | 20 | 284 | 344 |
| PL | | | 3 408 | 3 409 | 3 296 | 3 039 | 2 802 | 2 625 | 3 167 | 2 814 |
| SL | | | 99 | 96 | 119 | 85 | 82 | 79 | 131 | 120 |
| SK | 234 | 176 | 169 | 167 | 163 | 134 | 128 | 102 | 123 | 87 |
| n.d. – nav datu.
  1. pieeja: ziņojumi Komisijai par restrukturizācijas rezerves piešķiršanu. Dati par atsauces gadu ir pasvītroti.
  2. pieeja: Starpība starp kalendārā gada laikā saražoto (saskaņā ar ziņojumiem Komisijai par restrukturizācijas rezerves piešķiršanu) un daudzumiem, kas deklarēti maksātājām iestādēm (atbildes uz anketas jautājumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 595/2004 26. pantā). |

26.

Tomēr Komisijai iesūtīto ziņu ticamību var apšaubīt. Piemēram, Čehijas Republikā pašu patēriņa straujais kritums no 2000. līdz 2004. gadam ir izskaidrojams galvenokārt ar piena produkcijas samazināšanos, un tirgum paredzētā piena ražošana palielinājās tikai par 0,8 %. Latvijas un Slovākijas iestādes ir iesniegušas statistikas datus par pašu patēriņu, kas būtiski atšķiras no datiem par to pašu periodu, kurus izmantoja pievienošanās sarunu laikā. Lietuvai paredzēto īpašo rezervi piešķīra pilnībā, lai gan valsts iestāžu iesniegtie dati neliecināja, ka pašu patēriņš būtu ievērojami samazinājies. Igaunijas, Ungārijas, Polijas un Slovēnijas statistikas datu sasaistu pārbaude (5. tabula) liecina, ka šo dalībvalstu iesniegtajos ziņojumos dati par pašu patēriņu bija novērtēti par zemu un/vai tiešajā tirdzniecībā realizētie daudzumi netika deklarēti pilnībā.

5. tabula

Pašu patēriņam izmantotā un nerealizētā piena daudzuma salīdzinājums

(tūkst. t)

Dalībvalsts

1. pieeja

Pašu patēriņš saskaņā ar dalībvalstu iesniegtajiem ziņojumiem

2. pieeja

Aplēstais pašu patēriņš (saražotie, bet nedeklarētie daudzumi)

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2004/2005

2005/2006

CZ

199

174

197

114

70

70

63

72

EE

108

122

111

122

43

66

63

37

123

93

LV

381

349

357

343

350

302

268

251

271

232

LT

n.d.

n.d.

n.d.

554

663

629

632

614

563

615

HU

68

63

53

65

28

26

22

20

284

344

PL

3 408

3 409

3 296

3 039

2 802

2 625

3 167

2 814

SL

99

96

119

85

82

79

131

120

SK

234

176

169

167

163

134

128

102

123

87

n.d. – nav datu.

1. pieeja: ziņojumi Komisijai par restrukturizācijas rezerves piešķiršanu. Dati par atsauces gadu ir pasvītroti.

2. pieeja: Starpība starp kalendārā gada laikā saražoto (saskaņā ar ziņojumiem Komisijai par restrukturizācijas rezerves piešķiršanu) un daudzumiem, kas deklarēti maksātājām iestādēm (atbildes uz anketas jautājumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 595/2004 26. pantā).

INDIVIDUĀLĀ REFERNCES DAUDZUMA (INDIVIDUĀLĀS KVOTAS) PIEŠĶIRŠANA

Katrai dalībvalstij atšķirīgi atskaites periodi saskaņā ar pievienošanās līgumiem

| 27. | Valsts iestādes paziņoja ražotājiem individuālos references daudzumus pirms pirmā kvotas piemērošanas gada. Polija un Slovēnija, kurām individuālie references daudzumi bija jāsāk piemērot tikai no 2005. gada 1. aprīļa, tomēr spēja piešķirt individuālās kvotas 2004.–2005. kvotas gadā un tās piešķīra arī 2005.–2006. gadā. |
| --- | --- |

27.

Valsts iestādes paziņoja ražotājiem individuālos references daudzumus pirms pirmā kvotas piemērošanas gada. Polija un Slovēnija, kurām individuālie references daudzumi bija jāsāk piemērot tikai no 2005. gada 1. aprīļa, tomēr spēja piešķirt individuālās kvotas 2004.–2005. kvotas gadā un tās piešķīra arī 2005.–2006. gadā.

Individuālo piegādes kvotu sākotnējā piešķiršana

| 28. | Piešķirot individuālos references daudzumus piegādei, Ungārija un Slovākija nebija ņēmušas vērā maksimālo daudzumu, kas minēts ES tiesību aktos (14); šīs dalībvalstis bija piešķīrušas tādas piegādes kvotas, kuru kopsumma bija lielāka par maksimālo daudzumu (15). Pārlieku lielu kvotu piešķiršana varēja izraisīt pārāk ātru pieejamā valsts references daudzuma izlietošanu, mudinot ražotājus ražot vairāk. |
| --- | --- |

28.

Piešķirot individuālos references daudzumus piegādei, Ungārija un Slovākija nebija ņēmušas vērā maksimālo daudzumu, kas minēts ES tiesību aktos (14); šīs dalībvalstis bija piešķīrušas tādas piegādes kvotas, kuru kopsumma bija lielāka par maksimālo daudzumu (15). Pārlieku lielu kvotu piešķiršana varēja izraisīt pārāk ātru pieejamā valsts references daudzuma izlietošanu, mudinot ražotājus ražot vairāk.

| 29. | Ungārijā pārlieku lielo kvotu piešķiršanu atrisināja tikai 2006.–2007. kvotas gadā, kad Padome atļāva Komisijai 2005.–2006. kvotas gadam pēc dalībvalstu lūguma no valsts rezerves tiešajai tirdzniecībai paredzētos daudzumus pārveidot piegādes daudzumos (16). |
| --- | --- |

29.

Ungārijā pārlieku lielo kvotu piešķiršanu atrisināja tikai 2006.–2007. kvotas gadā, kad Padome atļāva Komisijai 2005.–2006. kvotas gadam pēc dalībvalstu lūguma no valsts rezerves tiešajai tirdzniecībai paredzētos daudzumus pārveidot piegādes daudzumos (16).

| 30. | Slovākijas iestādes nodrošināja, lai individuālās piegādes kvotas vairs nepārsniegtu valsts references daudzumu 2004.–2005. kvotas gada beigās. Tomēr metode, ko izmantoja līdzsvara panākšanai, neatbilda ES tiesību aktiem (17). Komisija apstiprināja Slovākijas iestāžu priekšlikumu par valsts references daudzumu galīgu sadalīšanu “piegādē” un “tiešajā tirdzniecībā” 2004.–2005. kvotas gadam, lai gan saskaņā ar šo priekšlikumu papildu daudzumi, ko novirzīja piegādei, bija lielāki par daudzumiem, ko pārveidoja pēc ražotāju pieprasījuma. |
| --- | --- |

30.

Slovākijas iestādes nodrošināja, lai individuālās piegādes kvotas vairs nepārsniegtu valsts references daudzumu 2004.–2005. kvotas gada beigās. Tomēr metode, ko izmantoja līdzsvara panākšanai, neatbilda ES tiesību aktiem (17). Komisija apstiprināja Slovākijas iestāžu priekšlikumu par valsts references daudzumu galīgu sadalīšanu “piegādē” un “tiešajā tirdzniecībā” 2004.–2005. kvotas gadam, lai gan saskaņā ar šo priekšlikumu papildu daudzumi, ko novirzīja piegādei, bija lielāki par daudzumiem, ko pārveidoja pēc ražotāju pieprasījuma.

Individuālo tiešās tirdzniecības kvotu sākotnējā piešķiršana

| 31. | Dalībvalstis caurmērā piešķīra daudz zemākas individuālās kvotas tiešajai tirdzniecībai, nekā pieļāva valsts references daudzums (6. tabula). Izņēmums ir Polija. Izrādījās, ka Polijai piešķirtais valsts references daudzums tiešajai tirdzniecībai (464 017 tonnas) ir pārāk mazs, salīdzinot ar ražotāju pieprasīto daudzumu (715 921 tonna). Tāpēc Polijas iestādes ierobežoja daudzumu maksimālo summu līdz 64 % no ražotāju pieprasītā.
  6. tabula
  Individuālo tiešās tirdzniecības kvotu piešķiršana (2004.–2005. kvotas gads)













  (tonnās) |
| --- | --- |
| Daudzumi | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK |
| Tiešajā tirdzniecībā realizējamais maksimālais daudzums
  (1) | 68 904 | 87 365 | 226 452 | 390 499 | 164 630 | 464 017 | 93 361 | 22 506 |
| Kopējie sākotnēji piešķirtie daudzumi
  (2) | 4 360 | 11 585 | 96 580 | 115 698 | 20 018 | 458 190 | 69 446 | 11 250 |
| (2)/(1) | 6 % | 13 % | 43 % | 30 % | 12 % | 99 % | 74 % | 50 % |
| (1): Regula (EK) Nr. 1788/2003.
  (2): Individuālie references daudzumi, kas piešķirti ražotājiem 2004.–2005. kvotas gada sākumā (maksātāju iestāžu sniegtie dati). |

31.

Dalībvalstis caurmērā piešķīra daudz zemākas individuālās kvotas tiešajai tirdzniecībai, nekā pieļāva valsts references daudzums (6. tabula). Izņēmums ir Polija. Izrādījās, ka Polijai piešķirtais valsts references daudzums tiešajai tirdzniecībai (464 017 tonnas) ir pārāk mazs, salīdzinot ar ražotāju pieprasīto daudzumu (715 921 tonna). Tāpēc Polijas iestādes ierobežoja daudzumu maksimālo summu līdz 64 % no ražotāju pieprasītā.

6. tabula

Individuālo tiešās tirdzniecības kvotu piešķiršana (2004.–2005. kvotas gads)

(tonnās)

Daudzumi

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Tiešajā tirdzniecībā realizējamais maksimālais daudzums

(1)

68 904

87 365

226 452

390 499

164 630

464 017

93 361

22 506

Kopējie sākotnēji piešķirtie daudzumi

(2)

4 360

11 585

96 580

115 698

20 018

458 190

69 446

11 250

(2)/(1)

6 %

13 %

43 %

30 %

12 %

99 %

74 %

50 %

(1): Regula (EK) Nr. 1788/2003.

(2): Individuālie references daudzumi, kas piešķirti ražotājiem 2004.–2005. kvotas gada sākumā (maksātāju iestāžu sniegtie dati).

Komerciālie ražotāji, kas saņēma kvotu, ir puse no visiem piena ražotājiem

| 32. | Ražotāji pievienojas kvotu sistēmai pēc pašu iniciatīvas. Viņiem pēc pieprasījuma piešķir references daudzumus saskaņā ar valsts noteikto kārtību. Vairumā Centrāleiropas un Austrumeiropas jauno dalībvalstu apmēram puse piena ražotāju nav pievienojusies kvotu sistēmai (7. tabula un 3. izcēlums). Aplēstais sistēmai pievienojušos ražotāju daudzums ir īpaši zems Slovākijā (6 %), Igaunijā (mazāk nekā 20 %) un Ungārijā (starp 30 % un 40 %). Saskaņā ar Palātas novērtējumu astoņās jaunajās dalībvalstīs ārpus kvotu sistēmas saražo apmēram 3,64 miljonus tonnu piena produktu (18) jeb 17 % no to kopējās produkcijas.
  7. tabula
  Piena saimniecību skaits un kvotas īpašnieku skaits (2004.–2005. un 2005.–2006. kvotas gads)














  2004–2005 | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SL | SK | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005–2006 |
| (1)
  Saimniecības | 8 450 | 12 400 | 61 239 | 195 231 | 22 000 | 734 112 | 17 190 | 14 230 | 1 064 852 |
| 6 780 | 9 210 | 50 900 | 170 790 | 16 250 | 727 100 | 19 710 | 13 460 | 1 014 199 |
| (2)
  Piegādes (ražotāji) | 2 950 | 1 585 | 24 409 | 99 384 | 5 194 | 310 460 | 10 148 | 800 | 454 930 |
| 2 871 | 1 525 | 22 919 | 86 601 | 4 821 | 284 475 | 9 509 | 740 | 413 461 |
| (3)
  Tiešā tirdzniecība (ražotāji) | 252 | 443 | 2 253 | 22 516 | 1 284 | 76 014 | 2 624 | 99 | 105 485 |
| 264 | 437 | 1 808 | 16 027 | 1 561 | 52 837 | 2 509 | 100 | 75 543 |
| (4)
  Kopā | 2 991 | 1 859 | 25 457 | 112 073 | 6 076 | 374 000 | 10 575 | 814 | 533 845 |
| 2 903 | 1 752 | 24 039 | 98 387 | 5 980 | 330 019 | 9 956 | 766 | 473 802 |
| (5)
  Kvotu sistēmai nepievienojušās saimniecības | 5 459 | 10 541 | 35 782 | 83 158 | 15 924 | 360 112 | 6 615 | 13 416 | 531 007 |
| 65 % | 85 % | 58 % | 43 % | 72 % | 49 % | 39 % | 94 % | 50 % |
| 3 877 | 7 458 | 26 861 | 72 403 | 10 270 | 397 081 | 9 754 | 12 694 | 540 397 |
| 57 % | 81 % | 53 % | 42 % | 63 % | 55 % | 50 % | 94 % | 53 % |
| (1) 2004.–2005 kvotas gads: Eurostat dati par 2003. g. par visām dalībvalstīm, izņemot Latviju (Centrālā statistikas biroja dati par 2004. gadu), Lietuvu (Lauksaimniecības informācijas un lauku uzņēmējdarbības centra dati par 2004. gadu) un Poliju (Polijas maksātājas iestādes ARR dati par 2004. gadu); 2005.–2006. kvotas gads: Eurostat 2005. gada dati.
  (2), (3) un (4): atbildes uz anketas jautājumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 595/2004 26. pantā, un maksātāju iestāžu dati (Polijai un Slovēnijai par 2004.–2005. g.) |

32.

Ražotāji pievienojas kvotu sistēmai pēc pašu iniciatīvas. Viņiem pēc pieprasījuma piešķir references daudzumus saskaņā ar valsts noteikto kārtību. Vairumā Centrāleiropas un Austrumeiropas jauno dalībvalstu apmēram puse piena ražotāju nav pievienojusies kvotu sistēmai (7. tabula un 3. izcēlums). Aplēstais sistēmai pievienojušos ražotāju daudzums ir īpaši zems Slovākijā (6 %), Igaunijā (mazāk nekā 20 %) un Ungārijā (starp 30 % un 40 %). Saskaņā ar Palātas novērtējumu astoņās jaunajās dalībvalstīs ārpus kvotu sistēmas saražo apmēram 3,64 miljonus tonnu piena produktu (18) jeb 17 % no to kopējās produkcijas.

7. tabula

Piena saimniecību skaits un kvotas īpašnieku skaits (2004.–2005. un 2005.–2006. kvotas gads)

2004–2005

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SL

SK

Kopā

2005–2006

(1)

Saimniecības

8 450

12 400

61 239

195 231

22 000

734 112

17 190

14 230

1 064 852

6 780

9 210

50 900

170 790

16 250

727 100

19 710

13 460

1 014 199

(2)

Piegādes (ražotāji)

2 950

1 585

24 409

99 384

5 194

310 460

10 148

800

454 930

2 871

1 525

22 919

86 601

4 821

284 475

9 509

740

413 461

(3)

Tiešā tirdzniecība (ražotāji)

252

443

2 253

22 516

1 284

76 014

2 624

99

105 485

264

437

1 808

16 027

1 561

52 837

2 509

100

75 543

(4)

Kopā

2 991

1 859

25 457

112 073

6 076

374 000

10 575

814

533 845

2 903

1 752

24 039

98 387

5 980

330 019

9 956

766

473 802

(5)

Kvotu sistēmai nepievienojušās saimniecības

5 459

10 541

35 782

83 158

15 924

360 112

6 615

13 416

531 007

65 %

85 %

58 %

43 %

72 %

49 %

39 %

94 %

50 %

3 877

7 458

26 861

72 403

10 270

397 081

9 754

12 694

540 397

57 %

81 %

53 %

42 %

63 %

55 %

50 %

94 %

53 %

(1) 2004.–2005 kvotas gads: Eurostat dati par 2003. g. par visām dalībvalstīm, izņemot Latviju (Centrālā statistikas biroja dati par 2004. gadu), Lietuvu (Lauksaimniecības informācijas un lauku uzņēmējdarbības centra dati par 2004. gadu) un Poliju (Polijas maksātājas iestādes ARR dati par 2004. gadu); 2005.–2006. kvotas gads: Eurostat 2005. gada dati.

(2), (3) un (4): atbildes uz anketas jautājumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 595/2004 26. pantā, un maksātāju iestāžu dati (Polijai un Slovēnijai par 2004.–2005. g.)

| 33. | Tomēr nelielais kvotai pievienojušos ražotāju skaits nav pietiekams rādītājs, lai apšaubītu jauno dalībvalstu administratīvo spēju ieviest piena kvotu sistēmu. Jāatgādina, ka caurmērā 70 % jauno Centrāleiropas un Austrumeiropas dalībvalstu saimniecību ir ne vairāk par divām govīm un tādējādi tās var pieskaitīt naturālām vai daļēji naturālām saimniecībām. Tā kā šo sīksaimniecību kopskaits (680 000) ir par 25 % lielāks nekā to saimniecību kopskaits, kuras nav pievienojušās kvotu sistēmai, var secināt, ka vairums saimniecību bez kvotām patiešām ir nekomerciālas vai puskomerciālas saimniecības. |
| --- | --- |

33.

Tomēr nelielais kvotai pievienojušos ražotāju skaits nav pietiekams rādītājs, lai apšaubītu jauno dalībvalstu administratīvo spēju ieviest piena kvotu sistēmu. Jāatgādina, ka caurmērā 70 % jauno Centrāleiropas un Austrumeiropas dalībvalstu saimniecību ir ne vairāk par divām govīm un tādējādi tās var pieskaitīt naturālām vai daļēji naturālām saimniecībām. Tā kā šo sīksaimniecību kopskaits (680 000) ir par 25 % lielāks nekā to saimniecību kopskaits, kuras nav pievienojušās kvotu sistēmai, var secināt, ka vairums saimniecību bez kvotām patiešām ir nekomerciālas vai puskomerciālas saimniecības.

| 34. | Kvotu sistēmai pievienojušos ražotāju skaits ievērojami atšķiras katrā dalībvalstī. Dažas dalībvalstis ir pieļāvušas un veicinājušas mazu un ļoti mazu kvotu piešķiršanu. Piemēram, Latvijā 12 % kvotu īpašnieku un Lietuvā – 6 % īpašnieku pirmajā piena kvotas gadā piešķirtie references daudzumi ir mazāki par 1 000 kg (piegāde un/vai tiešā tirdzniecība). Savukārt Polijā, Igaunijā, Ungārijā, Slovēnijā un Čehijas Republikā tādu bija mazāk par 2 %. Slovākijā nevienam ražotājam nav piešķirts references daudzums, kas mazāks par 1 000 kg. Čehijas Republikā un Slovākijā kvotu piešķiršanas politika bija nepārprotami virzīta par labu lielajiem komerciālajiem ražotājiem. Šajās dalībvalstīs apmēram 75 % piegādes kvotu īpašnieku ganāmpulkā ir vairāk nekā 50 govis.

  3. izcēlums. Ražotāji bez piena kvotām. Lietuvas un Slovākijas piemērsLietuvā 43 % piena ražotāju vispār nebija piešķirtas kvotas.Kad valsts pievienojās ES, piena ražošana bija sadrumstalota – ar to nodarbojās daudzi ražotāji (195 231) –, un gandrīz visiem (95 %) piederēja piecas vai mazāk govis. Ražošanas strukturālā koncentrēšanās norit lēni, taču acīmredzami, ja pavēro, piemēram, kā laikā no 2001. līdz 2005. gadam pieauga to saimniecību skaits, kam bija sešas govis un vairāk (4 501 saimniecība 2001. gadā jeb 2 % no visām saimniecībām un 11 242 saimniecības 2005. gadā jeb 6,2 %). Cita starpā mazo saimniecību skaits sarūk arī zemes privatizēšanas dēļ, taču šādu saimniecību īpatsvars vēl arvien ir ievērojams.Revīzija apliecināja, ka piena kvotu informācijas kampaņa bija nopietna un adresēta visiem ražotājiem. Lietuvas piena nozares īpatnības ļauj uzskatīt, ka valsts iestāžu aptvertais ražotāju daudzums – 57 % pirmajā kvotas gadā – ir pieņemams.2004.–2005. kvotas gadā no 138 591 ražotāja, kam pieder viena vai divas govis, 77 484 ražotāji saņēma kvotu (19). Starpība jeb 61 107 ražotāji veido lielāko daļu no ražotājiem, kam nav kvotu (63 723). Iespējams, ka šie ražotāji, kam nav kvotas un saimniecībā ir viena vai divas govis, nodarbojas ar naturālo vai daļēji naturālo lauksaimniecību. Pārvaldības iestādēm ir jāpārbauda, vai šie ražotāji nenodarbojas ar nedeklarētu tiešo tirdzniecību.Slovākijā 94 % piena ražotāju vispār nebija piešķirtas kvotas.Slovākijas lauksaimniecībā ir vērojamas divas atšķirīgas tendences. Daudzas ģimeņu saimniecības (2001. gadā – 15 586 saimniecības, 2005. gadā – 9 853 saimniecības) pastāv līdzās ierobežotam skaitam saimniecību, kas darbojas kā uzņēmumi (2001. gadā – 2 087, 2005. gadā – 1 696 saimniecības). 2005. gadā 89 % ģimenes saimniecību piederēja tikai viena govs, 10 % – divas vai trīs. No saimniecībām, kuras darbojās kā uzņēmumi, 38 % bija vairāk nekā 50 govju. Piena govju ganāmpulki piederēja tikai 6 % ģimenes saimniecību un 94 % uzņēmumu.Piena kvotu sistēmu Slovākijā piemēroja jau pirms pievienošanās ES, taču nebija tiešās tirdzniecības kvotas, un piegādes kvotas piešķīra tikai tiem ražotājiem, kas piegādāja vairāk nekā 20 000 litru gadā. 2002. gadā 950 ražotājiem bija piešķirta kvota un apmēram 1 000 mazo ražotāju (20) nodarbojās ar tiešo tirdzniecību vai piegādāja mazāk nekā 20 000 litru gadā.Pirmajā kvotas gadā (2004.–2005. g.), piešķirot tikai 814 piegādes vai tiešās tirdzniecības kvotas, Slovākijas iestādes kvotu sistēmā iekļāva pirmām kārtām komerciālos ražotājus. Saskaņā ar revidentu aplēsēm 78 % piegādes kvotu īpašnieku pieder vismaz 50 govju, 21 % – 2 līdz 49 govis. Pavisam mazās kvotas, kas piešķirtas saimniecībām, kurās ir mazāk nekā divas govis, ir tikai 1 % no kopējā skaita. |
| --- | --- |

34.

Kvotu sistēmai pievienojušos ražotāju skaits ievērojami atšķiras katrā dalībvalstī. Dažas dalībvalstis ir pieļāvušas un veicinājušas mazu un ļoti mazu kvotu piešķiršanu. Piemēram, Latvijā 12 % kvotu īpašnieku un Lietuvā – 6 % īpašnieku pirmajā piena kvotas gadā piešķirtie references daudzumi ir mazāki par 1 000 kg (piegāde un/vai tiešā tirdzniecība). Savukārt Polijā, Igaunijā, Ungārijā, Slovēnijā un Čehijas Republikā tādu bija mazāk par 2 %. Slovākijā nevienam ražotājam nav piešķirts references daudzums, kas mazāks par 1 000 kg. Čehijas Republikā un Slovākijā kvotu piešķiršanas politika bija nepārprotami virzīta par labu lielajiem komerciālajiem ražotājiem. Šajās dalībvalstīs apmēram 75 % piegādes kvotu īpašnieku ganāmpulkā ir vairāk nekā 50 govis.

3. izcēlums. Ražotāji bez piena kvotām. Lietuvas un Slovākijas piemērsLietuvā 43 % piena ražotāju vispār nebija piešķirtas kvotas.Kad valsts pievienojās ES, piena ražošana bija sadrumstalota – ar to nodarbojās daudzi ražotāji (195 231) –, un gandrīz visiem (95 %) piederēja piecas vai mazāk govis. Ražošanas strukturālā koncentrēšanās norit lēni, taču acīmredzami, ja pavēro, piemēram, kā laikā no 2001. līdz 2005. gadam pieauga to saimniecību skaits, kam bija sešas govis un vairāk (4 501 saimniecība 2001. gadā jeb 2 % no visām saimniecībām un 11 242 saimniecības 2005. gadā jeb 6,2 %). Cita starpā mazo saimniecību skaits sarūk arī zemes privatizēšanas dēļ, taču šādu saimniecību īpatsvars vēl arvien ir ievērojams.Revīzija apliecināja, ka piena kvotu informācijas kampaņa bija nopietna un adresēta visiem ražotājiem. Lietuvas piena nozares īpatnības ļauj uzskatīt, ka valsts iestāžu aptvertais ražotāju daudzums – 57 % pirmajā kvotas gadā – ir pieņemams.2004.–2005. kvotas gadā no 138 591 ražotāja, kam pieder viena vai divas govis, 77 484 ražotāji saņēma kvotu (19). Starpība jeb 61 107 ražotāji veido lielāko daļu no ražotājiem, kam nav kvotu (63 723). Iespējams, ka šie ražotāji, kam nav kvotas un saimniecībā ir viena vai divas govis, nodarbojas ar naturālo vai daļēji naturālo lauksaimniecību. Pārvaldības iestādēm ir jāpārbauda, vai šie ražotāji nenodarbojas ar nedeklarētu tiešo tirdzniecību.Slovākijā 94 % piena ražotāju vispār nebija piešķirtas kvotas.Slovākijas lauksaimniecībā ir vērojamas divas atšķirīgas tendences. Daudzas ģimeņu saimniecības (2001. gadā – 15 586 saimniecības, 2005. gadā – 9 853 saimniecības) pastāv līdzās ierobežotam skaitam saimniecību, kas darbojas kā uzņēmumi (2001. gadā – 2 087, 2005. gadā – 1 696 saimniecības). 2005. gadā 89 % ģimenes saimniecību piederēja tikai viena govs, 10 % – divas vai trīs. No saimniecībām, kuras darbojās kā uzņēmumi, 38 % bija vairāk nekā 50 govju. Piena govju ganāmpulki piederēja tikai 6 % ģimenes saimniecību un 94 % uzņēmumu.Piena kvotu sistēmu Slovākijā piemēroja jau pirms pievienošanās ES, taču nebija tiešās tirdzniecības kvotas, un piegādes kvotas piešķīra tikai tiem ražotājiem, kas piegādāja vairāk nekā 20 000 litru gadā. 2002. gadā 950 ražotājiem bija piešķirta kvota un apmēram 1 000 mazo ražotāju (20) nodarbojās ar tiešo tirdzniecību vai piegādāja mazāk nekā 20 000 litru gadā.Pirmajā kvotas gadā (2004.–2005. g.), piešķirot tikai 814 piegādes vai tiešās tirdzniecības kvotas, Slovākijas iestādes kvotu sistēmā iekļāva pirmām kārtām komerciālos ražotājus. Saskaņā ar revidentu aplēsēm 78 % piegādes kvotu īpašnieku pieder vismaz 50 govju, 21 % – 2 līdz 49 govis. Pavisam mazās kvotas, kas piešķirtas saimniecībām, kurās ir mazāk nekā divas govis, ir tikai 1 % no kopējā skaita.

KVOTU SISTĒMAS IEVIEŠANA UN PĀRVALDĪBA

Acquis communautaire pārņemšana

| 35. | Saskaņā ar kopējai lauksaimniecības politikai raksturīgo dalīto pārvaldību dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, lai ieviestu tiesību aktus maksājuma noteikšanai piena un piena produktu nozarē (1. izcēlums). Dalībvalstu pienākums ir sniegt Komisijai zināmu informācijas apjomu. Katru gadu līdz 1. septembrim tās nosūta Komisijai pienācīgi aizpildītu anketu, kurā ietvertās ziņas ļauj aprēķināt maksājuma lielumu (21). Turklāt dalībvalstīm līdz 2004. gada 1. septembrim (22) bija jānosūta Komisijai īss ziņojums par valsts references daudzumu pārvaldības sistēmu (23). Pēc Komisijas atgādinājuma Maltas un Slovēnijas iestādes šādu ziņojumu iesniedza 2007. gada februārī, bet Polijas iestādes – 2007. gada martā. |
| --- | --- |

35.

Saskaņā ar kopējai lauksaimniecības politikai raksturīgo dalīto pārvaldību dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, lai ieviestu tiesību aktus maksājuma noteikšanai piena un piena produktu nozarē (1. izcēlums). Dalībvalstu pienākums ir sniegt Komisijai zināmu informācijas apjomu. Katru gadu līdz 1. septembrim tās nosūta Komisijai pienācīgi aizpildītu anketu, kurā ietvertās ziņas ļauj aprēķināt maksājuma lielumu (21). Turklāt dalībvalstīm līdz 2004. gada 1. septembrim (22) bija jānosūta Komisijai īss ziņojums par valsts references daudzumu pārvaldības sistēmu (23). Pēc Komisijas atgādinājuma Maltas un Slovēnijas iestādes šādu ziņojumu iesniedza 2007. gada februārī, bet Polijas iestādes – 2007. gada martā.

| 36. | Lai gan ES regulas ir piemērojamas tieši, visas jaunās dalībvalstis savos tiesību vai normatīvajos aktos, kas attiecas uz piena kvotām, bija pārņēmušas acquis communautaire. Turpmāk minētie apsvērumi ir izteikti saistībā ar Ungārijas, Lietuvas un Slovākijas valsts iestāžu pieņemtajiem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

36.

Lai gan ES regulas ir piemērojamas tieši, visas jaunās dalībvalstis savos tiesību vai normatīvajos aktos, kas attiecas uz piena kvotām, bija pārņēmušas acquis communautaire. Turpmāk minētie apsvērumi ir izteikti saistībā ar Ungārijas, Lietuvas un Slovākijas valsts iestāžu pieņemtajiem tiesību aktiem.

| 37. | Tā kā Regulā (EK) Nr. 1788/2003 sniegtā piegādes definīcija ir visai aprakstoša, Lietuvas valsts iestādes nolēma, ka “piegāde” attiecas uz pienu, ko “var pārdot pircējam”. Ja piemēro šo interpretāciju, par piegādi nebūtu jāuzskata piena nodošana bez maksas, ko laiku pa laikam veic ražotājs. Pastāv risks, ka ražotājs, kurš ir pārsniedzis tam piešķirto kvotu, pienu nodod bez maksas, lai izvairītos no Kopienai pārskaitāmā maksājuma. Saskaņā ar ES tiesību aktiem dalībvalstu pienākums ir nodrošināt pat bez maksas nodotā piena daudzuma deklarēšanu. |
| --- | --- |

37.

Tā kā Regulā (EK) Nr. 1788/2003 sniegtā piegādes definīcija ir visai aprakstoša, Lietuvas valsts iestādes nolēma, ka “piegāde” attiecas uz pienu, ko “var pārdot pircējam”. Ja piemēro šo interpretāciju, par piegādi nebūtu jāuzskata piena nodošana bez maksas, ko laiku pa laikam veic ražotājs. Pastāv risks, ka ražotājs, kurš ir pārsniedzis tam piešķirto kvotu, pienu nodod bez maksas, lai izvairītos no Kopienai pārskaitāmā maksājuma. Saskaņā ar ES tiesību aktiem dalībvalstu pienākums ir nodrošināt pat bez maksas nodotā piena daudzuma deklarēšanu.

| 38. | Ungārijā kooperatīvā apvienojušos ražotāju individuālo references daudzumu summu var uzskaitīt kā vienu kopēju kvotu. Ja daži kooperatīva biedri pārsniedz individuālo kvotu, pārsniegums tiek kompensēts kooperatīva līmenī. Ja valstij ir jāveic maksājums Kopienai, kooperatīvs šajā maksājumā nepiedalās, ja vien nav pārsniegta apvienojušos kooperatīva biedru kvotu kopsumma. Saskaņā ar ES tiesību aktiem šāda individuālo references daudzumu summēšana ir iespējama tikai tad, ja kooperatīvs ir atzīts pircējs. Revīzijas laikā Ungārijas iestādes piekrita, ka ir jāgroza valsts tiesību akti attiecībā uz tiem piena ražotāju kooperatīviem, kuri nav atzīti pircēji. |
| --- | --- |

38.

Ungārijā kooperatīvā apvienojušos ražotāju individuālo references daudzumu summu var uzskaitīt kā vienu kopēju kvotu. Ja daži kooperatīva biedri pārsniedz individuālo kvotu, pārsniegums tiek kompensēts kooperatīva līmenī. Ja valstij ir jāveic maksājums Kopienai, kooperatīvs šajā maksājumā nepiedalās, ja vien nav pārsniegta apvienojušos kooperatīva biedru kvotu kopsumma. Saskaņā ar ES tiesību aktiem šāda individuālo references daudzumu summēšana ir iespējama tikai tad, ja kooperatīvs ir atzīts pircējs. Revīzijas laikā Ungārijas iestādes piekrita, ka ir jāgroza valsts tiesību akti attiecībā uz tiem piena ražotāju kooperatīviem, kuri nav atzīti pircēji.

| 39. | Ungārijā un Slovākijā tiek dota iespēja vienlaikus darboties kā atzītam pircējam un kā ražotājam. Pircēja un ražotāja darbību apvienošana rada īpašus riska faktorus, kas jāņem vērā, analizējot risku un veicot pārbaudes uz vietas. Tā kā visu dokumentu apriti (reģistrus, deklarācijas, apliecinošos dokumentus, analīžu rezultātus) pārvalda viena un tā pati struktūra, palielinās risks, ka dati tiek sagrozīti, ja ir pārsniegts valsts references daudzums un ja no valsts iekasējams maksājums par labu Kopienai. Šādā gadījumā ražotāju/pircēju pienākums būtu sniegt datus, kurus izmanto, lai aprēķinātu iekasējamos maksājumus, kas ir jāmaksā viņiem pašiem. |
| --- | --- |

39.

Ungārijā un Slovākijā tiek dota iespēja vienlaikus darboties kā atzītam pircējam un kā ražotājam. Pircēja un ražotāja darbību apvienošana rada īpašus riska faktorus, kas jāņem vērā, analizējot risku un veicot pārbaudes uz vietas. Tā kā visu dokumentu apriti (reģistrus, deklarācijas, apliecinošos dokumentus, analīžu rezultātus) pārvalda viena un tā pati struktūra, palielinās risks, ka dati tiek sagrozīti, ja ir pārsniegts valsts references daudzums un ja no valsts iekasējams maksājums par labu Kopienai. Šādā gadījumā ražotāju/pircēju pienākums būtu sniegt datus, kurus izmanto, lai aprēķinātu iekasējamos maksājumus, kas ir jāmaksā viņiem pašiem.

Dalībvalstis ieviesa kvotu sistēmu paredzētajā laikā, taču dažādā kvalitātē, un tām nepieciešami uzlabojumi

| 40. | Revīzijas palātas apmeklētās jaunās dalībvalstis, tostarp Polija un Slovēnija, ir izveidojušas pamatstruktūras, lai varētu sākt piena kvotu sistēmas ieviešanu un pārvaldību 2004. gada 1. maijā. Sistēmas pārvaldītāju rīcībā laikus tika nodoti instrumenti, lai varētu administrēt references daudzumu īpašnieku un pircēju reģistru, deklarētos daudzumus atņemt no references daudzumiem, izmantot valsts rezervi, pārvaldīt darījumus ar kvotām (pirkšanu, nomu, dāvināšanu, mantošanu, atteikšanos no piena ražošanas) un piegādāto daudzumu pielāgošanu atkarībā no tauku satura pienā. |
| --- | --- |

40.

Revīzijas palātas apmeklētās jaunās dalībvalstis, tostarp Polija un Slovēnija, ir izveidojušas pamatstruktūras, lai varētu sākt piena kvotu sistēmas ieviešanu un pārvaldību 2004. gada 1. maijā. Sistēmas pārvaldītāju rīcībā laikus tika nodoti instrumenti, lai varētu administrēt references daudzumu īpašnieku un pircēju reģistru, deklarētos daudzumus atņemt no references daudzumiem, izmantot valsts rezervi, pārvaldīt darījumus ar kvotām (pirkšanu, nomu, dāvināšanu, mantošanu, atteikšanos no piena ražošanas) un piegādāto daudzumu pielāgošanu atkarībā no tauku satura pienā.

| 41. | Šis kopējais rezultāts ir noteikti jāatzīmē, jo tas ir pavisam atšķirīgs no tā ilgā nenoteiktības perioda, kas iestājās pēc 1984. gada, kad piena kvotas tika ieviestas dažās vecajās dalībvalstīs, un ko izraisīja nevērīga kvotu sistēmas pārvaldība un daudzi ilgi tiesas procesi (24). |
| --- | --- |

41.

Šis kopējais rezultāts ir noteikti jāatzīmē, jo tas ir pavisam atšķirīgs no tā ilgā nenoteiktības perioda, kas iestājās pēc 1984. gada, kad piena kvotas tika ieviestas dažās vecajās dalībvalstīs, un ko izraisīja nevērīga kvotu sistēmas pārvaldība un daudzi ilgi tiesas procesi (24).

| 42. | Jaunajās dalībvalstīs esošo sistēmu iekšējā kontrole tomēr nav vienlīdz kvalitatīva. Revīzijas laikā atklājās, ka Čehijas Republikā, Igaunijā, Lietuvā, Ungārijā, Polijā un Slovēnijā darījumu izsekojamība nav pietiekama un kvotu datu bāze tiek atjaunināta ar nokavēšanos. Slovākijā sākumā izveidotā elektroniskā sistēma bija rudimentāra; tā kā nebija integrētas datu bāzes, maksātājas iestādes APA atbildīgie darbinieki kvotas gada sākumā izstrādāja aprēķinu tabulu, kurā figurēja individuālās piešķirtās kvotas, bet beigās – citu tabulu ar faktisko piegādi un individuālajā tiešajā tirdzniecībā realizētajiem daudzumiem. Starplaikā maksājumu aģentūrai nebija nekādas informācijas par ražotāju stāvokļa dinamiku. |
| --- | --- |

42.

Jaunajās dalībvalstīs esošo sistēmu iekšējā kontrole tomēr nav vienlīdz kvalitatīva. Revīzijas laikā atklājās, ka Čehijas Republikā, Igaunijā, Lietuvā, Ungārijā, Polijā un Slovēnijā darījumu izsekojamība nav pietiekama un kvotu datu bāze tiek atjaunināta ar nokavēšanos. Slovākijā sākumā izveidotā elektroniskā sistēma bija rudimentāra; tā kā nebija integrētas datu bāzes, maksātājas iestādes APA atbildīgie darbinieki kvotas gada sākumā izstrādāja aprēķinu tabulu, kurā figurēja individuālās piešķirtās kvotas, bet beigās – citu tabulu ar faktisko piegādi un individuālajā tiešajā tirdzniecībā realizētajiem daudzumiem. Starplaikā maksājumu aģentūrai nebija nekādas informācijas par ražotāju stāvokļa dinamiku.

| 43. | Kad notika revīzija, Komisija jaunajās dalībvalstīs vēl nebija veikusi nekādu padziļinātu kontroli uz vietas, lai pārbaudītu, vai sistēma darbojas labi, ne arī pārbaudes, kas noteiktas tiesību aktos, lai pārliecinātos, ka profesionālapskates laikā konstatētie trūkumi ir novērsti. Pēc jauno dalībvalstu apmeklējumiem 2005. gadā, lai veiktu grāmatojumu noskaidrošanu, Komisija neizteica piezīmes par piena kvotām. |
| --- | --- |

43.

Kad notika revīzija, Komisija jaunajās dalībvalstīs vēl nebija veikusi nekādu padziļinātu kontroli uz vietas, lai pārbaudītu, vai sistēma darbojas labi, ne arī pārbaudes, kas noteiktas tiesību aktos, lai pārliecinātos, ka profesionālapskates laikā konstatētie trūkumi ir novērsti. Pēc jauno dalībvalstu apmeklējumiem 2005. gadā, lai veiktu grāmatojumu noskaidrošanu, Komisija neizteica piezīmes par piena kvotām.

Dažādi valsts rezerves papildināšanas veidi dalībvalstīs

| 44. | Piena kvotu sistēma paredz valsts rezerves izveidošanu atsevišķi piegādei un tiešajai tirdzniecībai. Dalībvalstis var papildināt valsts rezervi, tajā ieskaitot neizlietotos references daudzumus, ieturot daļu no nodotajiem daudzumiem vai veicot vispārēju visu kvotu samazinājumu. |
| --- | --- |

44.

Piena kvotu sistēma paredz valsts rezerves izveidošanu atsevišķi piegādei un tiešajai tirdzniecībai. Dalībvalstis var papildināt valsts rezervi, tajā ieskaitot neizlietotos references daudzumus, ieturot daļu no nodotajiem daudzumiem vai veicot vispārēju visu kvotu samazinājumu.

| 45. | Tādējādi dalībvalstis drīkst iekļaut valsts rezervē daļu no neizlietotajiem daudzumiem vai visu neizlietoto daudzumu, ja ražotājs nerealizē vismaz 70 % no sava individuālā references daudzuma 12 mēnešu laikā (25). Jaunajās dalībvalstīs ir vērojama dažāda prakse. Ražotājiem, kas neizlietoja visu individuālo references daudzumu pirmā kvotas gada laikā, nepiemēroja sankcijas Latvijā, Lietuvā, Ungārijā un Čehijas Republikā, jo attiecīgajā kvotas gadā bija tikai 11, nevis 12 mēneši. Igaunijas iestādes to neņēma vērā un kvotas samazināja. Slovākijas iestādes pirmajā 2004.–2005. piena kvotas gadā piemēroja sankciju sistēmu, kas bija spēkā līdz valsts pievienošanās dienai (26) un kas bija stingrāka, nekā prasīts ES tiesību aktos. |
| --- | --- |

45.

Tādējādi dalībvalstis drīkst iekļaut valsts rezervē daļu no neizlietotajiem daudzumiem vai visu neizlietoto daudzumu, ja ražotājs nerealizē vismaz 70 % no sava individuālā references daudzuma 12 mēnešu laikā (25). Jaunajās dalībvalstīs ir vērojama dažāda prakse. Ražotājiem, kas neizlietoja visu individuālo references daudzumu pirmā kvotas gada laikā, nepiemēroja sankcijas Latvijā, Lietuvā, Ungārijā un Čehijas Republikā, jo attiecīgajā kvotas gadā bija tikai 11, nevis 12 mēneši. Igaunijas iestādes to neņēma vērā un kvotas samazināja. Slovākijas iestādes pirmajā 2004.–2005. piena kvotas gadā piemēroja sankciju sistēmu, kas bija spēkā līdz valsts pievienošanās dienai (26) un kas bija stingrāka, nekā prasīts ES tiesību aktos.

| 46. | Noteikumus par to kvotu pāriešanu valsts rezervē, kuras pieder daļēji vai pilnīgi neaktīviem ražotājiem, nepiemēro force majeure un pienācīgi pamatotos gadījumos (27). Polijā 2005. un 2006. gadā tika pieņemts lēmums ieskaitīt valsts rezervē to ražotāju kvotas, kas bija pilnībā neaktīvi vai kas bija izlietojuši mazāk nekā 70 % no individuālā references daudzuma. 2004.–2005. gadā apmēram 3 900 ražotāju jeb 1 % bija pilnībā neaktīvi. Tomēr pēc pieprasījuma iesniegšanas maksātājai iestādei viņi saglabāja savas kvotas pilnā apjomā 2005.–2006. kvotas gadam. Iesniegtos pieprasījumus izskata maksātājas iestādes reģionālie vadītāji un paziņo savu lēmumu, lai gan valsts līmenī nav pieņemts regulējums, kas garantētu vienādus noteikumus visu pieprasījumu izskatīšanai. |
| --- | --- |

46.

Noteikumus par to kvotu pāriešanu valsts rezervē, kuras pieder daļēji vai pilnīgi neaktīviem ražotājiem, nepiemēro force majeure un pienācīgi pamatotos gadījumos (27). Polijā 2005. un 2006. gadā tika pieņemts lēmums ieskaitīt valsts rezervē to ražotāju kvotas, kas bija pilnībā neaktīvi vai kas bija izlietojuši mazāk nekā 70 % no individuālā references daudzuma. 2004.–2005. gadā apmēram 3 900 ražotāju jeb 1 % bija pilnībā neaktīvi. Tomēr pēc pieprasījuma iesniegšanas maksātājai iestādei viņi saglabāja savas kvotas pilnā apjomā 2005.–2006. kvotas gadam. Iesniegtos pieprasījumus izskata maksātājas iestādes reģionālie vadītāji un paziņo savu lēmumu, lai gan valsts līmenī nav pieņemts regulējums, kas garantētu vienādus noteikumus visu pieprasījumu izskatīšanai.

Dažādi valsts rezerves izlietošanas veidi

| 47. | Valsts rezerve ir paredzēta, lai, pamatojoties uz valsts iestāžu noteiktiem objektīviem kritērijiem, piešķirtu kvotas jauniem ražotājiem vai papildu daudzumus jau esošajiem ražotājiem. No piešķiršanas kritērijiem, ko piemēro dažās jaunajās dalībvalstīs, ir apzināti izslēgti daži pieprasījuma iesniedzēji. Dažas dalībvalstis izmantoja valsts rezervi, lai tiešajai tirdzniecībai pieejamos daudzumus masveidā pārveidotu par piegādes kvotām (4. izcēlums).

  4. izcēlums. Kvotu piešķiršana no valsts rezervesPolijas tiesību akti nepieļāva kvotu piešķiršanu jaunajiem ražotājiem no valsts rezerves. Turpretī kvotas, ko piešķīra jau esošajiem ražotājiem, nebija salāgotas ar maksimālajiem daudzumiem, ko pieprasīja ražotāji. Tādējādi dažiem ražotājiem piešķīra tādus references daudzumus, kas pārsniedza viņu vajadzības, tāpēc piegādei paredzēto valsts rezervi ātri izsmēla.Lietuvā 2004.–2005. piena kvotas gadā ražotājiem, kam piederēja mazāk par piecām govīm, nepiešķīra references daudzumus no valsts rezerves.Igaunijā un Ungārijā divos pirmajos piena kvotas gados tiešās tirdzniecības kvotas no valsts rezerves plaši piešķīra ražotājiem, kas nenodarbojās ar tiešo tirdzniecību un nebija paredzējuši ar to nodarboties. Tas izskaidrojams ar ieviestajiem piešķiršanas kritērijiem Igaunijā (kopējās kvotas procentuālais izlietojums) un Ungārijā (nepietiekama piegādes kvota).Ungārija un Slovākija turpināja piešķirt papildu piegādes kvotas 2004.–2005. piegādes gadā, lai gan valsts rezerve piegādēm jau bija pārtērēta. |
| --- | --- |

47.

Valsts rezerve ir paredzēta, lai, pamatojoties uz valsts iestāžu noteiktiem objektīviem kritērijiem, piešķirtu kvotas jauniem ražotājiem vai papildu daudzumus jau esošajiem ražotājiem. No piešķiršanas kritērijiem, ko piemēro dažās jaunajās dalībvalstīs, ir apzināti izslēgti daži pieprasījuma iesniedzēji. Dažas dalībvalstis izmantoja valsts rezervi, lai tiešajai tirdzniecībai pieejamos daudzumus masveidā pārveidotu par piegādes kvotām (4. izcēlums).

4. izcēlums. Kvotu piešķiršana no valsts rezervesPolijas tiesību akti nepieļāva kvotu piešķiršanu jaunajiem ražotājiem no valsts rezerves. Turpretī kvotas, ko piešķīra jau esošajiem ražotājiem, nebija salāgotas ar maksimālajiem daudzumiem, ko pieprasīja ražotāji. Tādējādi dažiem ražotājiem piešķīra tādus references daudzumus, kas pārsniedza viņu vajadzības, tāpēc piegādei paredzēto valsts rezervi ātri izsmēla.Lietuvā 2004.–2005. piena kvotas gadā ražotājiem, kam piederēja mazāk par piecām govīm, nepiešķīra references daudzumus no valsts rezerves.Igaunijā un Ungārijā divos pirmajos piena kvotas gados tiešās tirdzniecības kvotas no valsts rezerves plaši piešķīra ražotājiem, kas nenodarbojās ar tiešo tirdzniecību un nebija paredzējuši ar to nodarboties. Tas izskaidrojams ar ieviestajiem piešķiršanas kritērijiem Igaunijā (kopējās kvotas procentuālais izlietojums) un Ungārijā (nepietiekama piegādes kvota).Ungārija un Slovākija turpināja piešķirt papildu piegādes kvotas 2004.–2005. piegādes gadā, lai gan valsts rezerve piegādēm jau bija pārtērēta.

Neizlietoto tiešās tirdzniecības references daudzumu plaša pārveidošana

| 48. | Divu pirmo kvotas gadu laikā jauno dalībvalstu rezervēs ļoti pietrūka references daudzumu piegādei, turpretī tiešās tirdzniecības daudzumi palika pāri. Iepriekš jau tika minēts (sk. 20. un turpmākos punktus), ka jaunajās dalībvalstīs bija jāsastopas ar divām problēmām – vajadzība pēc tiešās tirdzniecības kvotām tika novērtēta pārlieku augstu, un tiešajā tirdzniecībā realizētos daudzumus nedeklarēja pilnībā. |
| --- | --- |

48.

Divu pirmo kvotas gadu laikā jauno dalībvalstu rezervēs ļoti pietrūka references daudzumu piegādei, turpretī tiešās tirdzniecības daudzumi palika pāri. Iepriekš jau tika minēts (sk. 20. un turpmākos punktus), ka jaunajās dalībvalstīs bija jāsastopas ar divām problēmām – vajadzība pēc tiešās tirdzniecības kvotām tika novērtēta pārlieku augstu, un tiešajā tirdzniecībā realizētos daudzumus nedeklarēja pilnībā.

| 49. | Lai palielinātu piegādei paredzētos daudzumus, jaunās dalībvalstis drīkstēja atļaut tiešās tirdzniecības references daudzumu pārveidošanu piegādes references daudzumos un otrādi, ja ražotājs iesniedza pienācīgi pamatotu pieprasījumu (28). Visās jaunajās dalībvalstīs šo noteikumu piemēroja ļoti intensīvi. Sevišķi plaši tiešās tirdzniecības kvotas pārvērta piegādes kvotās Čehijas Republikā un Baltijas valstīs (3. attēls). |
| --- | --- |

49.

Lai palielinātu piegādei paredzētos daudzumus, jaunās dalībvalstis drīkstēja atļaut tiešās tirdzniecības references daudzumu pārveidošanu piegādes references daudzumos un otrādi, ja ražotājs iesniedza pienācīgi pamatotu pieprasījumu (28). Visās jaunajās dalībvalstīs šo noteikumu piemēroja ļoti intensīvi. Sevišķi plaši tiešās tirdzniecības kvotas pārvērta piegādes kvotās Čehijas Republikā un Baltijas valstīs (3. attēls).

Image

Piena tauku saturs – svarīgs parametrs, ko reizēm neņem vērā

| 50. | Piena kvotas ierobežo realizētā piena maksimālos daudzumus, taču attiecībā uz piegādi – arī piena tauku saturu. Katrai piegādes kvotai piešķir reprezentatīvu tauku saturu jeb individuālo references tauku saturu, ko nosaka, pamatojoties uz datiem par tauku saturu ražotāja produkcijā iepriekšējos posmos. Katra ražotāja piegādātos daudzumus samazina vai palielina atkarībā no atšķirībām starp faktisko un references tauku saturu. Tādējādi references tauku saturs ir svarīgs parametrs, lai aprēķinātu galīgos piegādātos daudzumus. |
| --- | --- |

50.

Piena kvotas ierobežo realizētā piena maksimālos daudzumus, taču attiecībā uz piegādi – arī piena tauku saturu. Katrai piegādes kvotai piešķir reprezentatīvu tauku saturu jeb individuālo references tauku saturu, ko nosaka, pamatojoties uz datiem par tauku saturu ražotāja produkcijā iepriekšējos posmos. Katra ražotāja piegādātos daudzumus samazina vai palielina atkarībā no atšķirībām starp faktisko un references tauku saturu. Tādējādi references tauku saturs ir svarīgs parametrs, lai aprēķinātu galīgos piegādātos daudzumus.

| 51. | Igaunijā, Lietuvā, Ungārijā un Slovākijā 2004.–2005. piena kvotas gadā ražotāji piegādāja produkciju, bet tiem nebija piešķirta ne kvota, ne references tauku saturs. Polijā uzskaites sistēmā nevar noteikt ražotājus, kuru produkcija ir saņēmusi nereālu references tauku satura normu, proti, tādu, kas ir lielāka vai mazāka par 30–50 g/kg. Palāta atklāja, ka 2004.–2005. piena kvotas gadā ir bijuši ražotāji, kuru produkcijai šī references norma bija neparasti zema vai neparasti augsta. |
| --- | --- |

51.

Igaunijā, Lietuvā, Ungārijā un Slovākijā 2004.–2005. piena kvotas gadā ražotāji piegādāja produkciju, bet tiem nebija piešķirta ne kvota, ne references tauku saturs. Polijā uzskaites sistēmā nevar noteikt ražotājus, kuru produkcija ir saņēmusi nereālu references tauku satura normu, proti, tādu, kas ir lielāka vai mazāka par 30–50 g/kg. Palāta atklāja, ka 2004.–2005. piena kvotas gadā ir bijuši ražotāji, kuru produkcijai šī references norma bija neparasti zema vai neparasti augsta.

| 52. | Kad tiešās tirdzniecības kvotu pārveido par piegādes kvotu, references tauku saturs saistībā ar pārveidoto kvotu ir 38 g/kg (29). References tauku saturs piegādei var palikt nemainīgs tikai tad, ja ražotājs iesniedz tam pamatojumu, kas apmierina kompetento iestādi. Čehijas Republikas, Lietuvas un Slovākijas iestādes neņem vērā šo ierobežojumu un pēc kvotas pārveidošanas references tauku saturu regulāri atstāj nemainīgu. |
| --- | --- |

52.

Kad tiešās tirdzniecības kvotu pārveido par piegādes kvotu, references tauku saturs saistībā ar pārveidoto kvotu ir 38 g/kg (29). References tauku saturs piegādei var palikt nemainīgs tikai tad, ja ražotājs iesniedz tam pamatojumu, kas apmierina kompetento iestādi. Čehijas Republikas, Lietuvas un Slovākijas iestādes neņem vērā šo ierobežojumu un pēc kvotas pārveidošanas references tauku saturu regulāri atstāj nemainīgu.

KONTROLE

| 53. | ES tiesību akti pieprasa nodrošināt zināmu skaitu kontroles pasākumu (30). Dalībvalstu pienākums ir pārbaudīt, vai pircēju un ražotāju sniegtās ziņas ir precīzas, un nodrošināt, ka Kopienas iekasētais maksājums faktiski ir to ražotāju pienākums, kas atbildīgi par valsts references daudzumu pārsniegšanu. |
| --- | --- |

53.

ES tiesību akti pieprasa nodrošināt zināmu skaitu kontroles pasākumu (30). Dalībvalstu pienākums ir pārbaudīt, vai pircēju un ražotāju sniegtās ziņas ir precīzas, un nodrošināt, ka Kopienas iekasētais maksājums faktiski ir to ražotāju pienākums, kas atbildīgi par valsts references daudzumu pārsniegšanu.

| 54. | Revīzija pierādīja, ka ir iespējams ievērojami uzlabot kontroles programmu izstrādi un pārbaužu veikšanu. |
| --- | --- |

54.

Revīzija pierādīja, ka ir iespējams ievērojami uzlabot kontroles programmu izstrādi un pārbaužu veikšanu.

Dalībvalstis kontroli plāno novēloti un nepietiekami

| 55. | Kompetento dalībvalstu iestādēm, pamatojoties uz riska analīzi, ir jāizstrādā kontroles programma katram 12 mēnešu periodam. Pārbaudes jāveic saimniecību līmenī, piena pārvadāšanas laikā un pircēju līmenī katra kvotas gada laikā un pēc tā, bet ne vēlāk kā 18 mēnešus pēc attiecīgā kvotas gada. |
| --- | --- |

55.

Kompetento dalībvalstu iestādēm, pamatojoties uz riska analīzi, ir jāizstrādā kontroles programma katram 12 mēnešu periodam. Pārbaudes jāveic saimniecību līmenī, piena pārvadāšanas laikā un pircēju līmenī katra kvotas gada laikā un pēc tā, bet ne vēlāk kā 18 mēnešus pēc attiecīgā kvotas gada.

| 56. | Dažās dalībvalstīs – Latvijā, Lietuvā un Polijā – kontroles plānus publicēja ar nokavēšanos. Turklāt kontroles plānā jāiekļauj to pircēju un ražotāju saraksts, kurus ir paredzēts pārbaudīt, bet 2004.–2005. piena kvotas gadā tas nebija izdarīts Ungārijā un Slovākijā. |
| --- | --- |

56.

Dažās dalībvalstīs – Latvijā, Lietuvā un Polijā – kontroles plānus publicēja ar nokavēšanos. Turklāt kontroles plānā jāiekļauj to pircēju un ražotāju saraksts, kurus ir paredzēts pārbaudīt, bet 2004.–2005. piena kvotas gadā tas nebija izdarīts Ungārijā un Slovākijā.

| 57. | Ungārijā un Slovākijā riska analīze saistībā ar veicamajām pārbaudēm 2004.–2005. piena kvotas gadā bija pavirša. Čehijas Republikā un Latvijā riska analīze bija pieejama tikai 2005. gada martā, respektīvi, kvotas gada beigās. Polijā 2005.–2006. piena kvotas gadā veikto pārbaužu pamatā nebija riska analīzes. To veica, kad kvotas gads bija beidzies. |
| --- | --- |

57.

Ungārijā un Slovākijā riska analīze saistībā ar veicamajām pārbaudēm 2004.–2005. piena kvotas gadā bija pavirša. Čehijas Republikā un Latvijā riska analīze bija pieejama tikai 2005. gada martā, respektīvi, kvotas gada beigās. Polijā 2005.–2006. piena kvotas gadā veikto pārbaužu pamatā nebija riska analīzes. To veica, kad kvotas gads bija beidzies.

| 58. | Jāatgādina, ka apmēram 17 % no jauno dalībvalstu piena produktiem ir saražojuši ražotāji bez kvotām, kuri vairumā gadījumu ir mazie uzņēmēji un kuriem pieder ne vairāk kā četras govis. Statistikas datu sasaistu pārbaude tomēr liecina, ka zināma daļa no šiem ražotājiem bez kvotas pienu realizē galvenokārt tiešajā tirdzniecībā. Parasti riska analīze jaunajās dalībvalstīs neņem vērā ražotājus bez kvotas. Tā kā šie ražotāji praktiski netiek kontrolēti, valstu iestādēm it nemaz nav pamatotas pārliecības par to, ka visi ražotāji pienācīgi deklarē realizētā piena daudzumus. Tomēr risks, ka daudzumi netiek deklarēti pilnībā, ir mazāks attiecībā uz piegādi nekā uz tiešo tirdzniecību. Patiešām ir ļoti grūti pārbaudīt, vai tiešajā tirdzniecībā bez kvotām realizētais piens ir pienācīgi deklarēts. Savukārt piegādi, ko veikuši ražotāji bez kvotām, var viegli kontrolēt, pārbaudot pircēju grāmatvedību. Palāta atklāja, ka Igaunijā, Lietuvā, Ungārijā un Slovākijā vairumā gadījumu pienu ir piegādājuši tādi ražotāji, kam nav piešķirtas ne piegādes kvotas, ne produkcijas individuālais references tauku saturs (31). |
| --- | --- |

58.

Jāatgādina, ka apmēram 17 % no jauno dalībvalstu piena produktiem ir saražojuši ražotāji bez kvotām, kuri vairumā gadījumu ir mazie uzņēmēji un kuriem pieder ne vairāk kā četras govis. Statistikas datu sasaistu pārbaude tomēr liecina, ka zināma daļa no šiem ražotājiem bez kvotas pienu realizē galvenokārt tiešajā tirdzniecībā. Parasti riska analīze jaunajās dalībvalstīs neņem vērā ražotājus bez kvotas. Tā kā šie ražotāji praktiski netiek kontrolēti, valstu iestādēm it nemaz nav pamatotas pārliecības par to, ka visi ražotāji pienācīgi deklarē realizētā piena daudzumus. Tomēr risks, ka daudzumi netiek deklarēti pilnībā, ir mazāks attiecībā uz piegādi nekā uz tiešo tirdzniecību. Patiešām ir ļoti grūti pārbaudīt, vai tiešajā tirdzniecībā bez kvotām realizētais piens ir pienācīgi deklarēts. Savukārt piegādi, ko veikuši ražotāji bez kvotām, var viegli kontrolēt, pārbaudot pircēju grāmatvedību. Palāta atklāja, ka Igaunijā, Lietuvā, Ungārijā un Slovākijā vairumā gadījumu pienu ir piegādājuši tādi ražotāji, kam nav piešķirtas ne piegādes kvotas, ne produkcijas individuālais references tauku saturs (31).

| 59. | Nevienā no apmeklētajām jaunajām dalībvalstīm, izņemot Lietuvu, netika veikta sistemātiska sasaistu pārbaude, lai salīdzinātu piena kvotu datu bāzi un dzīvnieku identifikācijas reģistru. Šāda pārbaude tomēr ļauj apzināt kvotu sistēmas acīmredzamos riska faktorus: kvotu īpašniekus bez piena govīm, piena govju īpašniekus bez kvotām, kā arī piešķirtās kvotas un deklarētos daudzumus, kas neatbilst ganāmpulka lielumam un sastāvam. Dažas dalībvalstis ir informējušas Palātu, ka pēc tās veiktajām revīzijām ir uzsāktas sasaistu pārbaudes. |
| --- | --- |

59.

Nevienā no apmeklētajām jaunajām dalībvalstīm, izņemot Lietuvu, netika veikta sistemātiska sasaistu pārbaude, lai salīdzinātu piena kvotu datu bāzi un dzīvnieku identifikācijas reģistru. Šāda pārbaude tomēr ļauj apzināt kvotu sistēmas acīmredzamos riska faktorus: kvotu īpašniekus bez piena govīm, piena govju īpašniekus bez kvotām, kā arī piešķirtās kvotas un deklarētos daudzumus, kas neatbilst ganāmpulka lielumam un sastāvam. Dažas dalībvalstis ir informējušas Palātu, ka pēc tās veiktajām revīzijām ir uzsāktas sasaistu pārbaudes.

Pārbaudes ir novēlotas un nepietiekami dokumentētas

| 60. | Lietuvā formāli tika ievērots princips daļu pārbaužu veikt kvotas gada laikā (32), jo 2005. gada 31. martā tika pārbaudīti četri ražotāji. Tātad gandrīz visas pārbaudes tika veiktas pēc kvotas gada beigām. Ungārijā netika pārbaudīts neviens ražotājs 2004.–2005. kvotas gada laikā, tikai 2006. gada septembrī. |
| --- | --- |

60.

Lietuvā formāli tika ievērots princips daļu pārbaužu veikt kvotas gada laikā (32), jo 2005. gada 31. martā tika pārbaudīti četri ražotāji. Tātad gandrīz visas pārbaudes tika veiktas pēc kvotas gada beigām. Ungārijā netika pārbaudīts neviens ražotājs 2004.–2005. kvotas gada laikā, tikai 2006. gada septembrī.

| 61. | Revīzijas laikā Palāta atklāja, ka pārbaudēm uz vietas piemīt zināmas nepilnības:






  — | Čehijas Republikā (2004.–2005. kvotas gads) un Slovēnijā (2005.–2006. kvotas gads) kontroles procedūras nebija pietiekami precīzas un negarantēja pārbaužu vienādu norisi. Abas dalībvalstis informēja Palātu, ka attiecībā uz otro piena kvotas gadu norādījumi kontroļu veikšanai ir krietni uzlaboti, |
| --- | --- | --- |

61.

Revīzijas laikā Palāta atklāja, ka pārbaudēm uz vietas piemīt zināmas nepilnības:

—

Čehijas Republikā (2004.–2005. kvotas gads) un Slovēnijā (2005.–2006. kvotas gads) kontroles procedūras nebija pietiekami precīzas un negarantēja pārbaužu vienādu norisi. Abas dalībvalstis informēja Palātu, ka attiecībā uz otro piena kvotas gadu norādījumi kontroļu veikšanai ir krietni uzlaboti,

| — | Igaunijā uzskaites datus par realizētajiem daudzumiem un ražošanas jaudu salīdzināja (33) ar saimniecības reģistra palīdzību, taču netika pārbaudīts, vai reģistrs ir atjaunināts, jo procedūras nenoteica dzīvnieku fizisku pārbaudi. Kopš 2006. gada jauna datorizēta sistēma dod iespēju veikt dzīvnieku datubāzu un kvotu datubāzu sasaistu pārbaudi, |
| --- | --- |

—

Igaunijā uzskaites datus par realizētajiem daudzumiem un ražošanas jaudu salīdzināja (33) ar saimniecības reģistra palīdzību, taču netika pārbaudīts, vai reģistrs ir atjaunināts, jo procedūras nenoteica dzīvnieku fizisku pārbaudi. Kopš 2006. gada jauna datorizēta sistēma dod iespēju veikt dzīvnieku datubāzu un kvotu datubāzu sasaistu pārbaudi,

| — | Polijā nebija saglabāti pielikumi ziņojumiem, kas sagatavoti par veiktajām ražotāju pārbaudēm 2005.–2006. kvotas gadā, tāpēc nebija iespējama pēcpārbaude. Kādā Palātas apmeklētā pienotavā faktiskais tauku saturs, ko bija noteikusi kāda atzīta laboratorija, atšķīrās no vidējā, un tā dinamika bija ļoti neraksturīga. Pārbaudītāji nepieprasīja papildu kontroli, lai gan valsts tiesību akti to nosaka līdzīgos gadījumos. Ražošanas jaudas aplēses, ko veikuši inspektori, parasti bija kļūdainas, jo tās balstījās uz pārāk zemiem un neraksturīgiem/netipiskiem izslaukuma rādītājiem, tāpēc konstatēto pārkāpumu skaits bija milzīgs (34), |
| --- | --- |

—

Polijā nebija saglabāti pielikumi ziņojumiem, kas sagatavoti par veiktajām ražotāju pārbaudēm 2005.–2006. kvotas gadā, tāpēc nebija iespējama pēcpārbaude. Kādā Palātas apmeklētā pienotavā faktiskais tauku saturs, ko bija noteikusi kāda atzīta laboratorija, atšķīrās no vidējā, un tā dinamika bija ļoti neraksturīga. Pārbaudītāji nepieprasīja papildu kontroli, lai gan valsts tiesību akti to nosaka līdzīgos gadījumos. Ražošanas jaudas aplēses, ko veikuši inspektori, parasti bija kļūdainas, jo tās balstījās uz pārāk zemiem un neraksturīgiem/netipiskiem izslaukuma rādītājiem, tāpēc konstatēto pārkāpumu skaits bija milzīgs (34),

| — | Slovākijā atbildīgās iestādes varēja pateikt kopējo pārkāpumu skaitu 2004.–2005. kvotas gadā (44 % no pārbaudēm), taču nebija statistikas par konstatēto trūkumu veidiem un biežumu. |
| --- | --- |

—

Slovākijā atbildīgās iestādes varēja pateikt kopējo pārkāpumu skaitu 2004.–2005. kvotas gadā (44 % no pārbaudēm), taču nebija statistikas par konstatēto trūkumu veidiem un biežumu.

PIRMO KVOTAS GADU REZULTĀTI

Valsts references daudzumi ir izlietoti pilnībā piegādei, bet ne tiešajai tirdzniecībai

| 62. | Pirmajā piena kvotas gadā (2004.–2005. g.) jaunajās dalībvalstīs valsts references daudzumi netika pārsniegti (8. un 9. tabula). Tomēr piegādes kvotas bija izlietotas gandrīz pilnīgi, bet tiešās tirdzniecības kvotas izlietojums krietni atpalika. |
| --- | --- |

62.

Pirmajā piena kvotas gadā (2004.–2005. g.) jaunajās dalībvalstīs valsts references daudzumi netika pārsniegti (8. un 9. tabula). Tomēr piegādes kvotas bija izlietotas gandrīz pilnīgi, bet tiešās tirdzniecības kvotas izlietojums krietni atpalika.

| 63. | Otrajā piena kvotas gadā (2005.–2006. g.) pieauga piegāde visās jaunajās dalībvalstīs, izņemot Ungāriju un Maltu, kur tā saglabājās nemainīga (8. un 9. tabula). No Čehijas Republikas, Kipras un Polijas Kopiena iekasēja maksājumu kopumā 67,7 miljoni EUR, jo tās bija pārsniegušas valsts references daudzumu piegādei (35). |
| --- | --- |

63.

Otrajā piena kvotas gadā (2005.–2006. g.) pieauga piegāde visās jaunajās dalībvalstīs, izņemot Ungāriju un Maltu, kur tā saglabājās nemainīga (8. un 9. tabula). No Čehijas Republikas, Kipras un Polijas Kopiena iekasēja maksājumu kopumā 67,7 miljoni EUR, jo tās bija pārsniegušas valsts references daudzumu piegādei (35).

| 64. | Tiešās tirdzniecības apjoms ir stabilizējies vai samazinājies, it īpaši Polijā. Tiešās tirdzniecības kvotu izlietojuma vispārēja palielināšanās ir izskaidrojama tādējādi, ka pieejamie valsts references daudzumi ļoti samazinājās pēc kvotu pārveidošanas. |
| --- | --- |

64.

Tiešās tirdzniecības apjoms ir stabilizējies vai samazinājies, it īpaši Polijā. Tiešās tirdzniecības kvotu izlietojuma vispārēja palielināšanās ir izskaidrojama tādējādi, ka pieejamie valsts references daudzumi ļoti samazinājās pēc kvotu pārveidošanas.

| 65. | Kiprā no valsts references daudzuma tiešajai tirdzniecībai palika neizlietots tikai viens kilograms (36). |
| --- | --- |

65.

Kiprā no valsts references daudzuma tiešajai tirdzniecībai palika neizlietots tikai viens kilograms (36).

| 66. | 2006.–2007. kvotu gadā no īpašās valsts rezerves restrukturizācijai pēc 2006. gada 1. aprīļa piešķirtie daudzumi samazināja risku pārsniegt piegādes kvotas Čehijas Republikā un Polijā. Kiprā tika pārsniegts valsts references daudzums piegādei un tiešajai tirdzniecībai; ir jāiekasē maksājums apmēram EUR 180 000 par piegādes kvotas pārsniegšanu un EUR 16 000 par tiešās tirdzniecības kvotu pārsniegšanu.
  8. tabula
  Valsts references daudzumi piegādei un to izlietojums jaunajās dalībvalstīs (2004.–2005. un 2005.–2006. kvotas gads)
















  (tūkst. t) |
| --- | --- |
| Kvotas gads | Daudzumi | CZ | EE | CY | LV | LT | HU | MT | PL | SL | SK |
| 2004–2005 | Piegāde
  (1) | 2 608 | 520 | 141 | 502 | 1 209 | 1 589 | 46 | 8 347 | 499 | 949 |
| Pieejamā kvota
  (2) | 2 616 | 554 | 141 | 632 | 1 280 | 1 783 | 49 | 8 500 | 516 | 1 003 |
| Piegādes kvotas izlietojums
  (1)/(2) | 99,7 % | 93,9 % | 99,9 % | 79,3 % | 94,5 % | 89,1 % | 93,8 % | 98,2 % | 96,7 % | 94,6 % |
| 2005–2006 | Piegāde
  (1) | 2 696 | 569 | 144 | 568 | 1 250 | 1 581 | 41 | 8 931 | 509 | 981 |
| Pieejamā kvota
  (2) | 2 679 | 605 | 142 | 678 | 1 520 | 1 835 | 49 | 8 730 | 536 | 1 005 |
| Piegādes kvotas izlietojums
  (1)/(2) | 100,6 % | 94,1 % | 100,9 % | 83,7 % | 82,2 % | 86,1 % | 84,6 % | 102,3 % | 95,0 % | 97,6 % |
| 2004.–2005. kvotas gads: atbildes uz anketas jautājumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 595/2004 26. pantā (datu ekstrapolēšana uz 12 mēnešiem, atsaucoties uz 11 mēnešu rezultātiem, izņemot Igauniju), un maksātāju iestāžu dati par Poliju (ARR) un Slovēniju (ARSKTRP).
  2005.–2006. kvotas gads: atbildes uz anketas jautājumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 595/2004 26. pantā.
  Norādītās kvotas ir kvotas pēc pārveidošanas (uz laiku un pastāvīgi). |

66.

2006.–2007. kvotu gadā no īpašās valsts rezerves restrukturizācijai pēc 2006. gada 1. aprīļa piešķirtie daudzumi samazināja risku pārsniegt piegādes kvotas Čehijas Republikā un Polijā. Kiprā tika pārsniegts valsts references daudzums piegādei un tiešajai tirdzniecībai; ir jāiekasē maksājums apmēram EUR 180 000 par piegādes kvotas pārsniegšanu un EUR 16 000 par tiešās tirdzniecības kvotu pārsniegšanu.

8. tabula

Valsts references daudzumi piegādei un to izlietojums jaunajās dalībvalstīs (2004.–2005. un 2005.–2006. kvotas gads)

(tūkst. t)

Kvotas gads

Daudzumi

CZ

EE

CY

LV

LT

HU

MT

PL

SL

SK

2004–2005

Piegāde

(1)

2 608

520

141

502

1 209

1 589

46

8 347

499

949

Pieejamā kvota

(2)

2 616

554

141

632

1 280

1 783

49

8 500

516

1 003

Piegādes kvotas izlietojums

(1)/(2)

99,7 %

93,9 %

99,9 %

79,3 %

94,5 %

89,1 %

93,8 %

98,2 %

96,7 %

94,6 %

2005–2006

Piegāde

(1)

2 696

569

144

568

1 250

1 581

41

8 931

509

981

Pieejamā kvota

(2)

2 679

605

142

678

1 520

1 835

49

8 730

536

1 005

Piegādes kvotas izlietojums

(1)/(2)

100,6 %

94,1 %

100,9 %

83,7 %

82,2 %

86,1 %

84,6 %

102,3 %

95,0 %

97,6 %

2004.–2005. kvotas gads: atbildes uz anketas jautājumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 595/2004 26. pantā (datu ekstrapolēšana uz 12 mēnešiem, atsaucoties uz 11 mēnešu rezultātiem, izņemot Igauniju), un maksātāju iestāžu dati par Poliju (ARR) un Slovēniju (ARSKTRP).

2005.–2006. kvotas gads: atbildes uz anketas jautājumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 595/2004 26. pantā.

Norādītās kvotas ir kvotas pēc pārveidošanas (uz laiku un pastāvīgi).

9. tabula

Valsts references daudzumi tiešajai tirdzniecībai un to izlietojums jaunajās dalībvalstīs (2004.–2005. un 2005.–2006. kvotas gads)

| (tūkst. t) |
| --- |
| Kvotas gads | Daudzumi (tūkst. t) | CZ | EE | CY | LV | LT | HU | MT | PL | SL | SK |
| 2004–2005 | Tiešā tirdzniecība
  (1) | 3 | 10 | 2 | 11 | 76 | 26 | 0 | 309 | 20 | 7 |
| Pieejamā kvota
  (2) | 67 | 70 | 4 | 63 | 367 | 165 | 0 | 464 | 45 | 10 |
| Tiešās tirdzniecības kvotas izlietojums
  (1)/(2) | 4,2 % | 13,6 % | 61,7 % | 18 % | 20,8 % | 15,8 % | | 66,6 % | 45,4 % | 66,3 % |
| 2005–2006 | Tiešā tirdzniecība
  (1) | 3 | 9 | 3 | 11 | 56 | 19 | 0 | 195 | 21 | 4 |
| Pieejamā kvota
  (2) | 3 | 19 | 3 | 17 | 127 | 112 | 0 | 234 | 25 | 8 |
| Tiešās tirdzniecības kvotas izlietojums
  (1)/(2) | 81 % | 44,3 % | 100 % | 63,3 % | 44,2 % | 17,2 % | | 83,2 % | 83,5 % | 44,6 % |
| 2004.–2005. kvotas gads: atbildes uz anketas jautājumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 595/2004 26. pantā (datu ekstrapolēšana uz 12 mēnešiem, atsaucoties uz 11 mēnešu rezultātiem, izņemot Igauniju), un maksātāju iestāžu dati par Poliju (ARR) un Slovēniju (ARSKTRP).
  2005.–2006. kvotas gads: atbildes uz anketas jautājumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 595/2004 26. pantā.
  Norādītās kvotas ir kvotas pēc pārveidošanas (uz laiku un pastāvīgi). |

(tūkst. t)

Kvotas gads

Daudzumi (tūkst. t)

CZ

EE

CY

LV

LT

HU

MT

PL

SL

SK

2004–2005

Tiešā tirdzniecība

(1)

3

10

2

11

76

26

0

309

20

7

Pieejamā kvota

(2)

67

70

4

63

367

165

0

464

45

10

Tiešās tirdzniecības kvotas izlietojums

(1)/(2)

4,2 %

13,6 %

61,7 %

18 %

20,8 %

15,8 %

66,6 %

45,4 %

66,3 %

2005–2006

Tiešā tirdzniecība

(1)

3

9

3

11

56

19

0

195

21

4

Pieejamā kvota

(2)

3

19

3

17

127

112

0

234

25

8

Tiešās tirdzniecības kvotas izlietojums

(1)/(2)

81 %

44,3 %

100 %

63,3 %

44,2 %

17,2 %

83,2 %

83,5 %

44,6 %

2004.–2005. kvotas gads: atbildes uz anketas jautājumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 595/2004 26. pantā (datu ekstrapolēšana uz 12 mēnešiem, atsaucoties uz 11 mēnešu rezultātiem, izņemot Igauniju), un maksātāju iestāžu dati par Poliju (ARR) un Slovēniju (ARSKTRP).

2005.–2006. kvotas gads: atbildes uz anketas jautājumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 595/2004 26. pantā.

Norādītās kvotas ir kvotas pēc pārveidošanas (uz laiku un pastāvīgi).

Jaunajās dalībvalstīs turpinās restrukturizācija

| 67. | Komerciālās piena ražošanas nozares dziļa pārkārtošana jaunajās dalībvalstīs sākās ilgi pirms paplašināšanās (sk. 8. un turpmākos punktus). Tāpēc piena kvotu ieviešana neizraisīja satricinājumu nozarē, kas turpināja pakāpeniski attīstīties, lai sasniegtu veco dalībvalstu tehniskos un ekonomiskos standartus. |
| --- | --- |

67.

Komerciālās piena ražošanas nozares dziļa pārkārtošana jaunajās dalībvalstīs sākās ilgi pirms paplašināšanās (sk. 8. un turpmākos punktus). Tāpēc piena kvotu ieviešana neizraisīja satricinājumu nozarē, kas turpināja pakāpeniski attīstīties, lai sasniegtu veco dalībvalstu tehniskos un ekonomiskos standartus.

| 68. | Jaunākie pilnīgie dati par jauno dalībvalstu piena ganāmpulku attiecas uz 2005. gadu. Saskaņā ar provizoriskiem datiem no 2005. līdz 2007. gadam piena govju skaits jaunajās dalībvalstīs samazinājās par 366 000 jeb par 8 % (37). Restrukturizācija piena ražošanas nozarē izpaužas arī tādējādi, ka samazinās atzīti pircēji: 2004.–2005. kvotas gadā tādu bija 935, bet 2006.–2007. kvotas gadā – 895. Jauno dalībvalstu piena ražošanas nozare ir pārprofilējusies. Tā ražo vairāk siera un mazāk citu piena produktu ar zemu pievienoto vērtību (vājpiens, piena pulveris un sviests). Piena kvotu ieviešana notika līdztekus vispārējai tendencei palielināt piena cenas. Cena, ko maksā jauno dalībvalstu piena ražotājiem, ir zemāka nekā tā, ko saņem ES-15 piena ražotāji, taču tuvojas tai. |
| --- | --- |

68.

Jaunākie pilnīgie dati par jauno dalībvalstu piena ganāmpulku attiecas uz 2005. gadu. Saskaņā ar provizoriskiem datiem no 2005. līdz 2007. gadam piena govju skaits jaunajās dalībvalstīs samazinājās par 366 000 jeb par 8 % (37). Restrukturizācija piena ražošanas nozarē izpaužas arī tādējādi, ka samazinās atzīti pircēji: 2004.–2005. kvotas gadā tādu bija 935, bet 2006.–2007. kvotas gadā – 895. Jauno dalībvalstu piena ražošanas nozare ir pārprofilējusies. Tā ražo vairāk siera un mazāk citu piena produktu ar zemu pievienoto vērtību (vājpiens, piena pulveris un sviests). Piena kvotu ieviešana notika līdztekus vispārējai tendencei palielināt piena cenas. Cena, ko maksā jauno dalībvalstu piena ražotājiem, ir zemāka nekā tā, ko saņem ES-15 piena ražotāji, taču tuvojas tai.

| 69. | Piena cenas paaugstināšanās mudināja ražotājus palielināt piegādi un samazināt tiešo tirdzniecību. Piegādes apjomi jaunajās valstīs arvien vairāk tuvojas citu dalībvalstu piegādes apjomiem, taču pastāv liela atšķirība starp valstīm, kur piena ražošana ir stipri koncentrēta (Čehijas Republika, Ungārija, Slovākija), un tām, kur tā nav koncentrēta (Lietuva, Polija). |
| --- | --- |

69.

Piena cenas paaugstināšanās mudināja ražotājus palielināt piegādi un samazināt tiešo tirdzniecību. Piegādes apjomi jaunajās valstīs arvien vairāk tuvojas citu dalībvalstu piegādes apjomiem, taču pastāv liela atšķirība starp valstīm, kur piena ražošana ir stipri koncentrēta (Čehijas Republika, Ungārija, Slovākija), un tām, kur tā nav koncentrēta (Lietuva, Polija).

Paplašināšanās ir veicinājusi pārrobežu tirdzniecību, bet nav destabilizējusi kopējo piena tirgus organizāciju

| 70. | Uzreiz pēc pievienošanās jaunās dalībvalstis paplašināja piena un piena produktu tirdzniecību ar citām ES valstīm. Pienu no dažiem jauno dalībvalstu pierobežas reģioniem, kur svaigpiena cenas ir zemākas, ļoti bieži transportē uz kaimiņu dalībvalsti, kur cenas ir augstākas. Šie procesi ir vērojami it īpaši Slovēnijā (5. izcēlums).
  10. tabula
  Piens un piena produkti. Centrāleiropas un Austrumeiropas ārējā tirdzniecība











  (tūkst. t) |
| --- | --- |
| Daudzumi | Eksports ES iekšienē | Imports ES iekšienē |
| 2004 | 2005 | 2006 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Piens un krējums, neiebiezināts, bez cukura vai citām saldinātājvielām | 334 | 978 | 1 470 | 127 | 322 | 514 |
| Tai skaitā svaigpiens | 144 | 570 | 905 | 38 | 147 | 292 |
| Piens un krējums, iebiezināts vai ar cukuru vai citām saldinātājvielām | 144 | 165 | 160 | 19 | 30 | 33 |
| Paniņas, ieraudzēts piens un krējums, jogurts, kefīrs un pārējie fermentētie skābpiena veidi un krējums | 62 | 124 | 163 | 79 | 106 | 121 |
| Sūkalas un produkti, kas satur dabiskās piena sastāvdaļas | 68 | 102 | 197 | 38 | 48 | 69 |
| Sviests un citi piena tauki | 53 | 49 | 36 | 15 | 18 | 25 |
| Sieri | 120 | 170 | 184 | 75 | 114 | 144 |
| Avots: Komisija, Eurostat (Ārējās tirdzniecības datubāze COMEXT). |

70.

Uzreiz pēc pievienošanās jaunās dalībvalstis paplašināja piena un piena produktu tirdzniecību ar citām ES valstīm. Pienu no dažiem jauno dalībvalstu pierobežas reģioniem, kur svaigpiena cenas ir zemākas, ļoti bieži transportē uz kaimiņu dalībvalsti, kur cenas ir augstākas. Šie procesi ir vērojami it īpaši Slovēnijā (5. izcēlums).

10. tabula

Piens un piena produkti. Centrāleiropas un Austrumeiropas ārējā tirdzniecība

(tūkst. t)

Daudzumi

Eksports ES iekšienē

Imports ES iekšienē

2004

2005

2006

2004

2005

2006

Piens un krējums, neiebiezināts, bez cukura vai citām saldinātājvielām

334

978

1 470

127

322

514

Tai skaitā svaigpiens

144

570

905

38

147

292

Piens un krējums, iebiezināts vai ar cukuru vai citām saldinātājvielām

144

165

160

19

30

33

Paniņas, ieraudzēts piens un krējums, jogurts, kefīrs un pārējie fermentētie skābpiena veidi un krējums

62

124

163

79

106

121

Sūkalas un produkti, kas satur dabiskās piena sastāvdaļas

68

102

197

38

48

69

Sviests un citi piena tauki

53

49

36

15

18

25

Sieri

120

170

184

75

114

144

Avots: Komisija, Eurostat (Ārējās tirdzniecības datubāze COMEXT).

5. izcēlums. Slovēnijā saražotā svaigpiena masveida transportēšana uz ItālijuNo visām jaunajām dalībvalstīm Slovēnijas vietējais piena tirgus pēc pievienošanās ir piedzīvojis vislielākās pārmaiņas. Kopš 2005. gada cenu starpības dēļ ir pieaudzis Slovēnijā saražotā svaigpiena eksports uz Itāliju. 2006. gadā piena cena Slovēnijā bija aptuveni par 18 % zemāka nekā Itālijā, tāpēc Itālijā ieveda un pārstrādāja aptuveni 28 % no Slovēnijā saražotā piena. Tā iznākumā Slovēnijā samazinājās piena produktu ražošana (2006. gadā sviesta ražošana samazinājās par 22 %, piena – par 13 %, krējuma – par 11 %, siera – par 7 %) un palielinājās šo produktu imports.

| 71. | Taču nepiepildījās prognozes, ka līdz ar ES paplašināšanos radīsies lieli piena produktu pārpalikumi, ko varētu eksportēt, sākot ar 2005. gadu (38). Kopš 2004. gada Eiropas Savienība ir subsidējusi tikai nelielu daļu piena produktu ražošanas jaunajās dalībvalstīs. Budžeta izdevumi piena ražošanas nozarē 2005. un 2006. gadā jaunajās dalībvalstīs bija attiecīgi 3,7 % un 4,8 % no kopējiem izdevumiem par piena intervenci, kompensācijām un utilizācijas pasākumiem. |
| --- | --- |

71.

Taču nepiepildījās prognozes, ka līdz ar ES paplašināšanos radīsies lieli piena produktu pārpalikumi, ko varētu eksportēt, sākot ar 2005. gadu (38). Kopš 2004. gada Eiropas Savienība ir subsidējusi tikai nelielu daļu piena produktu ražošanas jaunajās dalībvalstīs. Budžeta izdevumi piena ražošanas nozarē 2005. un 2006. gadā jaunajās dalībvalstīs bija attiecīgi 3,7 % un 4,8 % no kopējiem izdevumiem par piena intervenci, kompensācijām un utilizācijas pasākumiem.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 72. | Dalībvalstīs, kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā, tika ieviesta piena ražošanu ierobežojoša kvotu sistēma. Kopš tā laika piena tirgu skar dziļas pārmaiņas, ko ietekmē cenu paaugstināšanās pasaulē un pakāpeniska strukturālo pārpalikumu izzušana; abi šie apstākļi tieši izskaidro kvotu sistēmas nepieciešamību. Kaut arī praktiski ir skaidrs, ka piena kvotas tiks atceltas 2015. gadā, to piemērošana līdz minētajam laikam ir pienācīgā līmenī jākontrolē. |
| --- | --- |

72.

Dalībvalstīs, kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā, tika ieviesta piena ražošanu ierobežojoša kvotu sistēma. Kopš tā laika piena tirgu skar dziļas pārmaiņas, ko ietekmē cenu paaugstināšanās pasaulē un pakāpeniska strukturālo pārpalikumu izzušana; abi šie apstākļi tieši izskaidro kvotu sistēmas nepieciešamību. Kaut arī praktiski ir skaidrs, ka piena kvotas tiks atceltas 2015. gadā, to piemērošana līdz minētajam laikam ir pienācīgā līmenī jākontrolē.

Vai Komisija efektīvi sagatavoja un pārraudzīja piena kvotu piemērošanu jaunajās dalībvalstīs?

| 73. | Pirmspievienošanās posmā Komisija palīdzēja ieviest kvotu sistēmu, galvenokārt saskaņojot profesionālapskates pasākumus un sarunās vienojoties ar dalībvalstīm par valsts references daudzumiem. Piegādes kvotām tos noteica tuvu tam daudzumam, kādu valstis bija piegādājušas atskaites periodā, savukārt tiešās tirdzniecības kvotām sarunu rezultātā piešķirtie references daudzumi bija daudz lielāki nekā vajadzības (sk. 15.–21. punktu). |
| --- | --- |

73.

Pirmspievienošanās posmā Komisija palīdzēja ieviest kvotu sistēmu, galvenokārt saskaņojot profesionālapskates pasākumus un sarunās vienojoties ar dalībvalstīm par valsts references daudzumiem. Piegādes kvotām tos noteica tuvu tam daudzumam, kādu valstis bija piegādājušas atskaites periodā, savukārt tiešās tirdzniecības kvotām sarunu rezultātā piešķirtie references daudzumi bija daudz lielāki nekā vajadzības (sk. 15.–21. punktu).

| 74. | Komisijas darbībā no 2004. līdz 2006. gadam Palāta atzīmēja šādas nepilnības:






  — | Visām jaunajām Centrāleiropas un Austrumeiropas dalībvalstīm Komisija piešķīra īpašo restrukturizācijas rezervi, lai gan nebija ticamas informācijas par dažiem restrukturizācijas procesa aspektiem. Kā galveno novērtēšanas kritēriju tā izmantoja pašu patēriņa dinamiku saskaņā ar dalībvalstu sniegtajām ziņām un nemaz neapšaubīja informāciju, ko tai sniedza dalībvalstu iestādes (sk. 23.–26. punktu). |
| --- | --- | --- |

74.

Komisijas darbībā no 2004. līdz 2006. gadam Palāta atzīmēja šādas nepilnības:

—

Visām jaunajām Centrāleiropas un Austrumeiropas dalībvalstīm Komisija piešķīra īpašo restrukturizācijas rezervi, lai gan nebija ticamas informācijas par dažiem restrukturizācijas procesa aspektiem. Kā galveno novērtēšanas kritēriju tā izmantoja pašu patēriņa dinamiku saskaņā ar dalībvalstu sniegtajām ziņām un nemaz neapšaubīja informāciju, ko tai sniedza dalībvalstu iestādes (sk. 23.–26. punktu).

| — | Laikā, kad notika revīzija, tā vēl nebija veikusi nevienu padziļinātu pārbaudi uz vietas, lai pārliecinātos, vai sistēma darbojas labi, vai profesionālapskates laikā konstatētie trūkumi ir novērsti un vai ir rīkotas tiesību aktos noteiktās pārbaudes (sk. 40.–43. punktu). |
| --- | --- |

—

Laikā, kad notika revīzija, tā vēl nebija veikusi nevienu padziļinātu pārbaudi uz vietas, lai pārliecinātos, vai sistēma darbojas labi, vai profesionālapskates laikā konstatētie trūkumi ir novērsti un vai ir rīkotas tiesību aktos noteiktās pārbaudes (sk. 40.–43. punktu).

1. ieteikumsSaskaņā ar dalītās pārvaldības principu Komisijai vajadzētu arī turpmāk uzņemties iniciatīvu, lai nodrošinātu piena kvotu sistēmas ieviešanas efektīvu pārraudzību un labu pārvaldību.Ir svarīgi, lai Komisijas rīcībā būtu ticama un saskaņota informācija, kas tai ļautu noteikt restrukturizācijas procesa patiesos apmērus un apstiprināt tiešās tirdzniecības datus.

Vai jaunās dalībvalstis ir izveidojušas atbilstīgas struktūras, lai pārvaldītu piena kvotas? Vai kvotu sistēmas pārvaldība un kontrole atbilst ES tiesību aktiem?

| 75. | Jaunajām dalībvalstīm piena kvotu ieviešana prasīja lielu organizatorisku darbu. Kopumā tās bija pielikušas ievērojamas pūles, lai administratīvās un kontroles sistēmas varētu sākt darboties noteiktajā laikā, un patiešām bija izveidojušas visnotaļ atbilstīgas struktūras piena kvotu pārvaldībai (sk. 35.–61. punktu). Pamatojoties uz galvenajiem revīzijas konstatējumiem, tabulā (4. attēls) ir apkopots novērtējums par katru kvotu sistēmas ieviešanas posmu katrā apmeklētajā dalībvalstī un par to, cik veiksmīga bijusi šīs sistēmas ieviešana. |
| --- | --- |

75.

Jaunajām dalībvalstīm piena kvotu ieviešana prasīja lielu organizatorisku darbu. Kopumā tās bija pielikušas ievērojamas pūles, lai administratīvās un kontroles sistēmas varētu sākt darboties noteiktajā laikā, un patiešām bija izveidojušas visnotaļ atbilstīgas struktūras piena kvotu pārvaldībai (sk. 35.–61. punktu). Pamatojoties uz galvenajiem revīzijas konstatējumiem, tabulā (4. attēls) ir apkopots novērtējums par katru kvotu sistēmas ieviešanas posmu katrā apmeklētajā dalībvalstī un par to, cik veiksmīga bijusi šīs sistēmas ieviešana.

4. attēls

Piena kvotu sistēmas ieviešanas novērtējums Centrāleiropas un Austrumeiropas dalībvalstīs (pamatojoties uz ziņām, kas bija pieejamas revīzijas laikā 2005. un 2006. gadā)

| | 2004.–2005. kvotas gads | 2004.–2005. un/vai 2005.–2006. kvotas gads |
| --- | --- | --- |
| Piegāde | Tiešā tirdzniecība | acquis communautaire pārņemšana | Valsts rezerves pārvaldība | Datu bāzu izveidošana un atjaunināšana | Kontrole |
| Vajadzību aplēses | Kvotu izlietojums | Vajadzību aplēse | Kvotu izlietojums | Riska analīze | Pārbaužu plānošana | Pārbaudes uz vietas |
| CZ | | | (2) | (4) | | | (10) | (12) | | (16) |
| EE | | | (2) | (4) | | (9) | (10) | (12) | | (16) |
| LV | | | (3) | (5) | | | | (12) | (13) | |
| LT | | | (3) | (5) | (6) | (9) | (10) | (12) | (13) | (14) |
| HU | (1) | | (2) | (5) | (7) | (9) | (10) | (12) | (13) | (15) |
| PL | | | | | | (9) | (10) | (12) | (13) | (16) |
| SI | | | | (5) | | | (10) | (12) | | (16) |
| SK | (1) | | (3) | | (8) | (9) | (11) | (12) | (13) | |
| Labi rezultāti (problēmas netika identificētas) | Vidēji rezultāti (iespējami uzlabojumi) | Vāji rezultāti (nopietni trūkumi) |

2004.–2005. kvotas gads

2004.–2005. un/vai 2005.–2006. kvotas gads

Piegāde

Tiešā tirdzniecība

acquis communautaire pārņemšana

Valsts rezerves pārvaldība

Datu bāzu izveidošana un atjaunināšana

Kontrole

Vajadzību aplēses

Kvotu izlietojums

Vajadzību aplēse

Kvotu izlietojums

Riska analīze

Pārbaužu plānošana

Pārbaudes uz vietas

CZ

(2)

(4)

(10)

(12)

(16)

EE

(2)

(4)

(9)

(10)

(12)

(16)

LV

(3)

(5)

(12)

(13)

LT

(3)

(5)

(6)

(9)

(10)

(12)

(13)

(14)

HU

(1)

(2)

(5)

(7)

(9)

(10)

(12)

(13)

(15)

PL

(9)

(10)

(12)

(13)

(16)

SI

(5)

(10)

(12)

(16)

SK

(1)

(3)

(8)

(9)

(11)

(12)

(13)

Labi rezultāti (problēmas netika identificētas)

Vidēji rezultāti (iespējami uzlabojumi)

Vāji rezultāti (nopietni trūkumi)

| 76. | Ir pamats uzskatīt, ka vairums Palātas atklāto problēmu un trūkumu ir tipiski kvotu sistēmas ieviešanai. Jāatzīmē, ka dažās ES-15 dalībvalstīs pēc piena kvotu sistēmas ieviešanas ilgi valdīja nenoteiktības periods, kad netika nodrošināta pareiza maksājumu iekasēšana, jo kvotu sistēmu pārvaldīja nevērīgi un bija daudzi gari tiesas procesi.

  2. ieteikumsKomisijas pienākums ir arī turpmāk nodrošināt, ka jaunās dalībvalstis īsteno atbilstīgus koriģējošus pasākumus, lai novērstu Palātas atklātos galvenos trūkumus, kuri uzskaitīti sistēmas novērtējuma tabulā (4. attēls).Komisijai jāmudina jaunās dalībvalstis pirmām kārtām uzlabot datu bāzu uzturēšanu (govju identifikācija, deklarēta piegāde un tiešā tirdzniecība, pārbaužu rezultāti) un optimizēt sasaistu pārbaudes.Tiesību akti nosaka, ka attiecībā uz tiešo tirdzniecību jāpārbauda vismaz 5 % ražotāju, taču šis nosacījums nav piemērots sadrumstalotajai piena nozares struktūrai vairumā jauno dalībvalstu. Ja ievēro šo prasību, valstu iestādēm jāveic ļoti daudzas pārbaudes, kuras, iespējams, būs virspusējas un kuru laikā nevarēs pārbaudīt, vai deklarētie tiešajā tirdzniecībā realizētie daudzumi ir ticami. Ņemot vērā gaidāmo piena tirgus reformu un lai vienkāršotu kvotu sistēmu, Komisijai būtu jāizskata iespēja atļaut dalībvalstīm variēt uz vietas veicamo pārbaužu biežumu atkarībā no saimniecību lieluma.Komisijai arī būtu jāmudina dalībvalstis kvotu sistēmas īstenošanas pārbaudes apvienot ar citām KLP pārbaudēm (liellopu identifikācija, tiešie maksājumi, savstarpējā atbilstība). |
| --- | --- |

76.

Ir pamats uzskatīt, ka vairums Palātas atklāto problēmu un trūkumu ir tipiski kvotu sistēmas ieviešanai. Jāatzīmē, ka dažās ES-15 dalībvalstīs pēc piena kvotu sistēmas ieviešanas ilgi valdīja nenoteiktības periods, kad netika nodrošināta pareiza maksājumu iekasēšana, jo kvotu sistēmu pārvaldīja nevērīgi un bija daudzi gari tiesas procesi.

2. ieteikumsKomisijas pienākums ir arī turpmāk nodrošināt, ka jaunās dalībvalstis īsteno atbilstīgus koriģējošus pasākumus, lai novērstu Palātas atklātos galvenos trūkumus, kuri uzskaitīti sistēmas novērtējuma tabulā (4. attēls).Komisijai jāmudina jaunās dalībvalstis pirmām kārtām uzlabot datu bāzu uzturēšanu (govju identifikācija, deklarēta piegāde un tiešā tirdzniecība, pārbaužu rezultāti) un optimizēt sasaistu pārbaudes.Tiesību akti nosaka, ka attiecībā uz tiešo tirdzniecību jāpārbauda vismaz 5 % ražotāju, taču šis nosacījums nav piemērots sadrumstalotajai piena nozares struktūrai vairumā jauno dalībvalstu. Ja ievēro šo prasību, valstu iestādēm jāveic ļoti daudzas pārbaudes, kuras, iespējams, būs virspusējas un kuru laikā nevarēs pārbaudīt, vai deklarētie tiešajā tirdzniecībā realizētie daudzumi ir ticami. Ņemot vērā gaidāmo piena tirgus reformu un lai vienkāršotu kvotu sistēmu, Komisijai būtu jāizskata iespēja atļaut dalībvalstīm variēt uz vietas veicamo pārbaužu biežumu atkarībā no saimniecību lieluma.Komisijai arī būtu jāmudina dalībvalstis kvotu sistēmas īstenošanas pārbaudes apvienot ar citām KLP pārbaudēm (liellopu identifikācija, tiešie maksājumi, savstarpējā atbilstība).

Vai piena kvotas aptver visu jaunajās dalībvalstīs tirgotā piena daudzumu?

| 77. | Piena kvotu sistēmas ieviešana kopumā attiecās tikai uz pusi no piena ražotājiem. Vairums piena ražotāju, kuriem nebija piešķirtas kvotas, nodarbojās ar naturālo vai daļēji naturālo saimniecību. Tomēr daļa no šiem ražotājiem realizē pienu, galvenokārt tiešajā tirdzniecībā (sk. 14., 21., 22. un 32.–34. punktu).

  3. ieteikumsKomisijai jāmudina jaunās dalībvalstis ievērot pamatprincipu: ir jāuzskaita viss realizētais piens. Kamēr ir spēkā piena kvotu sistēma, visiem ražotājiem, kas nedeklarējot piegādā vai realizē pienu tiešajā tirdzniecībā, ir jāatgādina pienākums tai pievienoties. |
| --- | --- |

77.

Piena kvotu sistēmas ieviešana kopumā attiecās tikai uz pusi no piena ražotājiem. Vairums piena ražotāju, kuriem nebija piešķirtas kvotas, nodarbojās ar naturālo vai daļēji naturālo saimniecību. Tomēr daļa no šiem ražotājiem realizē pienu, galvenokārt tiešajā tirdzniecībā (sk. 14., 21., 22. un 32.–34. punktu).

3. ieteikumsKomisijai jāmudina jaunās dalībvalstis ievērot pamatprincipu: ir jāuzskaita viss realizētais piens. Kamēr ir spēkā piena kvotu sistēma, visiem ražotājiem, kas nedeklarējot piegādā vai realizē pienu tiešajā tirdzniecībā, ir jāatgādina pienākums tai pievienoties.

Kā kvotu ieviešana kopumā ir ietekmējusi dalībvalstu piena nozari? Kā paplašināšanās ir ietekmējusi kopējā piena tirgus organizāciju?

| 78. | Vairumā jauno dalībvalstu piena kvotu sistēmas ieviešana nav negatīvi ietekmējusi to pašnodrošinātību un piena nozares dinamiku. Piena kvotu sistēma tika ieviesta laikā, kad piena cenas paaugstinājās, un galvenie ieguvēji bija komerciālie ražotāji, kas nodarbojās ar piegādi (sk. 62.–69. punktu). |
| --- | --- |

78.

Vairumā jauno dalībvalstu piena kvotu sistēmas ieviešana nav negatīvi ietekmējusi to pašnodrošinātību un piena nozares dinamiku. Piena kvotu sistēma tika ieviesta laikā, kad piena cenas paaugstinājās, un galvenie ieguvēji bija komerciālie ražotāji, kas nodarbojās ar piegādi (sk. 62.–69. punktu).

| 79. | Daļēji naturālas saimniecības vēl ieņem proporcionāli lielu vietu jauno valstu lauksaimniecībā, taču tām ir arī sociāli stabilizējoša funkcija, jo tās novērš cilvēku aizplūšanu no laukiem (sk. 8.–14. punktu). Šajā situācijā jaunās dalībvalstis ir dažādi risinājušas jautājumu par to, vai piena kvotas bija galvenokārt līdzeklis, kā restrukturizēt lielo komerciālo ražotāju darbību, vai tās palīdzēja arī integrēt vai noturēt tautsaimniecības apritē zināmu skaitu mazo ražotāju (sk. 20., 33. un 34. punktu). |
| --- | --- |

79.

Daļēji naturālas saimniecības vēl ieņem proporcionāli lielu vietu jauno valstu lauksaimniecībā, taču tām ir arī sociāli stabilizējoša funkcija, jo tās novērš cilvēku aizplūšanu no laukiem (sk. 8.–14. punktu). Šajā situācijā jaunās dalībvalstis ir dažādi risinājušas jautājumu par to, vai piena kvotas bija galvenokārt līdzeklis, kā restrukturizēt lielo komerciālo ražotāju darbību, vai tās palīdzēja arī integrēt vai noturēt tautsaimniecības apritē zināmu skaitu mazo ražotāju (sk. 20., 33. un 34. punktu).

| 80. | Paplašināšanās, kas notika 2004. gadā, neietekmēja negatīvi ES piena un piena produktu tirgus kopējo līdzsvaru. Jauno dalībvalstu īpatsvars piena produktu pārprodukcijā, kas jāsubsidē no Kopienas budžeta, ir minimāls (sk. 70. un 71. punktu).

  4. ieteikumsKomisijai vajadzētu visus šīs revīzijas konstatējumus skatīt kopējās lauksaimniecības politikas novērtējuma kontekstā.Apsvērumiem par to, kādus pielāgojumus varētu veikt kopējā piena tirgus organizācijā un piena kvotu sistēmā, jābūt vērstiem uz





  — | atbalsta un pārejas pasākumiem reģionos, kuros lielākā daļa ražotāju ir mazās saimniecības, |
| --- | --- | --- |

80.

Paplašināšanās, kas notika 2004. gadā, neietekmēja negatīvi ES piena un piena produktu tirgus kopējo līdzsvaru. Jauno dalībvalstu īpatsvars piena produktu pārprodukcijā, kas jāsubsidē no Kopienas budžeta, ir minimāls (sk. 70. un 71. punktu).

4. ieteikumsKomisijai vajadzētu visus šīs revīzijas konstatējumus skatīt kopējās lauksaimniecības politikas novērtējuma kontekstā.Apsvērumiem par to, kādus pielāgojumus varētu veikt kopējā piena tirgus organizācijā un piena kvotu sistēmā, jābūt vērstiem uz





  —

atbalsta un pārejas pasākumiem reģionos, kuros lielākā daļa ražotāju ir mazās saimniecības,

| — | stabila normatīvā regulējuma un skaidru perspektīvu noteikšanu piena ražotājiem jaunajās dalībvalstīs un viņu mudināšanu veikt ieguldījumus, lai nodrošinātu darbības dzīvotspēju. |
| --- | --- |

—

stabila normatīvā regulējuma un skaidru perspektīvu noteikšanu piena ražotājiem jaunajās dalībvalstīs un viņu mudināšanu veikt ieguldījumus, lai nodrošinātu darbības dzīvotspēju.

Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2008. gada 5. jūnija sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

---

(1)  Piena kvotas gads jeb kvotas piemērošanas gads ir 12 mēnešu laikposms, kas sākas 1. aprīlī un beidzas 31. martā.

1

(2)  Padomes 2003. gada 29. septembra Regula (EK) Nr. 1788/2003, ar ko nosaka maksājumu piena un piena produktu nozarē, trešais apsvērums (OV L 270, 21.10.2003., 123. lpp.).

2

(3)  Abām dalībvalstīm valsts references daudzums bija jāpiemēro, sākot ar 2004. gada 1. maiju, taču pienākums noteikt individuālo references daudzumu stājās spēkā tikai 2005. gada 1. aprīlī.

3

(4)  Regula (EK) Nr. 1788/2003, I pielikuma g) apakšpunkts.

4

(5)  Regula (EK) Nr. 1788/2003, 1. panta 4. punkts.

5

(6)  Polijā un Slovēnijā – no 2005. gada 1. aprīļa līdz 2006. gada 31. martam.

6

(7)  Skatīt īpaši pēc Eiropas Komisijas pasūtījuma veikto A. Pouliquen pētījumu “Centrālās un Austrumeiropas valstu pārtikas rūpniecības nozares konkurētspēja un ienākumi no lauksaimniecības” [“Compétitivité et revenus agricoles dans les secteurs agro-alimentaires des PECO”], INRA, 2001. g. oktobris.

7

A. Pouliquen

Compétitivité et revenus agricoles dans les secteurs agro-alimentaires des PECO

INRA

(8)  Padomes 2005. gada 20. septembra Regula (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.). Saskaņā ar lauku attīstības plānu katra dalībvalsts izstrādā savu daļēji naturālo saimniecību definīciju, ņemot vērā dažādus kritērijus: saimniecības minimālo un/vai maksimālo lielumu, realizētās produkcijas daudzumu un/vai ienākumu līmeni saimniecībās, kuras var pretendēt uz atbalstu.

8

(9)  Saskaņā ar A. Pouliquen, op. cit., 41.–45. lpp.

9

A. Pouliquen

op. cit

(10)  Padomes 1992. gada 16. jūnija Direktīva 92/46/EEK, ar ko paredz veselības noteikumus attiecībā uz svaigpiena, termiski apstrādāta piena un piena produktu ražošanu un laišanu tirgū (OV L 268, 14.9.1992., 1. lpp.).

10

(11)  Baltijas valstīm 1999. gada datus neņēma vērā, jo ekonomiskā krīze Krievijā bija satricinājusi šo valstu tautsaimniecību.

11

(12)  Regula (EK) Nr. 1788/2003, 1. panta 4. punkts.

12

(13)  Komisijas 2006. gada 22. jūnija Regula (EK) Nr. 927/2006 par Padomes Regulas (EK) Nr. 1788/2003 1. panta 4. punktā minētās īpašās restrukturizācijas rezerves piešķiršanu (OV L 170, 23.6.2006., 12. lpp.).

13

(14)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1788/2003 6. panta 1. punkta otro daļu individuālie references daudzumi piegādei un tiešajai tirdzniecībai ir apkopoti minētās regulas I pielikuma f) tabulā.

14

(15)  Ungārijā 2004.–2005. kvotas gada sākumā ražotājiem papildus piešķīra 23 201,4 tonnas jeb 1,3 % no valsts references daudzuma piegādei. Slovākijā 2004.–2005. kvotas gadā piešķirto piegādes kvotu kopsumma par 10 348,4 tonnām jeb par 1 % pārsniedza valsts references daudzumu.

15

(16)  Komisijas 2006. gada 27. oktobra Regula (EK) Nr. 1611/2006, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 832/2006 par Padomes Regulas (EK) Nr. 1788/2003 I pielikumā 2005./2006. gadam noteikto valsts references daudzumu sadalīšanu “piegādēs” un “tiešajā tirdzniecībā” (OV L 299, 28.10.2006., 13. lpp.).

16

(17)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1788/2003 6. panta 2. punktu un 8. pantu Slovākijai bija jāpaziņo Komisijai, kādi bija galīgie daudzumi, kurus pārveidoja pēc ražotāju pieprasījuma.

17

(18)  Šie aprēķini ir balstīti uz to ražotāju skaitu, kuri nav pievienojušies kvotu sistēmai (2004.–2005. kvotas gadā), un uz piena govju vidējo produktivitāti (2005. gadā), pieņemot, ka šiem ražotājiem pieder vidēji 1,5 govis.

18

(19)  Dati 2005. gada 1. janvārī (Lietuvas Lauksaimniecības informācijas un lauku uzņēmējdarbības centrs).

19

(20)  Avots:“Peer Review – Evaluation Mission on Milk in the Slovak Republic, Final report, DG AGRI and DG ELARG, 2003” [“Slovākijas Republikas apmeklējums, lai veiktu piena nozares profesionālapskati un novērtēšanu. Gala ziņojums, Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts un Paplašināšanās ģenerāldirektorāts, 2003”].

20

Avots:

Peer Review – Evaluation Mission on Milk in the Slovak Republic, Final report, DG AGRI and DG ELARG, 2003

(21)  Komisijas 2004. gada 30. marta Regula (EK) Nr. 595/2004, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērojama Padomes Regula (EK) Nr. 1788/2003, ar ko nosaka maksājumu piena un piena produktu nozarē, 26. panta 1. punkts (OV L 94, 31.3.2004., 22. lpp.)

21

(22)  Polijai un Slovēnijai – līdz 2005. gada 1. septembrim.

22

(23)  Regula (EK) Nr. 595/2004, 27. panta 3. punkts.

23

(24)  Pārskats par 1988. finanšu gadu, 5.33.–5.38. punkts (OV C 312, 12.12.1989.).

24

Pārskats par 1992. finanšu gadu, 2.17–2.19. punkts (OV C 309, 16.11.1993.).

Pārskats par 1993. finanšu gadu, 2.10.–2.59. punkts (OV C 327, 24.11.1994.).

Īpašie ziņojumi 2/87 (OV C 266, 5.10.1987.), 4/93 (OV C 12, 15.1.1994.) un 6/2001 (OV C 305, 30.10.2001.).

(25)  Regula (EK) Nr. 1788/2003, 15. panta 2. punkts.

25

(26)  Slovākijas Republikas Lauksaimniecības ministrijas 2002. gada 25. novembra Rīkojums Nr. 2953/2002–100, 2. pielikuma III punkts. Saskaņā ar šo sistēmu maksātāja iestāde samazināja piegādes kvotas tiem piena ražotājiem, kas bija izlietojuši mazāk nekā 90 % no savas kvotas 2003.–2004. kvotas gada laikā. Turklāt kvotas procentuālo izlietojumu aprēķināja, atsaucoties uz kopējo kvotu (piegāde un tiešā tirdzniecība), lai gan to vajadzēja aprēķināt atsevišķi katrai kvotai.

26

(27)  Regula (EK) Nr. 1788/2003, 15. panta 3. punkts.

27

(28)  Regula (EK) Nr. 1788/2003, 6. panta 2. punkts.

28

(29)  Regula (EK) Nr. 595/2004, 7. panta 2. punkts.

29

(30)  Regula (EK) Nr. 595/2004, 18.–22. pants.

30

(31)  Ražotāji, kas realizē pienu, kaut arī viņiem nav kvotas, riskē maksāt lielus naudas sodus, ja valsts references daudzums (piegādei vai tiešajai tirdzniecībai) tiek pārsniegts. Šajā kontekstā “pārsniegšana” nozīmē viss ražotāja realizētā piena daudzums, un Kopienas maksājums jāpiemēro visiem piegādātajiem vai tiešajā tirdzniecībā realizētajiem daudzumiem kvotas gada laikā.

31

(32)  Regula (EK) Nr. 595/2004, 19. panta 2. punkts.

32

(33)  Regula (EK) Nr. 595/2004, 21. pants.

33

(34)  Pārbaudēs konstatēja 755 pārkāpumus 2005.–2006. kvotas gada laikā. Divpadsmit gadījumus izskatīja Lauksaimniecības ministrija, bet netika piemērotas nekādas sankcijas.

34

(35)  Spēkā esošās maksājumu veikšanas sistēmas Palāta nerevidēja, jo valsts references daudzumi netika izlietoti pilnībā pirmajā piena kvotu piemērošanas gadā (2004.–2005. g.). Revīzijas laikā vēl nebija pieejami dati par maksājumiem Kopienai, kuri jāveic Čehijas Republikai, Kiprai un Polijai par 2005.–2006. kvotas gadu.

35

(36)  Valsts references daudzums tiešajai tirdzniecībai – 2 780 863 kg, bet kopējais deklarētais daudzums – 2 780 862 kg.

36

(37)  Avots: Eiropas Komisija, Piena un piena produktu pārvaldības komiteja, ceturkšņa anketas (2008. gada marts).

37

Avots:

(38)  “Darba kārtība 2000” [“Agenda 2000”], II sējums, COM(97) galīgā redakcija, 1997. gada 15. jūlijs.

38

Agenda 2000

(39)  Dalībvalstis sarindoja atkarībā no rezultātiem, kas salīdzināti ar piešķirto kvotu vidējo līmeni (41 %) vai izlietoto kvotu vidējo līmeni (31 %) attiecībā pret valsts references daudzumu 2004.–2005. gadam. Vāji rezultāti ir tad, ja piešķiršanas vai izlietošanas līmenis ir mazāks nekā 50 % no vidējā līmeņa. Vidēji rezultāti ir tad, ja tie ir robežās no vidējā līmeņa plus vai mīnus 50 %. Labi rezultāti atbilst līmenim, kas pārsniedz vidējo līmeni par 50 % un vairāk.

39

---

KOMISIJAS ATBILDE

KOPSAVILKUMS

Piena kvotu sistēma 10 jaunajās dalībvalstīs stājās spēkā 2004. gada 1. maijā. Lai gan acīmredzot ne viss noritēja ļoti labi no pirmās dienas, kopējo rezultātu var uzskatīt par ļoti pozitīvu, ņemot vērā milzīgo uzdevumu, kas jaunajām dalībvalstīm bija jāveic saistībā ar paplašināšanos. Esošās sākotnējās problēmas ir atrisinātas pirmo divu kampaņu laikā, un vajadzības gadījumā trūkumu pēcpārbaudi veiks ar noskaidrošanas procedūru palīdzību.

| IV. | Komisija ir izmantojusi datus, kas tai darīti pieejami, un tās aplēses ir pamatā Palātas galīgajam lēmumam par kvotu noteikšanu katrai jaunajai dalībvalstij.
  Attiecībā uz tiešās tirdzniecības noteikšanu Komisija ir bijusi pēc iespējas ierobežojošāka, izmantojot aplēšu metodi, kas ir balstīta uz objektīviem kritērijiem. Piemēram, saimniecības pašas patēriņš ir novērtēts, pamatojoties uz saimniecībā dzīvojošo personu skaitu un teļu skaitu saimniecībā. Šīs aplēses uzskatāmas par pamatotām un ir piemērotas vienādi visām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

IV.

Komisija ir izmantojusi datus, kas tai darīti pieejami, un tās aplēses ir pamatā Palātas galīgajam lēmumam par kvotu noteikšanu katrai jaunajai dalībvalstij.

Attiecībā uz tiešās tirdzniecības noteikšanu Komisija ir bijusi pēc iespējas ierobežojošāka, izmantojot aplēšu metodi, kas ir balstīta uz objektīviem kritērijiem. Piemēram, saimniecības pašas patēriņš ir novērtēts, pamatojoties uz saimniecībā dzīvojošo personu skaitu un teļu skaitu saimniecībā. Šīs aplēses uzskatāmas par pamatotām un ir piemērotas vienādi visām dalībvalstīm.

| V. | Divi pārāk lielu piegādes daudzumu piešķiršanas gadījumi bija Ungārijā un Slovākijā.
  Abi ir atrisināti, proti, Slovākijas gadījums – 2004./2005. gada kampaņas laikā, Ungārijas gadījums – 2005./2006. gada kampaņas laikā. |
| --- | --- |

V.

Divi pārāk lielu piegādes daudzumu piešķiršanas gadījumi bija Ungārijā un Slovākijā.

Abi ir atrisināti, proti, Slovākijas gadījums – 2004./2005. gada kampaņas laikā, Ungārijas gadījums – 2005./2006. gada kampaņas laikā.

| VI. | Komisija sistemātiski pārbaudīja pieņemtos valsts ieviešanas pasākumus un atbildēja uz dalībvalstu daudzajiem jautājumiem 2004.–2006. gadā vai nu rakstiski, vai divreiz nedēļā pārvaldības komitejā. Turklāt Komisija īstenoja Palātas apsvērumus un uzraudzīja uzlabojumus un attīstību divpusējo sanāksmju laikā pēc 2004. un 2005. gadā veiktās revīzijas uz vietas grāmatojumu noskaidrošanas procedūras ietvaros. Nesenie apmeklējumi nodrošina revīzijas tvērumu par gadiem un dalībvalstīm, kuras Palāta uzskatīja par visvairāk pakļautām riskam saistībā ar tās norādītajiem trūkumiem. Līdz šim finanšu korekcijas nav uzskatītas par nepieciešamām. |
| --- | --- |

VI.

Komisija sistemātiski pārbaudīja pieņemtos valsts ieviešanas pasākumus un atbildēja uz dalībvalstu daudzajiem jautājumiem 2004.–2006. gadā vai nu rakstiski, vai divreiz nedēļā pārvaldības komitejā. Turklāt Komisija īstenoja Palātas apsvērumus un uzraudzīja uzlabojumus un attīstību divpusējo sanāksmju laikā pēc 2004. un 2005. gadā veiktās revīzijas uz vietas grāmatojumu noskaidrošanas procedūras ietvaros. Nesenie apmeklējumi nodrošina revīzijas tvērumu par gadiem un dalībvalstīm, kuras Palāta uzskatīja par visvairāk pakļautām riskam saistībā ar tās norādītajiem trūkumiem. Līdz šim finanšu korekcijas nav uzskatītas par nepieciešamām.

| VII. | Komisija uzskata, ka Kopienas tiesību akti ir ievēroti un ka valsts rezerve ir pārvaldīta saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem. Skatīt atbildes uz 35.–39. un 44.–47. punktu. |
| --- | --- |

VII.

Komisija uzskata, ka Kopienas tiesību akti ir ievēroti un ka valsts rezerve ir pārvaldīta saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem. Skatīt atbildes uz 35.–39. un 44.–47. punktu.

| VIII. | Komisija pieņem ieteikumu un norāda, ka tā jau vairākos gadījumos īsteno Palātas apsvērumus grāmatojumu noskaidrošanas procedūras ietvaros. Komisija 2007. gada jūlijā nosūtīja dalībvalstīm anketu un saņēma papildu informāciju par struktūrām – ražotāju skaitu un kvotu apmēru ražotājiem.
  Komisijai būtiskākie dati ir balstīti uz piena daudzumiem, kurus deklarējuši pircēji vai atsevišķi ražotāji tiešajā tirdzniecībā attiecīgajās dalībvalstīs. Šīs informācijas kopsavilkums jau tiek sniegts anketā, kuru Komisijai nosūta katru gadu pirms 1. septembra saskaņā ar Regulas Nr. 595/2004 26. pantu. |
| --- | --- |

VIII.

Komisija pieņem ieteikumu un norāda, ka tā jau vairākos gadījumos īsteno Palātas apsvērumus grāmatojumu noskaidrošanas procedūras ietvaros. Komisija 2007. gada jūlijā nosūtīja dalībvalstīm anketu un saņēma papildu informāciju par struktūrām – ražotāju skaitu un kvotu apmēru ražotājiem.

Komisijai būtiskākie dati ir balstīti uz piena daudzumiem, kurus deklarējuši pircēji vai atsevišķi ražotāji tiešajā tirdzniecībā attiecīgajās dalībvalstīs. Šīs informācijas kopsavilkums jau tiek sniegts anketā, kuru Komisijai nosūta katru gadu pirms 1. septembra saskaņā ar Regulas Nr. 595/2004 26. pantu.

| IX. | Revīzijas, kuras Komisija veica uz vietas 2007. gadā un 2008. gada sākumā, jau bija vērstas uz tām pašām trijām Palātas minētajām dalībvalstīm, tādējādi nodrošinot revīzijas tvērumu par attiecīgajiem agrākajiem un pašreizējiem gadiem. |
| --- | --- |

IX.

Revīzijas, kuras Komisija veica uz vietas 2007. gadā un 2008. gada sākumā, jau bija vērstas uz tām pašām trijām Palātas minētajām dalībvalstīm, tādējādi nodrošinot revīzijas tvērumu par attiecīgajiem agrākajiem un pašreizējiem gadiem.

VALSTU REFERENCES DAUDZUMU (VALSTU KVOTU) NOTEIKŠANA

| 19. | Komisija piekrīt Palātai attiecībā uz datiem un secina, ka tās sarunu metode ir labi izstrādāta un balstīta uz iespējami visobjektīvākajiem kritērijiem, un tās mērķis ir ierobežot sākotnējos pieprasījumus, kas bija novērtēti pārāk augstu. |
| --- | --- |

19.

Komisija piekrīt Palātai attiecībā uz datiem un secina, ka tās sarunu metode ir labi izstrādāta un balstīta uz iespējami visobjektīvākajiem kritērijiem, un tās mērķis ir ierobežot sākotnējos pieprasījumus, kas bija novērtēti pārāk augstu.

| 20. | Komisijas aplēšu metodiku var uzskatīt par pamatotu. Pateicoties šai metodikai, jauno dalībvalstu (izņemot Polijas) sākotnējais pieprasījums, kas sākotnēji novērtēts 1,5 miljonu tonnu apmērā, ir samazināts līdz pieņemamam līmenim 0,83 miljonu tonnu apmērā (Komisijas sarunu nostāja). Padomē pārrunātais daudzums ir bijis 1 miljona tonnu apmērā.
  Pēc tam, kā izskaidro Palāta, restrukturizācijas process nozīmēja intereses zudumu par tiešo tirdzniecību. Apzinoties restrukturizācijas nepieciešamību un vajadzību atļaut dalībvalstīm pārvaldīt savus references daudzumus atbilstīgi savām vajadzībām, Ministru padome 2006. gada 18. septembrī ieviesa iespēju pārvietot tiešās tirdzniecības references daudzumus (atlikušos neizlietotos daudzumus valsts rezervē) uz piegādes references daudzumiem 2006./2007. gada kampaņai (Padomes Regula Nr. 1406/2006). |
| --- | --- |

20.

Komisijas aplēšu metodiku var uzskatīt par pamatotu. Pateicoties šai metodikai, jauno dalībvalstu (izņemot Polijas) sākotnējais pieprasījums, kas sākotnēji novērtēts 1,5 miljonu tonnu apmērā, ir samazināts līdz pieņemamam līmenim 0,83 miljonu tonnu apmērā (Komisijas sarunu nostāja). Padomē pārrunātais daudzums ir bijis 1 miljona tonnu apmērā.

Pēc tam, kā izskaidro Palāta, restrukturizācijas process nozīmēja intereses zudumu par tiešo tirdzniecību. Apzinoties restrukturizācijas nepieciešamību un vajadzību atļaut dalībvalstīm pārvaldīt savus references daudzumus atbilstīgi savām vajadzībām, Ministru padome 2006. gada 18. septembrī ieviesa iespēju pārvietot tiešās tirdzniecības references daudzumus (atlikušos neizlietotos daudzumus valsts rezervē) uz piegādes references daudzumiem 2006./2007. gada kampaņai (Padomes Regula Nr. 1406/2006).

| 21. | Polijā daudzi ražotāji, kas ir saņēmuši tiešās tirdzniecības kvotu, pēc tam ir atteikušies no tās, un attiecīgi ir palielinājusies valsts rezerve. |
| --- | --- |

21.

Polijā daudzi ražotāji, kas ir saņēmuši tiešās tirdzniecības kvotu, pēc tam ir atteikušies no tās, un attiecīgi ir palielinājusies valsts rezerve.

| 22. | Pēcpārbaude ir jāuzņemas pirmkārt dalībvalstu kompetentajām iestādēm saskaņā ar Regulu Nr. 595/2004. |
| --- | --- |

22.

Pēcpārbaude ir jāuzņemas pirmkārt dalībvalstu kompetentajām iestādēm saskaņā ar Regulu Nr. 595/2004.

| 24.–25. | Kā paredzēts pievienošanās aktā, Komisija ir nolēmusi atbrīvot restrukturizācijas rezervi attiecīgo dalībvalstu labā pēc šī jautājuma rūpīgas analīzes ziņojumā.
  Šajā analīzē Komisija ir izmantojusi datus, kurus dalībvalstis tai darījušas pieejamus, un novērtēja pāreju no ražošanas pašu patēriņam saimniecībā uz ražošanu tirgum, pamatojoties uz diviem kritērijiem – tirgoto daudzumu tendenci un pašu patēriņu saimniecībā. |
| --- | --- |

24.–25.

Kā paredzēts pievienošanās aktā, Komisija ir nolēmusi atbrīvot restrukturizācijas rezervi attiecīgo dalībvalstu labā pēc šī jautājuma rūpīgas analīzes ziņojumā.

Šajā analīzē Komisija ir izmantojusi datus, kurus dalībvalstis tai darījušas pieejamus, un novērtēja pāreju no ražošanas pašu patēriņam saimniecībā uz ražošanu tirgum, pamatojoties uz diviem kritērijiem – tirgoto daudzumu tendenci un pašu patēriņu saimniecībā.

| 26. | Savā ziņojumā Komisija atzīmēja pašpatēriņa samazināšanos visās attiecīgajās valstīs no 2000. gada līdz 2005. gadam, izņemot Lietuvu, kurā pašpatēriņa samazināšanās tika reģistrēta no 2002. gada līdz 2005. gadam.
  Attiecībā uz Čehiju tirgum paredzētā ražošana ir palielinājusies par 0,8 % no 2000. gada līdz 2004. gadam un tad par 3,7 % no 2004. gada līdz 2005. gadam.
  Attiecībā uz Latviju un Slovākiju nav ļoti būtisku atšķirību starp Komisijas aplēstajiem datiem pievienošanās sarunu laikā un datiem ziņojumos par restrukturizācijas rezervi.
  Galvenie novērtētie kritēriji bija pašu patēriņa saimniecībā procentuālā daudzuma tendence un tirgotie daudzumi. |
| --- | --- |

26.

Savā ziņojumā Komisija atzīmēja pašpatēriņa samazināšanos visās attiecīgajās valstīs no 2000. gada līdz 2005. gadam, izņemot Lietuvu, kurā pašpatēriņa samazināšanās tika reģistrēta no 2002. gada līdz 2005. gadam.

Attiecībā uz Čehiju tirgum paredzētā ražošana ir palielinājusies par 0,8 % no 2000. gada līdz 2004. gadam un tad par 3,7 % no 2004. gada līdz 2005. gadam.

Attiecībā uz Latviju un Slovākiju nav ļoti būtisku atšķirību starp Komisijas aplēstajiem datiem pievienošanās sarunu laikā un datiem ziņojumos par restrukturizācijas rezervi.

Galvenie novērtētie kritēriji bija pašu patēriņa saimniecībā procentuālā daudzuma tendence un tirgotie daudzumi.

| 28. | Ņemot vērā divu pirmo piena kampaņu produkcijas kontekstu 2004./2005. gadā, kura ilga tikai 11 mēnešus, un 2005./2006. gadā, šim pārāk lielo kvotu piešķīrumam bija neliels risks radīt pieejamā valsts references daudzuma ātru sasniegšanu. Starp citu, šis risks nav izpaudies. Ungārijā 82 % piegādes kvotas tika izlietoti 2004./2005. gada kampaņas laikā un 86 % – 2005./2006. gada kampaņas laikā.
  Līdzīgi Slovākijā skaitļi bija 87 % 2004./2005. gada kampaņai un 97 % 2005./2006. gada kampaņai. |
| --- | --- |

28.

Ņemot vērā divu pirmo piena kampaņu produkcijas kontekstu 2004./2005. gadā, kura ilga tikai 11 mēnešus, un 2005./2006. gadā, šim pārāk lielo kvotu piešķīrumam bija neliels risks radīt pieejamā valsts references daudzuma ātru sasniegšanu. Starp citu, šis risks nav izpaudies. Ungārijā 82 % piegādes kvotas tika izlietoti 2004./2005. gada kampaņas laikā un 86 % – 2005./2006. gada kampaņas laikā.

Līdzīgi Slovākijā skaitļi bija 87 % 2004./2005. gada kampaņai un 97 % 2005./2006. gada kampaņai.

| 30. | Saskaņā ar Regulas Nr. 1788/2003 6. pantu Komisija pieņēma 2005. gada februārī nosūtītos pieprasījumus par pārveidi visām dalībvalstīm, tostarp Slovākijai. Faktiski attiecībā uz Slovākiju Komisija vēlāk saprata izmantotās metodes neatbilstību pēc papildu informācijas saņemšanas no Slovākijas iestādēm.
  Apzinoties restrukturizācijas nepieciešamību un vajadzību ļaut dalībvalstīm pārvaldīt savus references daudzumus atbilstīgi savām vajadzībām, Ministru padome 2006. gada 18. septembrī ieviesa iespēju pārvietot tiešās tirdzniecības references daudzumus, kas palikuši neizlietoti valsts rezervē, uz piegādes references daudzumiem 2006./2007. gada kampaņai (Padomes Regula 1406/2006). |
| --- | --- |

30.

Saskaņā ar Regulas Nr. 1788/2003 6. pantu Komisija pieņēma 2005. gada februārī nosūtītos pieprasījumus par pārveidi visām dalībvalstīm, tostarp Slovākijai. Faktiski attiecībā uz Slovākiju Komisija vēlāk saprata izmantotās metodes neatbilstību pēc papildu informācijas saņemšanas no Slovākijas iestādēm.

Apzinoties restrukturizācijas nepieciešamību un vajadzību ļaut dalībvalstīm pārvaldīt savus references daudzumus atbilstīgi savām vajadzībām, Ministru padome 2006. gada 18. septembrī ieviesa iespēju pārvietot tiešās tirdzniecības references daudzumus, kas palikuši neizlietoti valsts rezervē, uz piegādes references daudzumiem 2006./2007. gada kampaņai (Padomes Regula 1406/2006).

3. izcēlums, 4. rindkopa

Pēcpārbaude jāuzņemas pirmkārt dalībvalstu kompetentajām iestādēm saskaņā ar Regulu Nr. 595/2004.

KVOTU SISTĒMAS IEVIEŠANA UN PĀRVALDĪBA

| 35. | Svarīgākais informācijas avots bija valstu tiesību akti, kuri dalībvalstīm ir jānosūta Komisijai nākamajā mēnesī pēc to pieņemšanas. To veica visas dalībvalstis, tostarp Polija, Slovēnija un Malta. Tas bija galvenais elements acquis īstenošanas uzraudzībā. |
| --- | --- |

35.

Svarīgākais informācijas avots bija valstu tiesību akti, kuri dalībvalstīm ir jānosūta Komisijai nākamajā mēnesī pēc to pieņemšanas. To veica visas dalībvalstis, tostarp Polija, Slovēnija un Malta. Tas bija galvenais elements acquis īstenošanas uzraudzībā.

| 37. | Piegādes definīcijā Regulas Nr. 1788/2003 5. panta f) punktā precīzi nav minēta piena ražotāju tirdzniecība vai bezmaksas ziedojumi pircējiem. Pircēja definīcijā 5. panta e) punktā turpretim teikts, ka pircēji “iepērk” pienu no ražotājiem. Saskaņā ar to definīcijās lietuviešu valodā minēts ražotājs, kas pārdod daudzumus pircējam. Kad Komisija prasīja nodrošināt, ka visa piena aprite no ražotāja līdz pircējam jādeklarē kvotas nolūkos, Lietuvas iestādes atbildēja, ka pircēja definīcijas dēļ kā tāda, kas “pērk” pienu no ražotāja, ražotāji nevar un nedod pienu pircējiem bez maksas.
  Lietuvas iestādes ir apstiprinājušas, ka visas piegādes (tostarp bezmaksas piegādes) tiek deklarētas. |
| --- | --- |

37.

Piegādes definīcijā Regulas Nr. 1788/2003 5. panta f) punktā precīzi nav minēta piena ražotāju tirdzniecība vai bezmaksas ziedojumi pircējiem. Pircēja definīcijā 5. panta e) punktā turpretim teikts, ka pircēji “iepērk” pienu no ražotājiem. Saskaņā ar to definīcijās lietuviešu valodā minēts ražotājs, kas pārdod daudzumus pircējam. Kad Komisija prasīja nodrošināt, ka visa piena aprite no ražotāja līdz pircējam jādeklarē kvotas nolūkos, Lietuvas iestādes atbildēja, ka pircēja definīcijas dēļ kā tāda, kas “pērk” pienu no ražotāja, ražotāji nevar un nedod pienu pircējiem bez maksas.

Lietuvas iestādes ir apstiprinājušas, ka visas piegādes (tostarp bezmaksas piegādes) tiek deklarētas.

| 38. | Apšaubītie noteikumi par kooperatīviem Ungārijā ļauj piena ražotāju kooperatīvam pieprasīt kompetentajām iestādēm uzskatīt kooperatīva biedru individuālās kvotas par vienu kopēju kvotu, kuras pārvaldība ir kooperatīva ziņā. Tāpēc vienu kvotu ieraksta kvotu reģistrā juridiskās personas vārdā, kas ir kooperatīvs. Papildus ir paredzēts, ka kooperatīvs pēc tam kooperatīva locekļu vārdā uzņemas visus pienākumus, kas jāpilda ražotājiem saskaņā ar kvotu noteikumiem. Komisija neuzskata, ka šī sistēma ietver risku saistībā ar nodevu iekasēšanu. Tas, ka atsevišķu veidu kooperatīvi Ungārijā var apvienot kooperatīva biedru individuālās kvotas, nenododot īpašumtiesības uz kvotām, ir līdzīga daļēju lauksaimnieku grupu kopējai saimniekošanai (GAEC, Groupement Agricole d'Exploitation en Commun) situācijai Francijā, kā izriet no šo apvienību apraksta ģenerāladvokāta secinājumu 45. punktā lietā C-15/95. Tiesa savā spriedumā šajā lietā apstiprināja uzņēmuma atsevišķu formu, piemēram, daļējas GAEC, izmantošanu piena ražošanai piena kvotu sistēmas ietvaros. |
| --- | --- |

38.

Apšaubītie noteikumi par kooperatīviem Ungārijā ļauj piena ražotāju kooperatīvam pieprasīt kompetentajām iestādēm uzskatīt kooperatīva biedru individuālās kvotas par vienu kopēju kvotu, kuras pārvaldība ir kooperatīva ziņā. Tāpēc vienu kvotu ieraksta kvotu reģistrā juridiskās personas vārdā, kas ir kooperatīvs. Papildus ir paredzēts, ka kooperatīvs pēc tam kooperatīva locekļu vārdā uzņemas visus pienākumus, kas jāpilda ražotājiem saskaņā ar kvotu noteikumiem. Komisija neuzskata, ka šī sistēma ietver risku saistībā ar nodevu iekasēšanu. Tas, ka atsevišķu veidu kooperatīvi Ungārijā var apvienot kooperatīva biedru individuālās kvotas, nenododot īpašumtiesības uz kvotām, ir līdzīga daļēju lauksaimnieku grupu kopējai saimniekošanai (GAEC, Groupement Agricole d'Exploitation en Commun) situācijai Francijā, kā izriet no šo apvienību apraksta ģenerāladvokāta secinājumu 45. punktā lietā C-15/95. Tiesa savā spriedumā šajā lietā apstiprināja uzņēmuma atsevišķu formu, piemēram, daļējas GAEC, izmantošanu piena ražošanai piena kvotu sistēmas ietvaros.

| 39. | Jebkuru ražotāja/pircēju statusam raksturīgo risku var ņemt vērā riska analīzē netieši ražotāju un pircēju kontroles procesā. Acīmredzot savā ražotāja statusā subjekts tiks reģistrēts kā kvotas turētājs un kā pircējs tiks apstiprināts saskaņā ar parastajām procedūrām. Viņš var būt pakļauts kontrolei abos statusos attiecībā uz attiecīgo kvotas piemērošanas periodu.
  Nebūtu samērīgi izslēgt ražotāja īstenoto pircēja funkciju izpildi un otrādi. Šāda izslēgšana izslēgtu iespēju, piemēram, ka to piena ražotāju darbības, kuri pārstrādā savu produktu, dzīvotspējas iemeslu dēļ palielinās par daudzumiem, kuri iegādāti no citiem ražotājiem. Turklāt ražotāji un pircēji vienmēr ir reģistrēti vecajās dalībvalstīs, neradot pretrunu ar piena kvotu sistēmu. |
| --- | --- |

39.

Jebkuru ražotāja/pircēju statusam raksturīgo risku var ņemt vērā riska analīzē netieši ražotāju un pircēju kontroles procesā. Acīmredzot savā ražotāja statusā subjekts tiks reģistrēts kā kvotas turētājs un kā pircējs tiks apstiprināts saskaņā ar parastajām procedūrām. Viņš var būt pakļauts kontrolei abos statusos attiecībā uz attiecīgo kvotas piemērošanas periodu.

Nebūtu samērīgi izslēgt ražotāja īstenoto pircēja funkciju izpildi un otrādi. Šāda izslēgšana izslēgtu iespēju, piemēram, ka to piena ražotāju darbības, kuri pārstrādā savu produktu, dzīvotspējas iemeslu dēļ palielinās par daudzumiem, kuri iegādāti no citiem ražotājiem. Turklāt ražotāji un pircēji vienmēr ir reģistrēti vecajās dalībvalstīs, neradot pretrunu ar piena kvotu sistēmu.

| 42. | Dažādo divpusējo sanāksmju un 2007. gadā Komisijas uz vietas veikto revīziju iznākums liecina, ka ir novērstas problēmas un Palātas kritika attiecībā uz kvotu darbībām pirmajos īstenošanas gados un ka ir ieviesti uzlabojumi. |
| --- | --- |

42.

Dažādo divpusējo sanāksmju un 2007. gadā Komisijas uz vietas veikto revīziju iznākums liecina, ka ir novērstas problēmas un Palātas kritika attiecībā uz kvotu darbībām pirmajos īstenošanas gados un ka ir ieviesti uzlabojumi.

| 43. | Potenciāls finanšu risks Kopienas budžetam sākās tikai ar pirmo piemērošanas gadu, kas varēja ietvert papildu nodevu, proti, 2005./2006. gadā. Komisija 2007. gadā veica divas revīzijas uz vietas divās dalībvalstīs, kas radīja vislielāko finanšu risku (t. i., valsts piena kvotu sasniegšanu vai pārsniegšanu), kurās patiešām bija ietverts 2005./2006. kvotas gads, pateicoties grāmatojumu noskaidrošanas mehānismam ar 24 mēnešu retrospektīvu tvērumu. Turklāt citās revīzijās, kuras Komisija veica 2005. gadā, rezultējošās divpusējās sanāksmes nodrošināja teicamas iespējas pārrunāt Palātas konstatējumus par piena kvotām un sekot attiecīgajai attīstībai. Papildu revīzija tika veikta 2008. gada sākumā trešajā jaunajā dalībvalstī, kas pārsniedza kvotu, un tāpat revīzijas tvērumā iekļauts 2005./2006. kvotas gads. |
| --- | --- |

43.

Potenciāls finanšu risks Kopienas budžetam sākās tikai ar pirmo piemērošanas gadu, kas varēja ietvert papildu nodevu, proti, 2005./2006. gadā. Komisija 2007. gadā veica divas revīzijas uz vietas divās dalībvalstīs, kas radīja vislielāko finanšu risku (t. i., valsts piena kvotu sasniegšanu vai pārsniegšanu), kurās patiešām bija ietverts 2005./2006. kvotas gads, pateicoties grāmatojumu noskaidrošanas mehānismam ar 24 mēnešu retrospektīvu tvērumu. Turklāt citās revīzijās, kuras Komisija veica 2005. gadā, rezultējošās divpusējās sanāksmes nodrošināja teicamas iespējas pārrunāt Palātas konstatējumus par piena kvotām un sekot attiecīgajai attīstībai. Papildu revīzija tika veikta 2008. gada sākumā trešajā jaunajā dalībvalstī, kas pārsniedza kvotu, un tāpat revīzijas tvērumā iekļauts 2005./2006. kvotas gads.

| 45. | Komisija ieteica jaunajām dalībvalstīm, ka tiesības iekļaut valsts rezervē neizlietotos daudzumus, ja ražotājs nesaražoja vismaz 70 % savas kvotas 12 mēnešu laikposmā, nevajadzētu izmantot attiecībā uz ražošanu pirmajā periodā pēc pievienošanās. Sakarā ar pievienošanās datumu 2004. gada 1. maijā ražotāji jaunajās dalībvalstīs neizmantoja visu 12 mēnešu regulatīvo references periodu, pret kuru novērtēt savu ražošanu, tādēļ samazinājumiem nebūs stabila juridiska pamata.
  Igaunijas un Slovākijas iestādes pierādīja, pamatojoties uz valsts pirmspievienošanās noteikumiem, ka to ražotāji no 2004. gada 1. aprīļa ir darbojušies saskaņā ar samazinājuma klauzulu visu 12 mēnešu laikposmu, pret kuru novērtēt to ražošanu. Komisija apstiprināja, ka rezultātā viņi var veikt samazinājumus ar nosacījumu, ka pirmspievienošanās augstākie ražošanas maksimālie līmeņi tiek samazināti, lai samazinājumi neattiektos uz 2004.–2005. gada laikposmu, kurā nebija ievērots 70 % maksimālais līmenis.
  Atsauce 26. zemsvītras piezīmē uz Slovākijas piemērotajiem samazinājumiem, kas aprēķināti augstākā maksimālajā līmenī nekā 70 % un aprēķināti par kopējo kvotu, nevis atsevišķi par piegādi un tiešo tirdzniecību. Šie samazinājumi tika veikti attiecībā uz ražošanu pirmspievienošanās 2003.–2004. gada laikposmā, tāpēc tiem nepiemēroja pēcpievienošanās regulatīvos ierobežojumus. |
| --- | --- |

45.

Komisija ieteica jaunajām dalībvalstīm, ka tiesības iekļaut valsts rezervē neizlietotos daudzumus, ja ražotājs nesaražoja vismaz 70 % savas kvotas 12 mēnešu laikposmā, nevajadzētu izmantot attiecībā uz ražošanu pirmajā periodā pēc pievienošanās. Sakarā ar pievienošanās datumu 2004. gada 1. maijā ražotāji jaunajās dalībvalstīs neizmantoja visu 12 mēnešu regulatīvo references periodu, pret kuru novērtēt savu ražošanu, tādēļ samazinājumiem nebūs stabila juridiska pamata.

Igaunijas un Slovākijas iestādes pierādīja, pamatojoties uz valsts pirmspievienošanās noteikumiem, ka to ražotāji no 2004. gada 1. aprīļa ir darbojušies saskaņā ar samazinājuma klauzulu visu 12 mēnešu laikposmu, pret kuru novērtēt to ražošanu. Komisija apstiprināja, ka rezultātā viņi var veikt samazinājumus ar nosacījumu, ka pirmspievienošanās augstākie ražošanas maksimālie līmeņi tiek samazināti, lai samazinājumi neattiektos uz 2004.–2005. gada laikposmu, kurā nebija ievērots 70 % maksimālais līmenis.

Atsauce 26. zemsvītras piezīmē uz Slovākijas piemērotajiem samazinājumiem, kas aprēķināti augstākā maksimālajā līmenī nekā 70 % un aprēķināti par kopējo kvotu, nevis atsevišķi par piegādi un tiešo tirdzniecību. Šie samazinājumi tika veikti attiecībā uz ražošanu pirmspievienošanās 2003.–2004. gada laikposmā, tāpēc tiem nepiemēroja pēcpievienošanās regulatīvos ierobežojumus.

| 46. | Pirmais laikposms, attiecībā uz kuru kvotu atcelšana pilnīgas bezdarbības gadījumos kļuva obligāta, izņemot force majeure vai pienācīgi pamatotus gadījumus, Polijā ir 2005.–2006. gads. Polijas pienākums nebija piešķirt individuālas kvotas 2004.–2005. gada laikposmam, tāpēc tai nevarēja būt pienākuma atcelt kvotas, pamatojoties uz nepietiekamu izlietojumu minētajā laikposmā. Palātas izteiktā kritika par labvēlīgo iznākumu apelācijās pret atcēlumiem, kuri nebija obligāti, vai noteikumiem, kurus piemēro šādām apelācijas procedūrām, neattiecas uz Polijas piemēroto Kopienas piena kvotu sistēmu.
  Palātas aprakstītā procedūra saistībā ar 3 900 ražotājiem Polijā atbilst Regulas 1788/2003 15. panta 1. un 3. punktam. |
| --- | --- |

46.

Pirmais laikposms, attiecībā uz kuru kvotu atcelšana pilnīgas bezdarbības gadījumos kļuva obligāta, izņemot force majeure vai pienācīgi pamatotus gadījumus, Polijā ir 2005.–2006. gads. Polijas pienākums nebija piešķirt individuālas kvotas 2004.–2005. gada laikposmam, tāpēc tai nevarēja būt pienākuma atcelt kvotas, pamatojoties uz nepietiekamu izlietojumu minētajā laikposmā. Palātas izteiktā kritika par labvēlīgo iznākumu apelācijās pret atcēlumiem, kuri nebija obligāti, vai noteikumiem, kurus piemēro šādām apelācijas procedūrām, neattiecas uz Polijas piemēroto Kopienas piena kvotu sistēmu.

Palātas aprakstītā procedūra saistībā ar 3 900 ražotājiem Polijā atbilst Regulas 1788/2003 15. panta 1. un 3. punktam.

| 47. | Kā Revīzijas palāta pati konstatēja iepriekš, dalībvalstīm ir ievērojama brīvība savu valsts references daudzumu pārvaldībā atkarībā no saviem konkrētajiem ekonomiskajiem vai sociālajiem mērķiem. Šīs rīcības brīvības izmantošanu reglamentē Padomes Regulas (EK) Nr. 1788/2003 7. pants, kas paredz, ka dalībvalstis veic daudzumu piešķīrumus ražotājiem no valsts rezerves, “pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kuri jāpaziņo Komisijai”. |
| --- | --- |

47.

Kā Revīzijas palāta pati konstatēja iepriekš, dalībvalstīm ir ievērojama brīvība savu valsts references daudzumu pārvaldībā atkarībā no saviem konkrētajiem ekonomiskajiem vai sociālajiem mērķiem. Šīs rīcības brīvības izmantošanu reglamentē Padomes Regulas (EK) Nr. 1788/2003 7. pants, kas paredz, ka dalībvalstis veic daudzumu piešķīrumus ražotājiem no valsts rezerves, “pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kuri jāpaziņo Komisijai”.

4. izcēlums, 1. rindkopa

Saskaņā ar dalībvalstīm piešķirto rīcības brīvību Polijas sistēma veicina esošos ražotājus, kuri paplašina savu ražošanu, nevis jaunienācējus. Saskaņā ar Polijas iestāžu paziņotajiem tiesību aktiem piešķīrumi no valsts rezerves esošajiem ražotājiem ir atkarīgi no dokumentēta tirdzniecības pieauguma salīdzinājumā ar iepriekšējo kvotu piešķiršanas gadu. Piešķīrumus nosaka ar paplašinātās saimniecības vidējā gada apgrozījuma matemātisku aprēķinu. Tāpēc rezultātā iegūtais piešķīrums atbilst faktiski dokumentētajai piena tirdzniecībai noteiktā laikposmā un nepārsniedz to, kas ir nepieciešams, lai segtu saņēmēja jaudu. Šīs sistēmas objektivitāte nešķiet apšaubāma.

2. rindkopa

Komisija uzskata, ka ražošanas apmērs un jauda ir objektīvi kritēriji, lai noteiktu kategorijas, kurām ir pieejama valsts rezerve.

3. rindkopa

Padome 2006. gada 18. septembrī, apzinoties restrukturizācijas nepieciešamību un vajadzību ļaut dalībvalstīm pārvaldīt savus references daudzumus atbilstīgi savām vajadzībām, ieviesa iespēju pārvietot tiešās tirdzniecības references daudzumus, kas nav izlietoti valsts rezervē, uz piegādes references daudzumiem 2006./2007. gada kampaņai (Padomes Regula 1406/2006). Tas attiecas arī uz 49. punktu.

| 51. | Individuālu references tauku saturu var noteikt, tikai atsaucoties uz ražotāja piena kvotu. Tāpēc ir neizbēgami, ka ražotājiem, kas veic piegādes bez piena kvotas, nav references tauku satura, attiecībā pret kuru viņu piegādes varētu palielināt vai samazināt. |
| --- | --- |

51.

Individuālu references tauku saturu var noteikt, tikai atsaucoties uz ražotāja piena kvotu. Tāpēc ir neizbēgami, ka ražotājiem, kas veic piegādes bez piena kvotas, nav references tauku satura, attiecībā pret kuru viņu piegādes varētu palielināt vai samazināt.

| 52. | Parasti, kad ražotāji, kas izmanto “tiešo tirdzniecību”, pāriet uz piegādēm, viņi nemaina savu ganāmpulku. Rezultātā viņiem joprojām ir tādas pašas šķirnes piena govis, kas ir homogēnas saražotā piena kvalitātes ziņā. Tāpēc šķiet loģiski piemērot Komisijas Regulas 595/2004 7. panta 2. punktā paredzēto atkāpi.
  Lietuvas iestāžu atbilde liecināja par to stingrību attiecībā uz tauku satura jautājuma analīzi references līmeņu noteikšanas brīdī un pārejas laikā uz piegādēm.
  Turklāt, lai izvairītos no references līmeņu novirzes riska salīdzinājumā ar vērtību, kas noteikta sistēmas sākumā saskaņā ar Regulas 1788/2003 9. panta 5. punktu, bija paredzēts korekcijas mehānisms, lai atjaunotu tauku satura references līmeņus no brīža, kad palielinājums pārsniedz 0,1 g/kg tauku. |
| --- | --- |

52.

Parasti, kad ražotāji, kas izmanto “tiešo tirdzniecību”, pāriet uz piegādēm, viņi nemaina savu ganāmpulku. Rezultātā viņiem joprojām ir tādas pašas šķirnes piena govis, kas ir homogēnas saražotā piena kvalitātes ziņā. Tāpēc šķiet loģiski piemērot Komisijas Regulas 595/2004 7. panta 2. punktā paredzēto atkāpi.

Lietuvas iestāžu atbilde liecināja par to stingrību attiecībā uz tauku satura jautājuma analīzi references līmeņu noteikšanas brīdī un pārejas laikā uz piegādēm.

Turklāt, lai izvairītos no references līmeņu novirzes riska salīdzinājumā ar vērtību, kas noteikta sistēmas sākumā saskaņā ar Regulas 1788/2003 9. panta 5. punktu, bija paredzēts korekcijas mehānisms, lai atjaunotu tauku satura references līmeņus no brīža, kad palielinājums pārsniedz 0,1 g/kg tauku.

KONTROLE

| 53. | Atzīstot ieviešamo kontroles pasākumu lielo nozīmi, tiek uzsvērts, ka attiecībā uz Palātas pārbaudīto ieviešanu pirmajā gadā bija ļoti neliels finanšu risks, jo bija neliela iespēja pārsniegt valsts references daudzumus, ņemot vērā to, ka tos piemēroja 11 mēnešu laikposmā (1.5.2004.–31.3.2005.). |
| --- | --- |

53.

Atzīstot ieviešamo kontroles pasākumu lielo nozīmi, tiek uzsvērts, ka attiecībā uz Palātas pārbaudīto ieviešanu pirmajā gadā bija ļoti neliels finanšu risks, jo bija neliela iespēja pārsniegt valsts references daudzumus, ņemot vērā to, ka tos piemēroja 11 mēnešu laikposmā (1.5.2004.–31.3.2005.).

| 54. | Komisijas divpusējā saziņa ar attiecīgajām dalībvalstīm un nesenās revīzijas uz vietas Polijā un Čehijā liecina, ka ir ņemti vērā Palātas konstatējumi un ir ieviesti un tiek turpināti uzlabojumi. |
| --- | --- |

54.

Komisijas divpusējā saziņa ar attiecīgajām dalībvalstīm un nesenās revīzijas uz vietas Polijā un Čehijā liecina, ka ir ņemti vērā Palātas konstatējumi un ir ieviesti un tiek turpināti uzlabojumi.

| 55. | Kontroles pasākumus attiecībā uz pircējiem veic, pamatojoties uz to pirkumu gada deklarāciju, tāpēc tos vislabāk veikt pēc minētās deklarācijas iesniegšanas. |
| --- | --- |

55.

Kontroles pasākumus attiecībā uz pircējiem veic, pamatojoties uz to pirkumu gada deklarāciju, tāpēc tos vislabāk veikt pēc minētās deklarācijas iesniegšanas.

| 56. | Kontroles programma attiecībā uz pircējiem loģiski tiktu izpildīta tikai pēc piena kampaņas beigām, jo tā ir balstīta uz pircēju deklarācijām. Attiecībā uz ražotājiem un pārvadātājiem Komisija piekrīt, ka novēlotas kontroles programmas kavē pienācīgu kontroli.
  Ungārijas iestādes ir paskaidrojušas, ka visi pircēji tika kontrolēti par 2004./2005. gadu, bet riska kritēriji tika ieviesti vēlākiem gadiem.
  Slovākija ir paskaidrojusi, ka zināma veida riska analīze pastāvēja jau 2005./2006. gadam, un no 2006./2007. gada izmanto uz punktiem balstītu sistēmu. No 2007. gada aprīļa kontroles departamentā izveidota neatkarīga riska analīzes nodaļa. |
| --- | --- |

56.

Kontroles programma attiecībā uz pircējiem loģiski tiktu izpildīta tikai pēc piena kampaņas beigām, jo tā ir balstīta uz pircēju deklarācijām. Attiecībā uz ražotājiem un pārvadātājiem Komisija piekrīt, ka novēlotas kontroles programmas kavē pienācīgu kontroli.

Ungārijas iestādes ir paskaidrojušas, ka visi pircēji tika kontrolēti par 2004./2005. gadu, bet riska kritēriji tika ieviesti vēlākiem gadiem.

Slovākija ir paskaidrojusi, ka zināma veida riska analīze pastāvēja jau 2005./2006. gadam, un no 2006./2007. gada izmanto uz punktiem balstītu sistēmu. No 2007. gada aprīļa kontroles departamentā izveidota neatkarīga riska analīzes nodaļa.

| 57. | Ir sarežģīti iecerēt riska analīzi jomai, kura iepriekš nav kontrolēta un kuras visi riska faktori vēl nav zināmi. Komisijas divpusējās apspriedes un revīzija liecina, ka riska analīze un kontroles plānošana turpmākajos gados ir kļuvusi detalizētāka. Čehijā, piemēram, riska analīzei tika piešķirts oficiāls statuss no 2005./2006. gada.
  Polijas iestādes veic riska analīzi attiecībā uz piena pircējiem piena kvotas gada beigās. Kontrolē pārbauda piegāžu deklarācijas (kas sniegta maijā) pilnīgumu un ticamību, tādējādi ir pamatoti, ka riska analīzi veic pēc kvotas gada beigām. Polijā kontroles programma tika izdota 2006. gada septembrī – un kontroles pasākumi par 2005./2006. piena laikposmu nebija jāveic līdz 2007. gada 30. septembrim. Grāmatojumu noskaidrošanas apmeklējumā tika pārbaudīts, ka 2006./2007. gada kontroles pasākumi ir balstīti uz riska analīzi. Tika pārbaudīts arī, ka, lai gan tie nebija balstīti uz ex-ante riska analīzi, 2004./2005. un 2005./2006. gada kontroles pasākumi ir veikti. |
| --- | --- |

57.

Ir sarežģīti iecerēt riska analīzi jomai, kura iepriekš nav kontrolēta un kuras visi riska faktori vēl nav zināmi. Komisijas divpusējās apspriedes un revīzija liecina, ka riska analīze un kontroles plānošana turpmākajos gados ir kļuvusi detalizētāka. Čehijā, piemēram, riska analīzei tika piešķirts oficiāls statuss no 2005./2006. gada.

Polijas iestādes veic riska analīzi attiecībā uz piena pircējiem piena kvotas gada beigās. Kontrolē pārbauda piegāžu deklarācijas (kas sniegta maijā) pilnīgumu un ticamību, tādējādi ir pamatoti, ka riska analīzi veic pēc kvotas gada beigām. Polijā kontroles programma tika izdota 2006. gada septembrī – un kontroles pasākumi par 2005./2006. piena laikposmu nebija jāveic līdz 2007. gada 30. septembrim. Grāmatojumu noskaidrošanas apmeklējumā tika pārbaudīts, ka 2006./2007. gada kontroles pasākumi ir balstīti uz riska analīzi. Tika pārbaudīts arī, ka, lai gan tie nebija balstīti uz ex-ante riska analīzi, 2004./2005. un 2005./2006. gada kontroles pasākumi ir veikti.

| 58. | Komisija piekrīt, ka kontroles režīmam jāaptver visi lauksaimnieki, kas tirgo pienu, un revīzijas apmeklējumu laikā un divpusējā saziņā Komisija ir pieprasījusi dalībvalstīm iekļaut riska analīzē visus piena ražotājus neatkarīgi no tā, vai viņiem ir kvota vai ne.
  Tomēr piena piegāde bez kvotas nav pretrunā regulai, un finanšu risks ļoti maziem ražotājiem nevar būt liels. Tiešās tirdzniecības proporcija pret piegādes kvotu lielākajā daļā gadījumā ir ievērojami mazāka par 3 %. |
| --- | --- |

58.

Komisija piekrīt, ka kontroles režīmam jāaptver visi lauksaimnieki, kas tirgo pienu, un revīzijas apmeklējumu laikā un divpusējā saziņā Komisija ir pieprasījusi dalībvalstīm iekļaut riska analīzē visus piena ražotājus neatkarīgi no tā, vai viņiem ir kvota vai ne.

Tomēr piena piegāde bez kvotas nav pretrunā regulai, un finanšu risks ļoti maziem ražotājiem nevar būt liels. Tiešās tirdzniecības proporcija pret piegādes kvotu lielākajā daļā gadījumā ir ievērojami mazāka par 3 %.

| 59. | Lai gan piena kvotu tiesību aktos tas nav pieprasīts, Komisija arī stingri pieprasa Palātas aprakstītās sasaistu pārbaudes. |
| --- | --- |

59.

Lai gan piena kvotu tiesību aktos tas nav pieprasīts, Komisija arī stingri pieprasa Palātas aprakstītās sasaistu pārbaudes.

| 60. | Komisija atzīst pienācīgas kontroles nozīmi vispiemērotākajā brīdī. Apmeklējumu laikā/divpusējā saziņā dalībvalstīm ir atgādināts, ka ražotāju kontroles pasākumi vismaz daļēji ir jāveic konkrētajā gadā. Attiecībā uz 2005./2006. kvotas gadu Lietuvas iestādes veica ražotāju un pārvadāšanas uzņēmumu pārbaudes konkrētajā gadā.
  Ungārija veica ražotāju kontroles pasākumus konkrētajā gadā attiecībā uz 2004./2005. vai 2005./2006. gadu, bet neveica tos pēc piena gadu beigām. Tomēr kontroles pasākumi konkrētajā gadā tika veikti attiecībā uz 2006./2007. gadu. |
| --- | --- |

60.

Komisija atzīst pienācīgas kontroles nozīmi vispiemērotākajā brīdī. Apmeklējumu laikā/divpusējā saziņā dalībvalstīm ir atgādināts, ka ražotāju kontroles pasākumi vismaz daļēji ir jāveic konkrētajā gadā. Attiecībā uz 2005./2006. kvotas gadu Lietuvas iestādes veica ražotāju un pārvadāšanas uzņēmumu pārbaudes konkrētajā gadā.

Ungārija veica ražotāju kontroles pasākumus konkrētajā gadā attiecībā uz 2004./2005. vai 2005./2006. gadu, bet neveica tos pēc piena gadu beigām. Tomēr kontroles pasākumi konkrētajā gadā tika veikti attiecībā uz 2006./2007. gadu.

61., 3. ievilkums

Polijas iestādes pieņēma Palātas ieteikumu un no 2006. gada augusta piekrita pievienot darba lapas kontroles ziņojumiem.

Polijas iestāžu pēcpārbaudes un sankcionēšanas process tiek īstenots Komisijas grāmatojumu noskaidrošanas procedūrā, kas attiecas uz konkrēto gadu un turpinās.

61., 4. ievilkums

Tā kā šādas informācijas uzglabāšana dažos gadījumos var būt noderīga, piemēram, lai pielāgotu riska analīzes kritērijus no viena gada uz nākamo, tā nav regulatīva prasība.

Dalībvalstīm par to tiks sniegti ieteikumi.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 73. | Attiecībā uz tiešās tirdzniecības noteikšanu Komisija ir bijusi pēc iespējas ierobežojošāka, izmantojot aplēšu metodi, kas ir balstīta uz objektīviem kritērijiem. Šīs aplēses uzskatāmas par pamatotām un ir piemērotas vienādi visām dalībvalstīm.
  Pateicoties šai metodikai, jauno dalībvalstu (izņemot Polijas) sākotnējais pieprasījums, kas sākotnēji novērtēts 1,5 miljonu tonnu apmērā, ir samazināts līdz pieņemamam līmenim 0,73 miljonu tonnu apmērā (Komisijas sarunu nostāja). Padomē pārrunātais daudzums ir bijis 1 miljona tonnu apmērā. |
| --- | --- |

73.

Attiecībā uz tiešās tirdzniecības noteikšanu Komisija ir bijusi pēc iespējas ierobežojošāka, izmantojot aplēšu metodi, kas ir balstīta uz objektīviem kritērijiem. Šīs aplēses uzskatāmas par pamatotām un ir piemērotas vienādi visām dalībvalstīm.

Pateicoties šai metodikai, jauno dalībvalstu (izņemot Polijas) sākotnējais pieprasījums, kas sākotnēji novērtēts 1,5 miljonu tonnu apmērā, ir samazināts līdz pieņemamam līmenim 0,73 miljonu tonnu apmērā (Komisijas sarunu nostāja). Padomē pārrunātais daudzums ir bijis 1 miljona tonnu apmērā.

| 74. | Kā pieprasīts pievienošanās aktā, Komisija nolēma atbrīvot restrukturizācijas rezervi attiecīgo dalībvalstu labā pēc rūpīgas pārbaudes ziņojumā. Statistikas dati, kurus dalībvalstis darīja pieejamus, ir izmantoti, un ir veikta to sasaistu pārbaude. Sasaistu pārbaudes ir veiktas starp datiem ziņojumā un datiem apsekojumā par kvotu (Regulas 595/2004 26. panta 1. punkts) un starp statistikas datiem ziņojumā un Eiropas Kopienu Statistikas biroja un ZMP statistikas datiem. Skatīt atbildi uz 24.–25. punktu.
  Potenciāls finanšu risks Kopienas budžetam sākās tikai ar pirmo piemērošanas gadu, kas varēja ietvert papildu nodevu, proti, 2005./2006. gadā. Komisija 2007. gadā veica divas revīzijas uz vietas divās dalībvalstīs, kas radīja vislielāko finanšu risku (t. i., valsts piena kvotu sasniegšanu vai pārsniegšanu), kurās patiešām bija ietverts 2005./2006. kvotas gads, pateicoties grāmatojumu noskaidrošanas mehānismam ar 24 mēnešu retrospektīvu tvērumu. Turklāt citās revīzijās, kuras Komisija veica 2005. gadā, rezultējošās divpusējās sanāksmes nodrošināja teicamas iespējas pārrunāt Palātas konstatējumus par piena kvotām un sekot attiecīgajai attīstībai. Papildu revīzija tika veikta 2008. gada sākumā trešajā jaunajā dalībvalstī, kas pārsniedza kvotu, un tāpat revīzijas tvērums iekļauj 2005./2006. kvotas gadu. |
| --- | --- |

74.

Kā pieprasīts pievienošanās aktā, Komisija nolēma atbrīvot restrukturizācijas rezervi attiecīgo dalībvalstu labā pēc rūpīgas pārbaudes ziņojumā. Statistikas dati, kurus dalībvalstis darīja pieejamus, ir izmantoti, un ir veikta to sasaistu pārbaude. Sasaistu pārbaudes ir veiktas starp datiem ziņojumā un datiem apsekojumā par kvotu (Regulas 595/2004 26. panta 1. punkts) un starp statistikas datiem ziņojumā un Eiropas Kopienu Statistikas biroja un ZMP statistikas datiem. Skatīt atbildi uz 24.–25. punktu.

Potenciāls finanšu risks Kopienas budžetam sākās tikai ar pirmo piemērošanas gadu, kas varēja ietvert papildu nodevu, proti, 2005./2006. gadā. Komisija 2007. gadā veica divas revīzijas uz vietas divās dalībvalstīs, kas radīja vislielāko finanšu risku (t. i., valsts piena kvotu sasniegšanu vai pārsniegšanu), kurās patiešām bija ietverts 2005./2006. kvotas gads, pateicoties grāmatojumu noskaidrošanas mehānismam ar 24 mēnešu retrospektīvu tvērumu. Turklāt citās revīzijās, kuras Komisija veica 2005. gadā, rezultējošās divpusējās sanāksmes nodrošināja teicamas iespējas pārrunāt Palātas konstatējumus par piena kvotām un sekot attiecīgajai attīstībai. Papildu revīzija tika veikta 2008. gada sākumā trešajā jaunajā dalībvalstī, kas pārsniedza kvotu, un tāpat revīzijas tvērums iekļauj 2005./2006. kvotas gadu.

1. ieteikums

2. rindkopa

Komisija 2007. gada jūlijā ir nosūtījusi anketu par kvotas piemērošanu, lai savāktu statistikas informāciju par to ražotāju skaita un lieluma izmaiņām, kuri ražo tiešai tirdzniecībai un piegādei.

Tomēr, tā kā restrukturizācijas procesa pēcpārbaude ir noderīga zināšanām par produktu ķēdi, tā ir mazāk svarīga kvotu sistēmas saistību uzraudzības nolūkā.

| 75. | (1) | Pārāk augstu novērtēta kvota piegādei 2 dalībvalstīs. Piešķīrumi iekļauti attiecīgajos kopējos daudzumos pirmajā periodā (Slovākija) un ar sekām otrajā periodā (Ungārija). Neviena attiecīgā dalībvalsts nav reģistrējusi ražošanu, kas pārsniedz tās piegāžu daudzumu. |
| --- | --- | --- |

75.

(1)

Pārāk augstu novērtēta kvota piegādei 2 dalībvalstīs. Piešķīrumi iekļauti attiecīgajos kopējos daudzumos pirmajā periodā (Slovākija) un ar sekām otrajā periodā (Ungārija). Neviena attiecīgā dalībvalsts nav reģistrējusi ražošanu, kas pārsniedz tās piegāžu daudzumu.

| (6) | Lietuvas iestādes ir apstiprinājušas, ka visas piegādes (tostarp bezmaksas piegādes) tiek deklarētas. |
| --- | --- |

(6)

Lietuvas iestādes ir apstiprinājušas, ka visas piegādes (tostarp bezmaksas piegādes) tiek deklarētas.

| (7) | Kooperatīvu līmeņa kvotu darbība Ungārijā atbilst EK Tiesas praksei un nerada risku nodevas iekasēšanai. |
| --- | --- |

(7)

Kooperatīvu līmeņa kvotu darbība Ungārijā atbilst EK Tiesas praksei un nerada risku nodevas iekasēšanai.

| (8) | Komisija uzskata, ka jebkurš risks, kas piemīt ražotāju un pircēju statusam, ir jāņem vērā riska novērtējumā, kas netieši iekļauts kontroles procedūrā. |
| --- | --- |

(8)

Komisija uzskata, ka jebkurš risks, kas piemīt ražotāju un pircēju statusam, ir jāņem vērā riska novērtējumā, kas netieši iekļauts kontroles procedūrā.

| (9) | Kā sīki paskaidrots Komisijas atbildēs uz 47. punktu un 4. izcēlumu, Komisija neuzskata, ka trūkumi radās valsts rezervju darbības ietvaros. |
| --- | --- |

(9)

Kā sīki paskaidrots Komisijas atbildēs uz 47. punktu un 4. izcēlumu, Komisija neuzskata, ka trūkumi radās valsts rezervju darbības ietvaros.

| (10) | Dažādo divpusējo sanāksmju un Komisijas uz vietas veikto revīziju iznākums liecina, ka ir novērstas problēmas un Palātas kritika attiecībā uz kvotu darbībām pirmajos īstenošanas gados un ka ir ieviesti uzlabojumi. |
| --- | --- |

(10)

Dažādo divpusējo sanāksmju un Komisijas uz vietas veikto revīziju iznākums liecina, ka ir novērstas problēmas un Palātas kritika attiecībā uz kvotu darbībām pirmajos īstenošanas gados un ka ir ieviesti uzlabojumi.

| (11) | Dažādo divpusējo sanāksmju un Komisijas uz vietas veikto revīziju iznākums liecina, ka ir novērstas problēmas un Palātas kritika attiecībā uz kvotu darbībām pirmajos īstenošanas gados un ka ir ieviesti uzlabojumi. |
| --- | --- |

(11)

Dažādo divpusējo sanāksmju un Komisijas uz vietas veikto revīziju iznākums liecina, ka ir novērstas problēmas un Palātas kritika attiecībā uz kvotu darbībām pirmajos īstenošanas gados un ka ir ieviesti uzlabojumi.

| (12) | Sākotnējās problēmas agrākajos gados ir atrisinātas ar dalībvalstu veiktiem būtiskiem uzlabojumiem. |
| --- | --- |

(12)

Sākotnējās problēmas agrākajos gados ir atrisinātas ar dalībvalstu veiktiem būtiskiem uzlabojumiem.

| (13) | Kā paskaidrots Komisijas atbildē uz 56. punktu, dalībvalstis ir ieviesušas uzlabojumus. |
| --- | --- |

(13)

Kā paskaidrots Komisijas atbildē uz 56. punktu, dalībvalstis ir ieviesušas uzlabojumus.

| (14) | Komisija atzīst pienācīgas kontroles nozīmi vispiemērotākajā brīdī. Dalībvalstis ir ieviesušas uzlabojumus. |
| --- | --- |

(14)

Komisija atzīst pienācīgas kontroles nozīmi vispiemērotākajā brīdī. Dalībvalstis ir ieviesušas uzlabojumus.

| (15) | Ungārijai un citām attiecīgajām dalībvalstīm ir atgādināts, ka ražotāju un pārvadātāju kontroles pasākumi vismaz daļēji ir jāveic konkrētajā gadā. Dalībvalstis pēc tam ir ieviesušas uzlabojumus. |
| --- | --- |

(15)

Ungārijai un citām attiecīgajām dalībvalstīm ir atgādināts, ka ražotāju un pārvadātāju kontroles pasākumi vismaz daļēji ir jāveic konkrētajā gadā. Dalībvalstis pēc tam ir ieviesušas uzlabojumus.

| (16) | Komisija ir veikusi pēcpārbaudi attiecībā uz dalībvalstu uzdotajiem jautājumiem un ir apmierināta, ka ir ieviesti uzlabojumi nākamajos gados pēc Palātas veiktās pārbaudes. |
| --- | --- |

(16)

Komisija ir veikusi pēcpārbaudi attiecībā uz dalībvalstu uzdotajiem jautājumiem un ir apmierināta, ka ir ieviesti uzlabojumi nākamajos gados pēc Palātas veiktās pārbaudes.

| 76. | Radušās problēmas ir raksturīgas jaunas sistēmas atklāšanai. Tomēr tā ir konstatējusi, ka ir novērstas Palātas bažas par ieviešanu pirmajos gados, kad ir neliels finanšu ietekmes risks uz Kopienas budžetu, un ir ieviesti uzlabojumi. To joprojām jāuzrauga noskaidrošanas procedūras ietvaros, arī attiecībā uz Palātas pārbaudītajiem kvotas gadiem un īpaši tajās dalībvalstīs, kurās ir redzams vai iespējams pārsniegums. |
| --- | --- |

76.

Radušās problēmas ir raksturīgas jaunas sistēmas atklāšanai. Tomēr tā ir konstatējusi, ka ir novērstas Palātas bažas par ieviešanu pirmajos gados, kad ir neliels finanšu ietekmes risks uz Kopienas budžetu, un ir ieviesti uzlabojumi. To joprojām jāuzrauga noskaidrošanas procedūras ietvaros, arī attiecībā uz Palātas pārbaudītajiem kvotas gadiem un īpaši tajās dalībvalstīs, kurās ir redzams vai iespējams pārsniegums.

2. ieteikums

1. rindkopa

Komisija ir veikusi pēcpārbaudi attiecībā uz attīstību gan divpusēju sanāksmju kontekstā, gan revīzijās uz vietas, kas ir veiktas tās grāmatojumu noskaidrošanas procedūru ietvaros.

Attiecībā uz 4. attēla 1. punktu ir koriģētas Ungārijas un Slovākijas pārāk augstu novērtētās kvotas piegādei.

Attiecībā uz 4. attēla 10. punktu valsts rezerves izlietojums Polijā un Lietuvā bija balstīts uz objektīviem kritērijiem un tāpēc nav diskriminējošs.

2. rindkopa

Komisija piekrīt turpmāk uzsvērt Palātas apsvērumus, kuras nostājai tā piekrīt.

3. rindkopa

Komisija pēc apspriešanās ar Piena un piena produktu pārvaldības komiteju jau ir ierosinājusi samazināt Regulas 595/2004 21. panta 2. punktā paredzēto kontroles pasākumu intensitāti. Kontroles koeficients 1 % apmērā ir noteikts tiem ražotājiem, kuru ražošana nepārsniedz 5 000 kg. Komisijas Regulu (EK) Nr. 228/2008 (1) piemēro no 2007./2008. gada perioda.

5. rindkopa

Iespēju robežās šāda prakse patiešām tiek veicināta. Tomēr sakarā ar dažādu dienestu, kompetenču, tehniskās ekspertīzes utt. iesaisti tas bieži vien nav praktiski.

3. ieteikums

Nav pienākuma piešķirt kvotu visiem ražotājiem. Tomēr Komisija piekrīt, ka viss piens, kas tiek laists tirgū, ir jāuzskaita.

4. ieteikums

1. rindkopa

Novērtējums ļaus pārbaudīt, vai kvotas līmenis ir jāpielāgo vai ir jāveic tehniski uzlabojumi līdz 2015. gadam – pirms sistēmas beigām. Mērķis ir pāreja līdz 2015. gadam, izmantojot pēc iespējas pārredzamāku un vienkāršāku regulējumu.

1. ievilkums punkta veidā

Dalībvalstīm ir daudz iespēju organizēt kvotas pārvietojumu. Tas nodrošina restrukturizāciju, kas ir vispiemērotākā to situācijai. Piemēram, tās var izvēlēties ieviest restrukturizācijas programmu atbilstīgi Regulas 1788/2003 18. panta a) apakšpunktam.

2. ievilkums punkta veidā

Komisija cenšas ierosināt Padomei precīzu regulējumu ar pakāpeniskiem kvotu palielinājumiem līdz to termiņa beigām 2015. gadā, lai nodrošinātu ražotājiem skaidru perspektīvu par viņu nākotni. Tas ļauj aktīvajiem ražotājiem turpināt attīstīt uzņēmējdarbību.

---

(1)  Komisijas 2008. gada 13. marta Regula (EK) Nr. 228/2008, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 595/2004 attiecībā uz piena piegāžu un tiešās tirdzniecības kontroļu biežumu (OV L 70, 14.3.2008., 7. lpp.).

---