# Den Europæiske Unions C 140/2008

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 140 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 51. årgang6. juni 2008 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 140

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

51. årgang6. juni 2008

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2008/C 140/01 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 140/02 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5125 — Marel/SFS) (
  1
  ) | 5 |
| 2008/C 140/03 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5083 — Groupama/OTP Garancia) (
  1
  ) | 5 |
| 2008/C 140/04 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5097 — EADS/Sita France/Tarmac Aerosave) (
  1
  ) | 6 |
| 2008/C 140/05 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5123 — Autogrill/World Duty Free) (
  1
  ) | 6 |
| 2008/C 140/06 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm) (
  1
  ) | 7 |
| 2008/C 140/07 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4952 — Carlsberg/Scottish & Newcastle Assets) (
  1
  ) | 7 |

Informationsnummer

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2008/C 140/01

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  )

1

1

2008/C 140/02

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5125 — Marel/SFS) (
  1
  )

1

5

2008/C 140/03

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5083 — Groupama/OTP Garancia) (
  1
  )

1

5

2008/C 140/04

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5097 — EADS/Sita France/Tarmac Aerosave) (
  1
  )

1

6

2008/C 140/05

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5123 — Autogrill/World Duty Free) (
  1
  )

1

6

2008/C 140/06

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm) (
  1
  )

1

7

2008/C 140/07

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4952 — Carlsberg/Scottish & Newcastle Assets) (
  1
  )

1

7

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Rådet |
| 2008/C 140/08 | Rådets konklusioner af 22. maj 2008 om en europæisk fremgangsmåde i forbindelse med mediekendskab i det digitale miljø | 8 |
| 2008/C 140/09 | Rådets konklusioner af 22. maj 2008 om voksenuddannelse | 10 |
| 2008/C 140/10 | Rådets konklusioner af 22. maj 2008 om flersprogethed | 14 |
| | Kommissionen |
| 2008/C 140/11 | Euroens vekselkurs | 16 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2008/C 140/12 | Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte, der ydes i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001 | 17 |
| 2008/C 140/13 | Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1628/2006 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på medlemsstaternes regionale investeringsstøtte (
  1
  ) | 18 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Rådet

2008/C 140/08

Rådets konklusioner af 22. maj 2008 om en europæisk fremgangsmåde i forbindelse med mediekendskab i det digitale miljø

8

2008/C 140/09

Rådets konklusioner af 22. maj 2008 om voksenuddannelse

10

2008/C 140/10

Rådets konklusioner af 22. maj 2008 om flersprogethed

14

Kommissionen

2008/C 140/11

Euroens vekselkurs

16

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2008/C 140/12

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte, der ydes i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001

17

2008/C 140/13

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1628/2006 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på medlemsstaternes regionale investeringsstøtte (
  1
  )

1

18

| | V   Udtalelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 140/14 | Statsstøtte — Italien — Statsstøttesag C 20/08 (ex N 62/08) — Ændring af ordning N 59/04 vedrørende en midlertidig defensiv ordning for skibsbygningsindustrien — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  ) | 20 |
| 2008/C 140/15 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5162 — AVNET/Horizon Technology) (
  1
  ) | 23 |

V   Udtalelser

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

2008/C 140/14

Statsstøtte — Italien — Statsstøttesag C 20/08 (ex N 62/08) — Ændring af ordning N 59/04 vedrørende en midlertidig defensiv ordning for skibsbygningsindustrien — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  )

1

20

2008/C 140/15

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5162 — AVNET/Horizon Technology) (
  1
  )

1

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 6.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 140/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 140/1

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 140/01)

| Vedtagelsesdato | 2.4.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | NN 46B/06 |
| Medlemsstat | Slovakiet |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Oslobodenie od spotrebnej dane a zníženie sadzby spotrebnej dane uvedené v smernici Rady 2003/96/ES |
| Retsgrundlag | Zákon č. 98/2004 Z. z. o spotrebnej dani z minerálneho oleja |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Støtte til koordinering af transport |
| Støtteform | Afgiftsnedsættelser og -fritagelser |
| Budget | 7,2 mia. SKK |
| Støtteintensitet | — |
| Varighed | Maj 2004 — april 2014 |
| Erhvervssektorer | Jernbanetransport og transport på indre vandveje |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Ministerstvo financií SR |
| Štefanovičova 5 |
| SK-817 82 Bratislava |

Vedtagelsesdato

2.4.2008

Sag nr.

NN 46B/06

Medlemsstat

Slovakiet

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Oslobodenie od spotrebnej dane a zníženie sadzby spotrebnej dane uvedené v smernici Rady 2003/96/ES

Retsgrundlag

Zákon č. 98/2004 Z. z. o spotrebnej dani z minerálneho oleja

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Støtte til koordinering af transport

Støtteform

Afgiftsnedsættelser og -fritagelser

Budget

7,2 mia. SKK

Støtteintensitet

—

Varighed

Maj 2004 — april 2014

Erhvervssektorer

Jernbanetransport og transport på indre vandveje

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Ministerstvo financií SR

Štefanovičova 5

SK-817 82 Bratislava

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 16.4.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 350/07 |
| Medlemsstat | Den Tjekkiske Republik |
| Region | Landsdækkende ordning |
| Støtteordning | Pořízení autobusů |
| Retsgrundlag | Zákon č. 111/1994 Sb.; zákon č. 218/2000 Sb.; zákon č. 586/1992 Sb.; vyhláška č. 500/2002 Sb.; vyhláška č. 175/2000 Sb.; vyhláška č. 560/2006 Sb.; usnesení vlády České republiky č. 550/2003 |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Sektorudvikling |
| Støtteform | Direkte engangsstøtte til virksomheders anskaffelse af nye busser, der drives i forbindelse med public service-kontrakter. Engangsstøtten medfører dog en tilsvarende nedsættelse af de årlige betalinger til virksomhederne for gennemførelsen af kontrakterne |
| Budget | 3 mia. CZK |
| Støtteintensitet | Højst 25 % af anskaffelsesudgifterne, der udbetales som investeringstilskud for dieseldrevne busser, forhøjet med:






  — | 50 % af forskellen mellem investeringsudgifter til dieseldrevne busser og naturgas- eller eldrevne busser, hvis sådanne anskaffes |

Vedtagelsesdato

16.4.2008

Sag nr.

N 350/07

Medlemsstat

Den Tjekkiske Republik

Region

Landsdækkende ordning

Støtteordning

Pořízení autobusů

Retsgrundlag

Zákon č. 111/1994 Sb.; zákon č. 218/2000 Sb.; zákon č. 586/1992 Sb.; vyhláška č. 500/2002 Sb.; vyhláška č. 175/2000 Sb.; vyhláška č. 560/2006 Sb.; usnesení vlády České republiky č. 550/2003

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Sektorudvikling

Støtteform

Direkte engangsstøtte til virksomheders anskaffelse af nye busser, der drives i forbindelse med public service-kontrakter. Engangsstøtten medfører dog en tilsvarende nedsættelse af de årlige betalinger til virksomhederne for gennemførelsen af kontrakterne

Budget

3 mia. CZK

Støtteintensitet

Højst 25 % af anskaffelsesudgifterne, der udbetales som investeringstilskud for dieseldrevne busser, forhøjet med:

—

50 % af forskellen mellem investeringsudgifter til dieseldrevne busser og naturgas- eller eldrevne busser, hvis sådanne anskaffes

| — | 50 % af forskellen mellem udgifterne til standardkøretøjer og køretøjer med forsænket gulv, hvis sådanne anskaffes |
| --- | --- |

—

50 % af forskellen mellem udgifterne til standardkøretøjer og køretøjer med forsænket gulv, hvis sådanne anskaffes

| — | 50 % af udgifterne til kørestolsplatforme, hvis sådanne anskaffes |
| --- | --- |

—

50 % af udgifterne til kørestolsplatforme, hvis sådanne anskaffes

| — | højst 50 % af udgifterne til anskaffelse af et informationssystem for blinde eller synshæmmede, hvis et sådant system anskaffes |
| --- | --- |

—

højst 50 % af udgifterne til anskaffelse af et informationssystem for blinde eller synshæmmede, hvis et sådant system anskaffes

Varighed

2008 — december 2013

Erhvervssektorer

Bustransport

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

| Ministerstvo dopravy |
| --- |
| nábřeží Ludvíka Svobody 12/222 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Ministerstvo dopravy

nábřeží Ludvíka Svobody 12/222

CZ-110 15 Praha 1

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 2.4.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 506/07 |
| Medlemsstat | Polen |
| Region | Mazowiecki |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Przedsiębiorstwo Spedycji Międzynarodowej C. Hartwig Warszawa S.A. |
| Retsgrundlag | Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji |
| Foranstaltningens art | Individuel støtte |
| Formål | Omstruktureringsstøtte |
| Støtteform | Lån |
| Budget | 13 mio. PLN (3 385 416 EUR) |
| Støtteintensitet | — |
| Varighed | Indtil 31.12.2009 |
| Erhvervssektorer | Transport |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Agencja Rozwoju Przemyslu S.A. |
| ul. Domaniewska 41 |
| PL-02-672 Warszawa |

Vedtagelsesdato

2.4.2008

Sag nr.

N 506/07

Medlemsstat

Polen

Region

Mazowiecki

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Przedsiębiorstwo Spedycji Międzynarodowej C. Hartwig Warszawa S.A.

Retsgrundlag

Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji

Foranstaltningens art

Individuel støtte

Formål

Omstruktureringsstøtte

Støtteform

Lån

Budget

13 mio. PLN (3 385 416 EUR)

Støtteintensitet

—

Varighed

Indtil 31.12.2009

Erhvervssektorer

Transport

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Agencja Rozwoju Przemyslu S.A.

ul. Domaniewska 41

PL-02-672 Warszawa

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 2.4.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 638/07 |
| Medlemsstat | Polen |
| Region | Lódzkie |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Rozbudowa regionalnego portu lotniczego: Port Lotniczy Łódź Sp. z o.o. |
| Retsgrundlag | Dz.U. 2007 nr 15 poz. 90, załącznik II część 83 dotycząca budżetu państwa — Rezerwy celowe |
| Foranstaltningens art | Individuel støtte |
| Formål | Regionaludvikling |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Budget | 40 170 000 PLN (støttebeløbet er på 20 085 000 PLN) |
| Støtteintensitet | 50 % |
| Varighed | Støtten ydes i 2008 |
| Erhvervssektorer | Luftfart |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Województwo Łódzkie |
| Al. Piłsudskiego 8 |
| PL-90-051 Łódź |

Vedtagelsesdato

2.4.2008

Sag nr.

N 638/07

Medlemsstat

Polen

Region

Lódzkie

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Rozbudowa regionalnego portu lotniczego: Port Lotniczy Łódź Sp. z o.o.

Retsgrundlag

Dz.U. 2007 nr 15 poz. 90, załącznik II część 83 dotycząca budżetu państwa — Rezerwy celowe

Foranstaltningens art

Individuel støtte

Formål

Regionaludvikling

Støtteform

Direkte støtte

Budget

40 170 000 PLN (støttebeløbet er på 20 085 000 PLN)

Støtteintensitet

50 %

Varighed

Støtten ydes i 2008

Erhvervssektorer

Luftfart

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Województwo Łódzkie

Al. Piłsudskiego 8

PL-90-051 Łódź

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 30.1.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 685/07 |
| Medlemsstat | Den Tjekkiske Republik |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Státní záruka pro potřeby financování nákupu železničních kolejových vozidel společností České dráhy |
| Retsgrundlag | Zákon o poskytnutí státní záruky České republiky na zajištění úvěru určeného na financování nákupu železničních vozů, poskytnutého společností EUROFIMA |
| Foranstaltningens art | Statsgaranti for lån |
| Formål | At lette købet af nye jernbanepassagervogne |
| Støtteform | Garanti |
| Budget | Statsgarantien vil dække et lån på op til 30 mio. EUR, inkl. renter og afdrag på lånet fra EUROFIMA |
| Støtteintensitet | Garantibeløbet svarer til 95 % af lånebeløbet, og de resterende 5 % dækkes af de tjekkiske jernbaners egne ressourcer |
| Varighed | Statsgarantien er gyldig til 31.12.2018 |
| Erhvervssektorer | Transport |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Ministerstvo dopravy |
| L. Svobody 1222/12 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Vedtagelsesdato

30.1.2008

Sag nr.

N 685/07

Medlemsstat

Den Tjekkiske Republik

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Státní záruka pro potřeby financování nákupu železničních kolejových vozidel společností České dráhy

Retsgrundlag

Zákon o poskytnutí státní záruky České republiky na zajištění úvěru určeného na financování nákupu železničních vozů, poskytnutého společností EUROFIMA

Foranstaltningens art

Statsgaranti for lån

Formål

At lette købet af nye jernbanepassagervogne

Støtteform

Garanti

Budget

Statsgarantien vil dække et lån på op til 30 mio. EUR, inkl. renter og afdrag på lånet fra EUROFIMA

Støtteintensitet

Garantibeløbet svarer til 95 % af lånebeløbet, og de resterende 5 % dækkes af de tjekkiske jernbaners egne ressourcer

Varighed

Statsgarantien er gyldig til 31.12.2018

Erhvervssektorer

Transport

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Ministerstvo dopravy

L. Svobody 1222/12

CZ-110 15 Praha 1

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 6.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 140/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 140/5

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5125 — Marel/SFS)

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 140/02)

Den 21. april 2008 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5125. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5125. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 6.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 140/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 140/5

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5083 — Groupama/OTP Garancia)

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 140/03)

Den 15. april 2008 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5083. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5083. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 6.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 140/6 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 140/6

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5097 — EADS/Sita France/Tarmac Aerosave)

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 140/04)

Den 14. maj 2008 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på fransk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5097. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5097. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 6.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 140/6 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 140/6

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5123 — Autogrill/World Duty Free)

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 140/05)

Den 16. maj 2008 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5123. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5123. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 6.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 140/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 140/7

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm)

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 140/06)

Den 17. april 2008 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på fransk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5077. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5077. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 6.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 140/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 140/7

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.4952 — Carlsberg/Scottish & Newcastle Assets)

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 140/07)

Den 7. marts 2008 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M4952. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M4952. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Rådet

| 6.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 140/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 140/8

---

Rådets konklusioner af 22. maj 2008 om en europæisk fremgangsmåde i forbindelse med mediekendskab i det digitale miljø

(2008/C 140/08)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som tager følgende i betragtning:

| — | i det nye direktiv om audiovisuelle medietjenester hedder det, at »mediekendskabet bør forbedres i alle sektorer af samfundet«, og der opfordres til, at fremskridtene overvåges nøje for så vidt angår mediekendskab. Det forpligter Kommissionen til at måle mediekendskabet i alle medlemsstaterne og fremlægge rapporter herom (1). Der er derfor behov for kriterier for vurderingen af mediekendskab |
| --- | --- |

—

i det nye direktiv om audiovisuelle medietjenester hedder det, at »mediekendskabet bør forbedres i alle sektorer af samfundet«, og der opfordres til, at fremskridtene overvåges nøje for så vidt angår mediekendskab. Det forpligter Kommissionen til at måle mediekendskabet i alle medlemsstaterne og fremlægge rapporter herom (1). Der er derfor behov for kriterier for vurderingen af mediekendskab

| — | Europa-Parlamentet har anmodet Rådet og Kommissionen om »at udvikle og gennemføre uddannelsesprogrammer på medieområdet for at fremme et aktivt og ansvarligt medborgerskab i Europa« (2) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentet har anmodet Rådet og Kommissionen om »at udvikle og gennemføre uddannelsesprogrammer på medieområdet for at fremme et aktivt og ansvarligt medborgerskab i Europa« (2)

| — | Unesco har også fremhævet mediekendskabets afgørende betydning, for eksempel i »the Grünwald Declaration on Media Education« (1982) og i Pariserklæringen — 12 anbefalinger vedrørende medieuddannelse (2007), og Europarådet har i anbefalingen fra Europarådets Ministerkomité til medlemsstaterne anbefalet at give børn hjælpemidler i det nye informations- og kommunikationsmiljø (2006) |
| --- | --- |

—

Unesco har også fremhævet mediekendskabets afgørende betydning, for eksempel i »the Grünwald Declaration on Media Education« (1982) og i Pariserklæringen — 12 anbefalinger vedrørende medieuddannelse (2007), og Europarådet har i anbefalingen fra Europarådets Ministerkomité til medlemsstaterne anbefalet at give børn hjælpemidler i det nye informations- og kommunikationsmiljø (2006)

| — | Kommissionen har indledt en offentlig høring om mediekendskab (3) og en undersøgelse af de nuværende tendenser og fremgangsmåder inden for mediekendskab i Europa (4) |
| --- | --- |

—

Kommissionen har indledt en offentlig høring om mediekendskab (3) og en undersøgelse af de nuværende tendenser og fremgangsmåder inden for mediekendskab i Europa (4)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om nøglekompetencer for livslang læring (2006) identificerer viden, færdigheder og holdninger i relation til digital kompetence |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om nøglekompetencer for livslang læring (2006) identificerer viden, færdigheder og holdninger i relation til digital kompetence

| — | Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 20. december 2006 om beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed og om berigtigelsesretten i forbindelse med den europæiske industris konkurrenceevne inden for audiovisuelle tjenester og onlineinformationstjenester (2006) indeholder allerede en række mulige foranstaltninger til fremme af mediekendskab — |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 20. december 2006 om beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed og om berigtigelsesretten i forbindelse med den europæiske industris konkurrenceevne inden for audiovisuelle tjenester og onlineinformationstjenester (2006) indeholder allerede en række mulige foranstaltninger til fremme af mediekendskab —

1.   SER MED TILFREDSHED PÅ

| — | Kommissionens meddelelse om en europæisk fremgangsmåde i forbindelse med mediekendskab i det digitale miljø, der er endnu en byggeklods til den europæiske audiovisuelle politik. |
| --- | --- |

—

Kommissionens meddelelse om en europæisk fremgangsmåde i forbindelse med mediekendskab i det digitale miljø, der er endnu en byggeklods til den europæiske audiovisuelle politik.

2.   STØTTER

| — | den strategiske opfattelse, som foreslået af Europa-Kommissionen, af mediekendskab som en vigtig faktor for aktivt medborgerskab i dagens informationssamfund, der kan bidrage til at nå Lissabondagsordenens mål. |
| --- | --- |

—

den strategiske opfattelse, som foreslået af Europa-Kommissionen, af mediekendskab som en vigtig faktor for aktivt medborgerskab i dagens informationssamfund, der kan bidrage til at nå Lissabondagsordenens mål.

3.   ERKENDER

| — | betydningen af mediekendskab og dets rolle til fremme af borgernes aktive deltagelse i det økonomiske, kulturelle og demokratiske samfundsliv |
| --- | --- |

—

betydningen af mediekendskab og dets rolle til fremme af borgernes aktive deltagelse i det økonomiske, kulturelle og demokratiske samfundsliv

| — | at mediekendskab, navnlig evnen til kritisk evaluering af indhold, i vid udstrækning betinger brugernes tillid til digitale teknologier og medier og derfor også brugen af informations- og kommunikationsteknologi (ikt) og medier, der er prioriteret højt i den strategiske politikramme »i2010« |
| --- | --- |

—

at mediekendskab, navnlig evnen til kritisk evaluering af indhold, i vid udstrækning betinger brugernes tillid til digitale teknologier og medier og derfor også brugen af informations- og kommunikationsteknologi (ikt) og medier, der er prioriteret højt i den strategiske politikramme »i2010«

| — | den betydning, som brugere med mediekendskab har i forbindelse med fremme af mediepluralisme og indholdets kvalitet |
| --- | --- |

—

den betydning, som brugere med mediekendskab har i forbindelse med fremme af mediepluralisme og indholdets kvalitet

| — | de forskellige bestræbelser, der udfoldes i medlemsstaterne for at forbedre og fremme mediekendskab, selv om der er forskelle hvad angår praksis og niveauer medlemsstaterne imellem |
| --- | --- |

—

de forskellige bestræbelser, der udfoldes i medlemsstaterne for at forbedre og fremme mediekendskab, selv om der er forskelle hvad angår praksis og niveauer medlemsstaterne imellem

| — | mangelen på fælles kriterier og indikatorer for måling af mediekendskab |
| --- | --- |

—

mangelen på fælles kriterier og indikatorer for måling af mediekendskab

| — | betydningen af at indkredse og fremme god praksis for udvikling af mediekendskab |
| --- | --- |

—

betydningen af at indkredse og fremme god praksis for udvikling af mediekendskab

| — | betydningen af uddannelse og erhvervsuddannelse i forbindelse med udviklingen af større mediekendskab og det heraf følgende behov for at forbedre læreruddannelsen og øge undervisernes bevidsthed på alle uddannelses- og erhvervsuddannelsesniveauer. |
| --- | --- |

—

betydningen af uddannelse og erhvervsuddannelse i forbindelse med udviklingen af større mediekendskab og det heraf følgende behov for at forbedre læreruddannelsen og øge undervisernes bevidsthed på alle uddannelses- og erhvervsuddannelsesniveauer.

4.   FREMHÆVER

| — | relevansen af europæiske programmer og initiativer såsom MEDIA 2007, livslang læring 2007-2013 og Safer Internet Plus |
| --- | --- |

—

relevansen af europæiske programmer og initiativer såsom MEDIA 2007, livslang læring 2007-2013 og Safer Internet Plus

| — | at det fremtidige arbejde bør bygge på disse og relaterede initiativer og medvirke til at opnå større bevidsthed om betydningen af mediekendskab blandt borgerne |
| --- | --- |

—

at det fremtidige arbejde bør bygge på disse og relaterede initiativer og medvirke til at opnå større bevidsthed om betydningen af mediekendskab blandt borgerne

| — | behovet for regelmæssig udveksling af oplysninger, bedste praksis og på uddannelsesområdet pædagogiske metoder mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

—

behovet for regelmæssig udveksling af oplysninger, bedste praksis og på uddannelsesområdet pædagogiske metoder mellem medlemsstaterne.

5.   NOTERER SIG

| — | at Kommissionen agter at foretage en yderligere undersøgelse med henblik på at udarbejde kriterier og indikatorer til måling af niveauet af mediekendskab under behørig hensyntagen til alt det relevante arbejde, der er i gang inden for andre internationale organisationer |
| --- | --- |

—

at Kommissionen agter at foretage en yderligere undersøgelse med henblik på at udarbejde kriterier og indikatorer til måling af niveauet af mediekendskab under behørig hensyntagen til alt det relevante arbejde, der er i gang inden for andre internationale organisationer

| — | at Kommissionen agter at fortsætte med at fremme udarbejdelsen og udvekslingen af god praksis inden for mediekendskab i det digitale miljø. |
| --- | --- |

—

at Kommissionen agter at fortsætte med at fremme udarbejdelsen og udvekslingen af god praksis inden for mediekendskab i det digitale miljø.

6.   OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL

| — | at følge udviklingen på dette område nøje og holde øje med behovet for yderligere politiske tiltag på europæisk plan |
| --- | --- |

—

at følge udviklingen på dette område nøje og holde øje med behovet for yderligere politiske tiltag på europæisk plan

| — | at anvende Kontaktudvalget, der er nedsat i henhold til direktivet om audiovisuelle medietjenester, i en passende sammensætning som et forum for udveksling af oplysninger og bedste praksis vedrørende mediekendskab og input til udarbejdelsen af den politiske dagsorden på dette område. Eksperter fra den private sektor og andre interessenter bør indbydes til at bidrage til dette arbejde. |
| --- | --- |

—

at anvende Kontaktudvalget, der er nedsat i henhold til direktivet om audiovisuelle medietjenester, i en passende sammensætning som et forum for udveksling af oplysninger og bedste praksis vedrørende mediekendskab og input til udarbejdelsen af den politiske dagsorden på dette område. Eksperter fra den private sektor og andre interessenter bør indbydes til at bidrage til dette arbejde.

7.   OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL

| — | at tilskynde de relevante myndigheder, f.eks. dem, der er ansvarlige for lovgivningen om audiovisuel og elektronisk kommunikation, til at samarbejde og fremme et bedre mediekendskab |
| --- | --- |

—

at tilskynde de relevante myndigheder, f.eks. dem, der er ansvarlige for lovgivningen om audiovisuel og elektronisk kommunikation, til at samarbejde og fremme et bedre mediekendskab

| — | at fremme og lette udarbejdelsen og gennemførelsen af adfærdskodekser og andre samregulerings- og selvreguleringsinitiativer sammen med alle interesserede parter på nationalt plan |
| --- | --- |

—

at fremme og lette udarbejdelsen og gennemførelsen af adfærdskodekser og andre samregulerings- og selvreguleringsinitiativer sammen med alle interesserede parter på nationalt plan

| — | at tilskynde alle interessenter, navnlig inden for medie- og ikt-sektoren, til at udføre deres egen regelmæssige forskning i og observation af de forskellige aspekter og dimensioner af mediekendskab |
| --- | --- |

—

at tilskynde alle interessenter, navnlig inden for medie- og ikt-sektoren, til at udføre deres egen regelmæssige forskning i og observation af de forskellige aspekter og dimensioner af mediekendskab

| — | at fremme bevidstgørelsesinitiativer, herunder dem, der fokuserer specifikt på anvendelsen af ikt, som er rettet mod unge og deres forældre, og inddrage ungdomsorganisationer samt medierne |
| --- | --- |

—

at fremme bevidstgørelsesinitiativer, herunder dem, der fokuserer specifikt på anvendelsen af ikt, som er rettet mod unge og deres forældre, og inddrage ungdomsorganisationer samt medierne

| — | at fremme mediekendskab inden for rammerne af deres strategier for livslang læring og tilskynde til peer learning og udveksling af god praksis mellem lærere om dette uddannelsesaspekt. |
| --- | --- |

—

at fremme mediekendskab inden for rammerne af deres strategier for livslang læring og tilskynde til peer learning og udveksling af god praksis mellem lærere om dette uddannelsesaspekt.

---

(1)  Artikel 26: Kommissionen skal fremlægge »en rapport om gennemførelsen af direktivet og eventuelt give andre forslag til tilpasningen til udviklingen inden for audiovisuelle medietjenester, særlig set i lyset af den seneste teknologiske udvikling, sektorens konkurrenceevne og medlemsstaternes niveau af mediekendskab«.

(2)  Beslutning af 6. september 2005 om direktivet vedrørende fjernsyn uden grænser (89/552/EØF).

(3)  Se »Report on the results on the public consultation on Media Literacy«:

http://ec.europa.eu/avpolicy/media_literacy/docs/report_on_ml_2007.pdf

(4)  Se: http://ec.europa.eu/avpolicy/media_literacy/index_en.htm

---

| 6.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 140/10 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 140/10

---

Rådets konklusioner af 22. maj 2008 om voksenuddannelse

(2008/C 140/09)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som tager følgende i betragtning:

| (1) | I konklusionerne fra Det Europæiske Råds forårsmøde i 2000 i Lissabon (1) blev der opfordret til at modernisere Europas uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer for at leve op til kravene i det videnbaserede samfund og de stigende socioøkonomiske og demografiske udfordringer, som EU står over for i en globaliseret verden. |
| --- | --- |

(1)

I konklusionerne fra Det Europæiske Råds forårsmøde i 2000 i Lissabon (1) blev der opfordret til at modernisere Europas uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer for at leve op til kravene i det videnbaserede samfund og de stigende socioøkonomiske og demografiske udfordringer, som EU står over for i en globaliseret verden.

| (2) | I konklusionerne fra Det Europæiske Råds forårsmøde i 2002 i Barcelona (2) blev medlemsstaterne kraftigt opfordret til at sikre, at alle borgere er veludrustede med grundlæggende færdigheder, og til gøre en øget indsats for at forbedre ældre arbejdstageres muligheder for at forblive på arbejdsmarkedet, navnlig ved at sikre reel adgang til livslang læring. |
| --- | --- |

(2)

I konklusionerne fra Det Europæiske Råds forårsmøde i 2002 i Barcelona (2) blev medlemsstaterne kraftigt opfordret til at sikre, at alle borgere er veludrustede med grundlæggende færdigheder, og til gøre en øget indsats for at forbedre ældre arbejdstageres muligheder for at forblive på arbejdsmarkedet, navnlig ved at sikre reel adgang til livslang læring.

| (3) | Rådets resolution af 27. juni 2002 om livslang læring (3) understregede, at livslang læring skal omfatte læring fra førskolestadiet til efter pensionering, herunder hele spektret af formel, ikke-formel og uformel læring. |
| --- | --- |

(3)

Rådets resolution af 27. juni 2002 om livslang læring (3) understregede, at livslang læring skal omfatte læring fra førskolestadiet til efter pensionering, herunder hele spektret af formel, ikke-formel og uformel læring.

| (4) | I Rådets resolution af 19. december 2002 om fremme af styrket europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse (4) noterede Rådet sig, at voksnes, herunder ældre arbejdstageres, tilpasningsevne og beskæftigelsesegnethed stærkt afhænger af lejligheden til at ajourføre færdigheder og tilegne sig nye færdigheder gennem hele arbejdslivet. |
| --- | --- |

(4)

I Rådets resolution af 19. december 2002 om fremme af styrket europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse (4) noterede Rådet sig, at voksnes, herunder ældre arbejdstageres, tilpasningsevne og beskæftigelsesegnethed stærkt afhænger af lejligheden til at ajourføre færdigheder og tilegne sig nye færdigheder gennem hele arbejdslivet.

| (5) | I Rådets resolution af 28. maj 2004 om styrkelse af politikker, systemer og praksis inden for livslang vejledning (5) blev det understreget, at alle europæiske borgere bør have adgang til vejledning på alle stadier af livet, idet opmærksomheden især skal rettes mod enkeltpersoner og grupper, der er særligt udsatte. |
| --- | --- |

(5)

I Rådets resolution af 28. maj 2004 om styrkelse af politikker, systemer og praksis inden for livslang vejledning (5) blev det understreget, at alle europæiske borgere bør have adgang til vejledning på alle stadier af livet, idet opmærksomheden især skal rettes mod enkeltpersoner og grupper, der er særligt udsatte.

| (6) | I Rådets konklusioner af 28. maj 2004 om fælles europæiske principper for identifikation og validering af ikke-formel og uformel læring (6), der blev udarbejdet som reaktion på Københavnerklæringen fra november 2002, blev der opfordret til at udvikle og udbrede nogle europæiske instrumenter til anerkendelse af ikke-formel og uformel læring. |
| --- | --- |

(6)

I Rådets konklusioner af 28. maj 2004 om fælles europæiske principper for identifikation og validering af ikke-formel og uformel læring (6), der blev udarbejdet som reaktion på Københavnerklæringen fra november 2002, blev der opfordret til at udvikle og udbrede nogle europæiske instrumenter til anerkendelse af ikke-formel og uformel læring.

| (7) | Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring (7) har bl.a. til formål at sikre, at voksne kan udvikle og opdatere deres kompetencer hele livet igennem, og at der forefindes hensigtsmæssige infrastrukturer for efter- og videreuddannelse af voksne. |
| --- | --- |

(7)

Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring (7) har bl.a. til formål at sikre, at voksne kan udvikle og opdatere deres kompetencer hele livet igennem, og at der forefindes hensigtsmæssige infrastrukturer for efter- og videreuddannelse af voksne.

| (8) | I Rådets konklusioner af 25. maj 2007 om et sammenhængende sæt indikatorer og benchmarks inden for uddannelse og erhvervsuddannelse (8) blev der opfordret til at opstille nogle indikatorer vedrørende voksnes færdigheder. |
| --- | --- |

(8)

I Rådets konklusioner af 25. maj 2007 om et sammenhængende sæt indikatorer og benchmarks inden for uddannelse og erhvervsuddannelse (8) blev der opfordret til at opstille nogle indikatorer vedrørende voksnes færdigheder.

| (9) | Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 23. april 2008 om oprettelse af en europæisk referenceramme for kvalifikationer (9) fremmer en tilgang til beskrivelse af kvalifikationer, som er baseret på læringsresultater, uanset hvordan eller hvor disse er erhvervet. |
| --- | --- |

(9)

Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 23. april 2008 om oprettelse af en europæisk referenceramme for kvalifikationer (9) fremmer en tilgang til beskrivelse af kvalifikationer, som er baseret på læringsresultater, uanset hvordan eller hvor disse er erhvervet.

| (10) | I den fælles situationsrapport fra Rådet og Kommissionen om gennemførelsen af arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010 understreges det, at ældre arbejdstageres og lavtuddannedes deltagelse i voksenuddannelse fortsat er et stort problem. |
| --- | --- |

(10)

I den fælles situationsrapport fra Rådet og Kommissionen om gennemførelsen af arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010 understreges det, at ældre arbejdstageres og lavtuddannedes deltagelse i voksenuddannelse fortsat er et stort problem.

| (11) | I Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2008 om voksenuddannelse: Det er aldrig for sent at lære
   (10) opfordres medlemsstaterne indtrængende til at fremme erhvervelse af viden og udvikling af en kultur med livslang læring, især ved at gennemføre ligestillingspolitikker, der skal gøre voksenuddannelse mere attraktiv, mere tilgængelig og mere effektiv — |
| --- | --- |

(11)

I Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2008 om voksenuddannelse: Det er aldrig for sent at lære
   (10) opfordres medlemsstaterne indtrængende til at fremme erhvervelse af viden og udvikling af en kultur med livslang læring, især ved at gennemføre ligestillingspolitikker, der skal gøre voksenuddannelse mere attraktiv, mere tilgængelig og mere effektiv —

HILSER Kommissionens meddelelse fra oktober 2006 Det er aldrig for sent at lære
   (11) og Kommissionens handlingsplan fra september 2007 Det er altid et godt tidspunkt at lære
   (12) velkommen; de fremhæver begge betydningen af voksenuddannelsen som en nøglekomponent i livslang læring og opfordrer medlemsstaterne til at fjerne hindringerne for deltagelse, øge voksenuddannelsens generelle kvalitet og effektivitet, fremskynde validerings- og anerkendelsesprocessen og sikre tilstrækkelige investeringer og overvågning på området.

ANERKENDER den rolle, som voksenuddannelse kan spille for opfyldelsen af Lissabonstrategien, ved at fremme social sammenhængskraft, give borgerne de kvalifikationer, der er nødvendige for at finde nye job, og hjælpe Europa med bedre at tackle globaliseringens udfordringer. Der er navnlig behov for at:

| 1) | øge kvalifikationsniveauet hos et fortsat betydeligt antal lavtuddannede arbejdstagere, for at alle borgere kan tilpasse sig de teknologiske forandringer og fremtidige kvalifikationsbehov og dermed bidrage til at forbedre de samlede økonomiske resultater |
| --- | --- |

1)

øge kvalifikationsniveauet hos et fortsat betydeligt antal lavtuddannede arbejdstagere, for at alle borgere kan tilpasse sig de teknologiske forandringer og fremtidige kvalifikationsbehov og dermed bidrage til at forbedre de samlede økonomiske resultater

| 2) | tage fat på problemet med et fortsat stort antal personer med kort skolegang ved at give en ny chance til dem, der kommer ind i voksenalderen uden kvalifikationer, idet der skal fokuseres på områder, som volder særlig bekymring, som f.eks. grundlæggende læse- og skrivefærdighed, talforståelse og it-færdigheder og sproglæring |
| --- | --- |

2)

tage fat på problemet med et fortsat stort antal personer med kort skolegang ved at give en ny chance til dem, der kommer ind i voksenalderen uden kvalifikationer, idet der skal fokuseres på områder, som volder særlig bekymring, som f.eks. grundlæggende læse- og skrivefærdighed, talforståelse og it-færdigheder og sproglæring

| 3) | bekæmpe social udstødelse, der skyldes forhold som mangelfuld grunduddannelse, arbejdsløshed og geografisk isolation, samtidig med at opmærksomheden — på baggrund af de nuværende demografiske tendenser og migrationstendenser — i højere grad rettes mod livslang læring for ældre arbejdstagere og migranter og deres uddannelsesbehov |
| --- | --- |

3)

bekæmpe social udstødelse, der skyldes forhold som mangelfuld grunduddannelse, arbejdsløshed og geografisk isolation, samtidig med at opmærksomheden — på baggrund af de nuværende demografiske tendenser og migrationstendenser — i højere grad rettes mod livslang læring for ældre arbejdstagere og migranter og deres uddannelsesbehov

| 4) | sikre voksenuddannelsens effektivitet og kvalitet med henblik på at øge den aktive deltagelse i sådan læring, især blandt dårligt stillede grupper, at tiltrække tilstrækkelige offentlige og private investeringer til dette område og tilskynde den private sektor til at overveje sådan læring som en nøglekomponent i arbejdspladsens og virksomhedens udvikling. |
| --- | --- |

4)

sikre voksenuddannelsens effektivitet og kvalitet med henblik på at øge den aktive deltagelse i sådan læring, især blandt dårligt stillede grupper, at tiltrække tilstrækkelige offentlige og private investeringer til dette område og tilskynde den private sektor til at overveje sådan læring som en nøglekomponent i arbejdspladsens og virksomhedens udvikling.

FINDER, at voksenuddannelse kan yde et vigtigt bidrag til opfyldelsen af sådanne behov ikke blot i form af økonomiske og sociale fordele såsom bedre beskæftigelsesegnethed, adgang til bedre job, mere ansvarligt medborgerskab og øget deltagelse i civilsamfundet, men også i form af individuelle fordele som f.eks. større selvudfoldelse, bedre helbred og trivsel og øget selvfølelse, og mener i overensstemmelse hermed:

| 1) | at der bør lægges større vægt på voksenuddannelse, og at den bør støttes mere effektivt på nationalt plan som led i de samlede bestræbelser på at udvikle en kultur med livslang læring |
| --- | --- |

1)

at der bør lægges større vægt på voksenuddannelse, og at den bør støttes mere effektivt på nationalt plan som led i de samlede bestræbelser på at udvikle en kultur med livslang læring

| 2) | at de særlige foranstaltninger i bilaget til disse konklusioner kunne udgøre en samlet ramme for den fremtidige indsats på dette område som led i arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010 |
| --- | --- |

2)

at de særlige foranstaltninger i bilaget til disse konklusioner kunne udgøre en samlet ramme for den fremtidige indsats på dette område som led i arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010

| 3) | at den videre udvikling og gennemførelse af sådanne foranstaltninger bør fuldt ud respektere medlemsstaternes ansvar for indholdet af undervisningen og tilrettelæggelsen af uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne og bør bygge på den åbne koordinationsmetode |
| --- | --- |

3)

at den videre udvikling og gennemførelse af sådanne foranstaltninger bør fuldt ud respektere medlemsstaternes ansvar for indholdet af undervisningen og tilrettelæggelsen af uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne og bør bygge på den åbne koordinationsmetode

| 4) | at fremskridtene med og overvågningen af voksenuddannelsen bør være forenelige med det sammenhængende sæt indikatorer og benchmarks, som Rådet vedtog i maj 2007, og indgå i kommende fælles situationsrapporter om arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse |
| --- | --- |

4)

at fremskridtene med og overvågningen af voksenuddannelsen bør være forenelige med det sammenhængende sæt indikatorer og benchmarks, som Rådet vedtog i maj 2007, og indgå i kommende fælles situationsrapporter om arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse

| 5) | at voksenundervisningens tværsektorielle karakter, diversitet, kompleksitet og rigdom kræver en integreret tilgang, som involverer alle interessenter, herunder interessenter på lokalt og regionalt plan, arbejdsmarkedets parter og ngo'er. |
| --- | --- |

5)

at voksenundervisningens tværsektorielle karakter, diversitet, kompleksitet og rigdom kræver en integreret tilgang, som involverer alle interessenter, herunder interessenter på lokalt og regionalt plan, arbejdsmarkedets parter og ngo'er.

OPFORDRER derfor MEDLEMSSTATERNE til at behandle de spørgsmål vedrørende voksenuddannelse, der er afdækket i disse konklusioner og navnlig gennemføre foranstaltningerne i bilaget i overensstemmelse med medlemsstaternes specifikke kontekst og prioriteter

og OPFORDRER KOMMISSIONEN til:

| — | at støtte medlemsstaterne ved yderligere at udvikle og forbedre voksenuddannelsen ikke blot i form af øgede muligheder, bredere adgang og større deltagelse, men også i form af mere relevante, resultatorienterede læringsresultater ved hjælp af foranstaltninger som dem, der er skitseret i bilaget til disse konklusioner |
| --- | --- |

—

at støtte medlemsstaterne ved yderligere at udvikle og forbedre voksenuddannelsen ikke blot i form af øgede muligheder, bredere adgang og større deltagelse, men også i form af mere relevante, resultatorienterede læringsresultater ved hjælp af foranstaltninger som dem, der er skitseret i bilaget til disse konklusioner

| — | at sikre komplementaritet og sammenhæng mellem opfølgningen af sådanne foranstaltninger og gennemførelsen af Bologna- og Københavnprocesserne, for så vidt disse vedrører voksne lærende |
| --- | --- |

—

at sikre komplementaritet og sammenhæng mellem opfølgningen af sådanne foranstaltninger og gennemførelsen af Bologna- og Københavnprocesserne, for så vidt disse vedrører voksne lærende

| — | at styrke og anvende eksisterende forskningsstrukturer til opfyldelse af behovet for voksenuddannelse |
| --- | --- |

—

at styrke og anvende eksisterende forskningsstrukturer til opfyldelse af behovet for voksenuddannelse

| — | at fortsætte og intensivere samarbejdet med de internationale organisationer og relevante ikke-statslige organisationer, der er aktive på dette område, samt etablere forbindelser med regionale initiativer som det europæisk-asiatiske samarbejde og verdensomspændende initiativer som »Uddannelse for Alle« og årtusindudviklingsmålene. |
| --- | --- |

—

at fortsætte og intensivere samarbejdet med de internationale organisationer og relevante ikke-statslige organisationer, der er aktive på dette område, samt etablere forbindelser med regionale initiativer som det europæisk-asiatiske samarbejde og verdensomspændende initiativer som »Uddannelse for Alle« og årtusindudviklingsmålene.

---

(1)  Dok. SN 100/1/00 REV 1.

(2)  Dok. SN 100/1/02 REV 1, punkt 32 og 33.

(3)  EFT C 163 af 9.7.2002, s. 2.

(4)  EFT C 13 af 18.1.2003, s. 2.

(5)  Dok. 9286/04.

(6)  Dok. 9600/04.

(7)  EUT L 394 af 30.12.2006, s. 10.

(8)  EUT C 311 af 21.12.2007, s. 13.

(9)  EUT-reference skal indsættes.

(10)  (2007/2114 (INI)) — P6_TA-PROV(2008)0013.

(11)  Dok. 14600/06 — KOM(2006) 614 endelig.

(12)  Dok. 13426/07 — KOM(2007) 558 endelig.

---

BILAG

SÆRLIGE FORANSTALTNINGER, DER SKAL GENNEMFØRES I PERIODEN 2008-2010

A.   AF KOMMISSIONEN I SAMARBEJDE MED MEDLEMSSTATERNE:

| 1) | Analyse af reformer inden for uddannelse og erhvervsuddannelse på nationalt plan, især udviklingen af nationale kvalifikationssystemer i relation til den europæiske referenceramme for kvalifikationer og meritoverførselssystemer vedrørende både formel, ikke-formel og uformel læring med henblik på at forbedre voksnes adgang til kvalifikationssystemerne. |
| --- | --- |

1)

Analyse af reformer inden for uddannelse og erhvervsuddannelse på nationalt plan, især udviklingen af nationale kvalifikationssystemer i relation til den europæiske referenceramme for kvalifikationer og meritoverførselssystemer vedrørende både formel, ikke-formel og uformel læring med henblik på at forbedre voksnes adgang til kvalifikationssystemerne.

| 2) | Analyse af virkningen af nationale uddannelses- og erhvervsuddannelsesreformer for så vidt angår fordelingen af finansieringskilder på de forskellige aldersgrupper i overensstemmelse med en livslang læringstilgang. |
| --- | --- |

2)

Analyse af virkningen af nationale uddannelses- og erhvervsuddannelsesreformer for så vidt angår fordelingen af finansieringskilder på de forskellige aldersgrupper i overensstemmelse med en livslang læringstilgang.

| 3) | Støtte til udviklingen af karrieremuligheder, betingelser og ressourcer — på grundlag af eksisterende god praksis i medlemsstaterne — for dem, der arbejder på voksenuddannelsesområdet, for at forbedre erhvervets synlighed og status. |
| --- | --- |

3)

Støtte til udviklingen af karrieremuligheder, betingelser og ressourcer — på grundlag af eksisterende god praksis i medlemsstaterne — for dem, der arbejder på voksenuddannelsesområdet, for at forbedre erhvervets synlighed og status.

| 4) | Yderligere forskning i udviklingen af kvalitetskriterier for dem, der tilbyder voksenuddannelse. |
| --- | --- |

4)

Yderligere forskning i udviklingen af kvalitetskriterier for dem, der tilbyder voksenuddannelse.

| 5) | Udarbejdelse af en fælles oversigt over god praksis og projekter med sigte på at motivere de grupper, som er særligt vanskelige at nå, indkredsning af nøglefaktorer for deres reintegration i arbejdsmarkedet og samfundet og forbedring af deres selvtillid. |
| --- | --- |

5)

Udarbejdelse af en fælles oversigt over god praksis og projekter med sigte på at motivere de grupper, som er særligt vanskelige at nå, indkredsning af nøglefaktorer for deres reintegration i arbejdsmarkedet og samfundet og forbedring af deres selvtillid.

| 6) | Indkredsning af god praksis i forbindelse med vurderingen af læringsresultater, især de resultater, som lavtuddannede og ældre arbejdstagere og migranter hovedsagelig har opnået uden for det formelle læringssystem. |
| --- | --- |

6)

Indkredsning af god praksis i forbindelse med vurderingen af læringsresultater, især de resultater, som lavtuddannede og ældre arbejdstagere og migranter hovedsagelig har opnået uden for det formelle læringssystem.

| 7) | Udarbejdelse af et glossar over aftalte definitioner, der anvendes inden for voksenuddannelse og, på grundlag af eksisterende datasamlinger, bl.a. OECD's, og i fuld overensstemmelse med forordningen om statistikker over uddannelse og livslang læring (1), udarbejdelse af et sæt sammenlignelige kerneoplysninger på europæisk plan, som er nødvendige for at lette overvågningen. (Alle medlemsstaternes ret til at deltage i dette arbejde skal sikres). |
| --- | --- |

7)

Udarbejdelse af et glossar over aftalte definitioner, der anvendes inden for voksenuddannelse og, på grundlag af eksisterende datasamlinger, bl.a. OECD's, og i fuld overensstemmelse med forordningen om statistikker over uddannelse og livslang læring (1), udarbejdelse af et sæt sammenlignelige kerneoplysninger på europæisk plan, som er nødvendige for at lette overvågningen. (Alle medlemsstaternes ret til at deltage i dette arbejde skal sikres).

| 8) | Støtte til foranstaltninger til styrkelse af voksenuddannelsens plads i de nationale strategier for livslang læring. |
| --- | --- |

8)

Støtte til foranstaltninger til styrkelse af voksenuddannelsens plads i de nationale strategier for livslang læring.

| 9) | Støtte til kampagner, der sigter mod at øge bevidstheden og motivationen blandt potentielle lærende og dermed øger den samlede deltagelse i voksenuddannelsen. |
| --- | --- |

9)

Støtte til kampagner, der sigter mod at øge bevidstheden og motivationen blandt potentielle lærende og dermed øger den samlede deltagelse i voksenuddannelsen.

B.   AF MEDLEMSSTATERNE MED STØTTE FRA KOMMISSIONEN:

| 1) | Fremme af og støtte til udveksling af god praksis, gensidig læring og udvikling af fælles projekter på voksenuddannelsesområdet mellem interessenter i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

1)

Fremme af og støtte til udveksling af god praksis, gensidig læring og udvikling af fælles projekter på voksenuddannelsesområdet mellem interessenter i medlemsstaterne.

| 2) | Som led i bestræbelserne på at udvikle en kultur med livslang læring et tæt samarbejde om at identificere og fjerne hindringer for voksenuddannelse og om at etablere voksenuddannelse, udbud og -faciliteter, der er efterspørgselsdrevne og af høj kvalitet, herunder muligheder for e-læring og fjernundervisning. |
| --- | --- |

2)

Som led i bestræbelserne på at udvikle en kultur med livslang læring et tæt samarbejde om at identificere og fjerne hindringer for voksenuddannelse og om at etablere voksenuddannelse, udbud og -faciliteter, der er efterspørgselsdrevne og af høj kvalitet, herunder muligheder for e-læring og fjernundervisning.

| 3) | Tilskyndelse af såvel videregående uddannelsesinstitutioner som erhvervsuddannelsesinstitutioner til i højere grad at nå ud til voksne lærende samt udvikling af partnerskaber med erhvervslivet for at motivere arbejdsgiverne til at tilrettelægge og arbejdstagerne til at deltage i voksenuddannelse på arbejdspladsen. |
| --- | --- |

3)

Tilskyndelse af såvel videregående uddannelsesinstitutioner som erhvervsuddannelsesinstitutioner til i højere grad at nå ud til voksne lærende samt udvikling af partnerskaber med erhvervslivet for at motivere arbejdsgiverne til at tilrettelægge og arbejdstagerne til at deltage i voksenuddannelse på arbejdspladsen.

| 4) | En indsats for at nå målene om at lette adgangen til og øge alle borgeres deltagelse i voksenuddannelse, navnlig dem, der forlader grunduddannelsen og erhvervsuddannelsen tidligt, og som ønsker at få en ny chance, dem, der har særlige behov, og dem, der har utilstrækkelige grundlæggende kvalifikationer eller har opnået ringe uddannelsesmæssige resultater, med henblik på at tilskynde dem til at opgradere deres kvalifikationer. |
| --- | --- |

4)

En indsats for at nå målene om at lette adgangen til og øge alle borgeres deltagelse i voksenuddannelse, navnlig dem, der forlader grunduddannelsen og erhvervsuddannelsen tidligt, og som ønsker at få en ny chance, dem, der har særlige behov, og dem, der har utilstrækkelige grundlæggende kvalifikationer eller har opnået ringe uddannelsesmæssige resultater, med henblik på at tilskynde dem til at opgradere deres kvalifikationer.

| 5) | En effektiv anvendelse af programmet for livslang læring, de europæiske strukturfonde og andre lignende finansieringskilder for at forbedre udbuddet af læringsmuligheder for voksne. |
| --- | --- |

5)

En effektiv anvendelse af programmet for livslang læring, de europæiske strukturfonde og andre lignende finansieringskilder for at forbedre udbuddet af læringsmuligheder for voksne.

| 6) | Fremme af udviklingen og anvendelsen af ordninger for livslang vejledning, der kan give voksne objektiv information og rådgivning, analysere deres individuelle kvalifikationer og give dem individuel karrierevejledning. |
| --- | --- |

6)

Fremme af udviklingen og anvendelsen af ordninger for livslang vejledning, der kan give voksne objektiv information og rådgivning, analysere deres individuelle kvalifikationer og give dem individuel karrierevejledning.

| 7) | Overvejelse — ud fra et cost-benefit-synspunkt — af det bidrag, som voksenuddannelse kan yde til den sociale sammenhængskraft og den økonomiske udvikling. |
| --- | --- |

7)

Overvejelse — ud fra et cost-benefit-synspunkt — af det bidrag, som voksenuddannelse kan yde til den sociale sammenhængskraft og den økonomiske udvikling.

| 8) | Lettelse af udviklingen af de metoder og redskaber, der er nødvendige for at vurdere nøglefærdigheder og -kompetencer, herunder dem, der er erhvervet uden for det formelle læringssystem, og få dem valideret og defineret i henseende til læringsresultater, samtidig med at der investeres i fremme af validerings- og anerkendelsesprocedurer. |
| --- | --- |

8)

Lettelse af udviklingen af de metoder og redskaber, der er nødvendige for at vurdere nøglefærdigheder og -kompetencer, herunder dem, der er erhvervet uden for det formelle læringssystem, og få dem valideret og defineret i henseende til læringsresultater, samtidig med at der investeres i fremme af validerings- og anerkendelsesprocedurer.

| 9) | En indsats for at sikre voksenuddannelse en passende andel ved fordelingen af de finansielle midler mellem de forskellige uddannelsessektorer i overensstemmelse med strategien for livslang læring. |
| --- | --- |

9)

En indsats for at sikre voksenuddannelse en passende andel ved fordelingen af de finansielle midler mellem de forskellige uddannelsessektorer i overensstemmelse med strategien for livslang læring.

| 10) | Fremme af aktiv inddragelse af arbejdsmarkedets parter og andre interessenter, herunder ngo'er, i sikringen af udbuddet af kvalitetslæring, der er skræddersyet til de forskellige kategorier af lærende. Der bør lægges særlig vægt på ikt-læringstilgange og udviklingen af ikt-kompetencer. |
| --- | --- |

10)

Fremme af aktiv inddragelse af arbejdsmarkedets parter og andre interessenter, herunder ngo'er, i sikringen af udbuddet af kvalitetslæring, der er skræddersyet til de forskellige kategorier af lærende. Der bør lægges særlig vægt på ikt-læringstilgange og udviklingen af ikt-kompetencer.

| 11) | Øget samarbejdet med Cedefop og Unesco's Institut for Livslang Læring samt fuld brug af andre internationale institutioners forskningskapacitet inden for voksenuddannelse og -læring. |
| --- | --- |

11)

Øget samarbejdet med Cedefop og Unesco's Institut for Livslang Læring samt fuld brug af andre internationale institutioners forskningskapacitet inden for voksenuddannelse og -læring.

| 12) | På grundlag af de resultater, der er opnået efter gennemførelsen af disse foranstaltninger, en eventuel yderligere indsats efter 2010 i overensstemmelse med opfølgningen af arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010. |
| --- | --- |

12)

På grundlag af de resultater, der er opnået efter gennemførelsen af disse foranstaltninger, en eventuel yderligere indsats efter 2010 i overensstemmelse med opfølgningen af arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010.

---

(1)  Europa-Parlamentet og Rådets forordning af 23. april 2008 om udarbejdelse og udvikling af statistikker over uddannelse og livslang læring — Dok. PE-CONS 3659/3/07 REV 3. EUT-reference skal indsættes.

---

| 6.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 140/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 140/14

---

Rådets konklusioner af 22. maj 2008 om flersprogethed

(2008/C 140/10)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til:

| 1) | konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Lissabon den 23.-24. marts 2000, som fastslog, at fremmedsprog bør indgå i en europæisk ramme til fastlæggelse af de grundlæggende færdigheder, der skal erhverves gennem livslang uddannelse (1) |
| --- | --- |

1)

konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Lissabon den 23.-24. marts 2000, som fastslog, at fremmedsprog bør indgå i en europæisk ramme til fastlæggelse af de grundlæggende færdigheder, der skal erhverves gennem livslang uddannelse (1)

| 2) | artikel 22 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, som anerkender princippet om, at Unionen respekterer den kulturelle, religiøse og sproglige mangfoldighed (2) |
| --- | --- |

2)

artikel 22 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, som anerkender princippet om, at Unionen respekterer den kulturelle, religiøse og sproglige mangfoldighed (2)

| 3) | konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Barcelona den 15.-16. marts 2002, hvori der blev opfordret til yderligere handling til forbedring af beherskelsen af grundlæggende færdigheder, navnlig ved meget tidligt at undervise børn i to fremmedsprog (3) |
| --- | --- |

3)

konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Barcelona den 15.-16. marts 2002, hvori der blev opfordret til yderligere handling til forbedring af beherskelsen af grundlæggende færdigheder, navnlig ved meget tidligt at undervise børn i to fremmedsprog (3)

| 4) | Kommissionens meddelelse af 24. juli 2003: »Fremme af sprogindlæring og sproglig mangfoldighed — Handlingsplan 2004-2006« (4) og den efterfølgende rapport fra Kommissionen af 25. september 2007 om gennemførelsen af denne handlingsplan (5) |
| --- | --- |

4)

Kommissionens meddelelse af 24. juli 2003: »Fremme af sprogindlæring og sproglig mangfoldighed — Handlingsplan 2004-2006« (4) og den efterfølgende rapport fra Kommissionen af 25. september 2007 om gennemførelsen af denne handlingsplan (5)

| 5) | Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 2241/2004/EF af 15. december 2004 om en samlet fællesskabsramme for større gennemsigtighed i kvalifikationer og kompetencer (Europass) (6) |
| --- | --- |

5)

Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 2241/2004/EF af 15. december 2004 om en samlet fællesskabsramme for større gennemsigtighed i kvalifikationer og kompetencer (Europass) (6)

| 6) | Kommissionens meddelelse af 22. november 2005: »En ny rammestrategi for flersprogethed«, der omfatter både interne og eksterne aktioner til fremme af sprogfærdigheder og forbedring af kommunikationen med borgerne (7) |
| --- | --- |

6)

Kommissionens meddelelse af 22. november 2005: »En ny rammestrategi for flersprogethed«, der omfatter både interne og eksterne aktioner til fremme af sprogfærdigheder og forbedring af kommunikationen med borgerne (7)

| 7) | Rådets konklusioner af 19. maj 2006 om den europæiske indikator for sprogkundskaber (8), der på ny bekræftede, at kendskab til fremmedsprog foruden at medvirke til at fremme gensidig forståelse mellem mennesker er en forudsætning for en mobil arbejdsstyrke og bidrager til EU-økonomiens konkurrenceevne |
| --- | --- |

7)

Rådets konklusioner af 19. maj 2006 om den europæiske indikator for sprogkundskaber (8), der på ny bekræftede, at kendskab til fremmedsprog foruden at medvirke til at fremme gensidig forståelse mellem mennesker er en forudsætning for en mobil arbejdsstyrke og bidrager til EU-økonomiens konkurrenceevne

| 8) | Europa-Parlamentets og Rådets henstilling 2006/962/EF af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring (9), hvorefter kommunikativ kompetence i fremmedsprog betragtes som en af nøglekompetencerne |
| --- | --- |

8)

Europa-Parlamentets og Rådets henstilling 2006/962/EF af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring (9), hvorefter kommunikativ kompetence i fremmedsprog betragtes som en af nøglekompetencerne

| 9) | Rådets resolution af 16. november 2007 om en europæisk kulturdagsorden (10), hvori flersprogethed opstilles som et af de prioriterede indsatsområder med henblik på fremme af kulturarven |
| --- | --- |

9)

Rådets resolution af 16. november 2007 om en europæisk kulturdagsorden (10), hvori flersprogethed opstilles som et af de prioriterede indsatsområder med henblik på fremme af kulturarven

og i lyset af drøftelserne under ministerkonferencen om flersprogethed den 15. februar 2008 —

FINDER:

| — | at sproglig og kulturel mangfoldighed kendetegner dagligdagen for et stigende antal borgere og virksomheder i Europa som følge af øget mobilitet, migration og globalisering |
| --- | --- |

—

at sproglig og kulturel mangfoldighed kendetegner dagligdagen for et stigende antal borgere og virksomheder i Europa som følge af øget mobilitet, migration og globalisering

| — | at sproglige kompetencer er en ønskelig livsfærdighed for alle EU-borgere og gør dem i stand til at få del i de økonomiske, sociale og kulturelle fordele ved den frie bevægelighed inden for EU |
| --- | --- |

—

at sproglige kompetencer er en ønskelig livsfærdighed for alle EU-borgere og gør dem i stand til at få del i de økonomiske, sociale og kulturelle fordele ved den frie bevægelighed inden for EU

| — | at en lang række rapporter og anbefalinger fra forskellige interessentgrupper har vist, at der stadig ikke tages tilstrækkeligt hensyn til sproglige behov i det europæiske samfund |
| --- | --- |

—

at en lang række rapporter og anbefalinger fra forskellige interessentgrupper har vist, at der stadig ikke tages tilstrækkeligt hensyn til sproglige behov i det europæiske samfund

| — | at den betydning, der tillægges flersprogethed og andre sprogpolitiske spørgsmål inden for rammerne af fælles EU-politikker, gør det nødvendigt at tage det hensyn til disse spørgsmål, som de fortjener, ligesom det er nødvendigt, at EU-institutionerne igen fremhæver deres årelange vilje til at fremme sprogindlæring og sproglig mangfoldighed. |
| --- | --- |

—

at den betydning, der tillægges flersprogethed og andre sprogpolitiske spørgsmål inden for rammerne af fælles EU-politikker, gør det nødvendigt at tage det hensyn til disse spørgsmål, som de fortjener, ligesom det er nødvendigt, at EU-institutionerne igen fremhæver deres årelange vilje til at fremme sprogindlæring og sproglig mangfoldighed.

BEKRÆFTER:

| 1) | at flersprogethedspolitikken inddrager de økonomiske, sociale og kulturelle aspekter ved sprog i et livslangt læringsperspektiv |
| --- | --- |

1)

at flersprogethedspolitikken inddrager de økonomiske, sociale og kulturelle aspekter ved sprog i et livslangt læringsperspektiv

| 2) | at den sproglige mangfoldighed i Europa bør bevares, og ligestillingen mellem sprogene på EU-plan respekteres fuldt ud. Den Europæiske Unions institutioner bør spille en central rolle i opfyldelsen af denne målsætning |
| --- | --- |

2)

at den sproglige mangfoldighed i Europa bør bevares, og ligestillingen mellem sprogene på EU-plan respekteres fuldt ud. Den Europæiske Unions institutioner bør spille en central rolle i opfyldelsen af denne målsætning

| 3) | at kendskabet til sprog foruden at bidrage til personlig og kulturel berigelse er en af de grundlæggende færdigheder, som enhver borger må erhverve for aktivt at kunne deltage i det europæiske vidensamfund, og en færdighed, der både fremmer mobiliteten og øger den sociale integration og sammenhængskraft |
| --- | --- |

3)

at kendskabet til sprog foruden at bidrage til personlig og kulturel berigelse er en af de grundlæggende færdigheder, som enhver borger må erhverve for aktivt at kunne deltage i det europæiske vidensamfund, og en færdighed, der både fremmer mobiliteten og øger den sociale integration og sammenhængskraft

| 4) | at de sproglige behov kan variere alt efter den enkeltes interesser, arbejde og kulturelle baggrund, og derfor bør de, der lærer sprog, have adgang til den størst mulige vifte af sprog med støtte fra nye teknologier, innovative tilgange og netværkssamarbejde mellem undervisningsudbyderne |
| --- | --- |

4)

at de sproglige behov kan variere alt efter den enkeltes interesser, arbejde og kulturelle baggrund, og derfor bør de, der lærer sprog, have adgang til den størst mulige vifte af sprog med støtte fra nye teknologier, innovative tilgange og netværkssamarbejde mellem undervisningsudbyderne

| 5) | at det med henblik på at fremme økonomisk vækst og konkurrenceevne er vigtigt, at Europa også opretholder en tilstrækkelig videnbase inden for ikke-europæiske sprog med global betydning. Samtidig bør der gøres en indsats for at opretholde de europæiske sprogs stilling på den internationale scene |
| --- | --- |

5)

at det med henblik på at fremme økonomisk vækst og konkurrenceevne er vigtigt, at Europa også opretholder en tilstrækkelig videnbase inden for ikke-europæiske sprog med global betydning. Samtidig bør der gøres en indsats for at opretholde de europæiske sprogs stilling på den internationale scene

| 6) | at kvalitetsundervisning er af afgørende betydning for vellykket indlæring på alle alderstrin, og der bør derfor gøres en indsats for at sikre, at sproglærere har en god beherskelse af det sprog, de underviser i, at de har adgang til grundlæggende og videregående uddannelse af høj kvalitet, og at de besidder de nødvendige interkulturelle færdigheder. Som en del af sproglæreruddannelsen bør udvekslingsprogrammer mellem medlemsstaterne aktivt fremmes og støttes |
| --- | --- |

6)

at kvalitetsundervisning er af afgørende betydning for vellykket indlæring på alle alderstrin, og der bør derfor gøres en indsats for at sikre, at sproglærere har en god beherskelse af det sprog, de underviser i, at de har adgang til grundlæggende og videregående uddannelse af høj kvalitet, og at de besidder de nødvendige interkulturelle færdigheder. Som en del af sproglæreruddannelsen bør udvekslingsprogrammer mellem medlemsstaterne aktivt fremmes og støttes

| 7) | at indvandrere for at opnå en vellykket integration bør have tilstrækkelig støtte til at kunne lære de(t) sprog, der anvendes i værtslandet, samtidig med at værtsbefolkningen bør tilskyndes til at interessere sig for tilflytternes kulturer |
| --- | --- |

7)

at indvandrere for at opnå en vellykket integration bør have tilstrækkelig støtte til at kunne lære de(t) sprog, der anvendes i værtslandet, samtidig med at værtsbefolkningen bør tilskyndes til at interessere sig for tilflytternes kulturer

| 8) | at sproglige og kulturelle kompetencer er kernen i al undervisning. Færdigheder i det første sprog kan lette indlæringen af andre sprog, og tidlig sprogindlæring, tosproget undervisning og indholds- og sprogintegreret læring (CLIL) er også effektive midler til forbedring af sprogundervisningen |
| --- | --- |

8)

at sproglige og kulturelle kompetencer er kernen i al undervisning. Færdigheder i det første sprog kan lette indlæringen af andre sprog, og tidlig sprogindlæring, tosproget undervisning og indholds- og sprogintegreret læring (CLIL) er også effektive midler til forbedring af sprogundervisningen

| 9) | at tolkning og oversættelse af høj kvalitet er nødvendig for at sikre effektiv kommunikation mellem personer med forskellige sprog, og der bør lægges større vægt på sproglige aspekter i forbindelse med markedsføring og distribution af varer og tjenester, navnlig audiovisuelle medietjenester. |
| --- | --- |

9)

at tolkning og oversættelse af høj kvalitet er nødvendig for at sikre effektiv kommunikation mellem personer med forskellige sprog, og der bør lægges større vægt på sproglige aspekter i forbindelse med markedsføring og distribution af varer og tjenester, navnlig audiovisuelle medietjenester.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL MED STØTTE FRA KOMMISSIONEN:

| 1) | at arbejde sammen for at fremme europæisk samarbejde og flersprogethed og — i samråd med de relevante interessenter — at følge ovennævnte politiske retningslinjer og, hvis det er relevant, gøre brug af den åbne koordinationsmetode for at lette udveksling af erfaringer og god praksis |
| --- | --- |

1)

at arbejde sammen for at fremme europæisk samarbejde og flersprogethed og — i samråd med de relevante interessenter — at følge ovennævnte politiske retningslinjer og, hvis det er relevant, gøre brug af den åbne koordinationsmetode for at lette udveksling af erfaringer og god praksis

| 2) | at tage passende skridt til at forbedre effektiv sprogundervisning og kontinuitet i sprogindlæringen i et livslangt læringsperspektiv, bl.a. ved i større udstrækning at gøre eksisterende ressourcer og infrastrukturer tilgængelige og attraktive for alle, udvikle ressourcerne og diversificere udbuddet af sprog |
| --- | --- |

2)

at tage passende skridt til at forbedre effektiv sprogundervisning og kontinuitet i sprogindlæringen i et livslangt læringsperspektiv, bl.a. ved i større udstrækning at gøre eksisterende ressourcer og infrastrukturer tilgængelige og attraktive for alle, udvikle ressourcerne og diversificere udbuddet af sprog

| 3) | at fremme indlæringen af deres nationale sprog i andre medlemsstater, herunder ved hjælp af øget anvendelse af fjernundervisningsteknologier, og tilskynde til indlæring af mindre anvendte EU-sprog og ikke-europæiske sprog |
| --- | --- |

3)

at fremme indlæringen af deres nationale sprog i andre medlemsstater, herunder ved hjælp af øget anvendelse af fjernundervisningsteknologier, og tilskynde til indlæring af mindre anvendte EU-sprog og ikke-europæiske sprog

| 4) | at anvende de eksisterende redskaber til at bekræfte sproglig viden som f.eks. Europarådets europæiske sprogmappe og Europass-sprogmappen |
| --- | --- |

4)

at anvende de eksisterende redskaber til at bekræfte sproglig viden som f.eks. Europarådets europæiske sprogmappe og Europass-sprogmappen

| 5) | at fremme foranstaltninger til at lette sprogindlæring for personer med særlige behov som et middel til at bidrage til deres sociale integration, bedre karrieremuligheder og velfærd |
| --- | --- |

5)

at fremme foranstaltninger til at lette sprogindlæring for personer med særlige behov som et middel til at bidrage til deres sociale integration, bedre karrieremuligheder og velfærd

| 6) | at samarbejde med internationale organisationer, der arbejder med spørgsmål i relation til flersprogethed, navnlig Europarådet og Unesco. |
| --- | --- |

6)

at samarbejde med internationale organisationer, der arbejder med spørgsmål i relation til flersprogethed, navnlig Europarådet og Unesco.

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL:

| 1) | at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at efterleve ovennævnte prioriteter |
| --- | --- |

1)

at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at efterleve ovennævnte prioriteter

| 2) | inden udgangen af 2008 at udarbejde forslag til en samlet politisk ramme for flersprogethed, der tager behørigt hensyn til borgernes og institutionernes sproglige behov, også ved at respektere borgernes ret til at kommunikere med Den Europæiske Unions institutioner på et hvilket som helst af EU's officielle sprog. |
| --- | --- |

2)

inden udgangen af 2008 at udarbejde forslag til en samlet politisk ramme for flersprogethed, der tager behørigt hensyn til borgernes og institutionernes sproglige behov, også ved at respektere borgernes ret til at kommunikere med Den Europæiske Unions institutioner på et hvilket som helst af EU's officielle sprog.

---

(1)  Dok. SN 100/00, punkt 26, s. 9.

(2)  EFT C 364 af 18.12.2000, s. 13.

(3)  SN 100/02, punkt 44, s. 19.

(4)  Dok. 11834/03.

(5)  Dok. 13346/07.

(6)  EUT L 390 af 31.12.2004, s. 6.

(7)  Dok. 14908/05.

(8)  EUT C 172 af 25.7.2006, s. 1.

(9)  EUT L 394 af 30.12.2006, s. 10.

(10)  EUT C 287 af 29.11.2007, s. 1.

---

Kommissionen

| 6.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 140/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 140/16

---

Euroens vekselkurs (1)

5. juni 2008

(2008/C 140/11)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,5402 |
| JPY | japanske yen | 163,46 |
| DKK | danske kroner | 7,4589 |
| GBP | pund sterling | 0,7897 |
| SEK | svenske kroner | 9,3118 |
| CHF | schweiziske franc | 1,6147 |
| ISK | islandske kroner | 118,72 |
| NOK | norske kroner | 7,968 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 24,57 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 241,86 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7009 |
| PLN | polske zloty | 3,377 |
| RON | rumænske lei | 3,6229 |
| SKK | slovakiske koruna | 30,325 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,89 |
| AUD | australske dollar | 1,6169 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5727 |
| HKD | hongkongske dollar | 12,0271 |
| NZD | newzealandske dollar | 2,0168 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,1103 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 581,02 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 12,0391 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 10,699 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,2506 |
| IDR | indonesiske rupiah | 14 331,56 |
| MYR | malaysiske ringgit | 5,0172 |
| PHP | filippinske pesos | 67,915 |
| RUB | russiske rubler | 36,7125 |
| THB | thailandske bath | 50,688 |
| BRL | brasilianske real | 2,5048 |
| MXN | mexicanske pesos | 15,8795 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,5402

JPY

japanske yen

163,46

DKK

danske kroner

7,4589

GBP

pund sterling

0,7897

SEK

svenske kroner

9,3118

CHF

schweiziske franc

1,6147

ISK

islandske kroner

118,72

NOK

norske kroner

7,968

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

24,57

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

241,86

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7009

PLN

polske zloty

3,377

RON

rumænske lei

3,6229

SKK

slovakiske koruna

30,325

TRY

tyrkiske lira

1,89

AUD

australske dollar

1,6169

CAD

canadiske dollar

1,5727

HKD

hongkongske dollar

12,0271

NZD

newzealandske dollar

2,0168

SGD

singaporeanske dollar

2,1103

KRW

sydkoreanske won

1 581,02

ZAR

sydafrikanske rand

12,0391

CNY

kinesiske renminbi yuan

10,699

HRK

kroatiske kuna

7,2506

IDR

indonesiske rupiah

14 331,56

MYR

malaysiske ringgit

5,0172

PHP

filippinske pesos

67,915

RUB

russiske rubler

36,7125

THB

thailandske bath

50,688

BRL

brasilianske real

2,5048

MXN

mexicanske pesos

15,8795

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 6.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 140/17 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 140/17

---

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte, der ydes i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001

(2008/C 140/12)

Sag nr.: XA 87/08

Medlemsstat: Belgien

Region: Vlaanderen

Støtteordningens navn eller navnet på den virksomhed, der modtager individuel støtte: Vlaams Interprovinciaal Verbond Van Fokkers Van Neerhofdieren vzw

Retsgrundlag: Decreet van 21 december 2007 houdende de algemene uitgavenbegroting van de Vlaamse Gemeenschap voor het begrotingsjaar 2008.

Koninklijk besluit van 2 juni 1998 betreffende de zoötechnische en genealogische voorschriften voor de verbetering en de instandhouding van pluimvee- en konijnenrassen.

Ministerieel besluit van 17 maart 2005 houdende de erkenning en subsidiëring van organisaties in het kader van de aanmoediging en de verbetering van de pluimvee- en konijnenfokkerij

De planlagte årlige udgifter i henhold til ordningen eller den samlede individuelle støtte, der er ydet til virksomheden: 7 500 EUR

Maksimal støtteintensitet: Den maksimale støtteintensitet når op på 100 % af de administrative udgifter til at etablere og føre stambøger

Gennemførelsesdato: Støtten kan ydes fra den 1. marts, dog tidligst 15 dage efter anmeldelse.

Støtten kan ydes gennem en gennemførelsesbekendtgørelse. Gennemførelsesbekendtgørelser udarbejdes årligt. Der skal udarbejdes et udkast til gennemførelsesbekendtgørelse. Bekendtgørelsen skal indeholde en »stand still«-klausul

Støtteordningens eller det individuelle støtteprojekts varighed: Tilskuddet ydes for perioden frem til 31.12.2008

Støttens formål: Den Flamske Provinssammenslutning af Opdrættere af Smådyr (VIVFN) fører stambøger over et stort antal kaninracer og smådyr.

VIVFN anfører, at tilskuddet skal bruges til betaling af omkostningerne i forbindelse med indsamling, bearbejdning og offentliggørelse af registreringsoplysninger.

Støtteforanstaltningen ydes i henhold til artikel 16 i forordning (EF) nr. 1857/2006. Kriterierne i artikel 16 i forordning (EF) nr. 1857/2006 er opfyldt.

Artikel 16, stk. 1, litra a): støtte på op til 100 % af de administrative udgifter til at etablere og føre stambøger

Berørt(e) sektor(er): Husdyrbrugsektoren

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Departement Landbouw en Visserij |
| --- |
| Duurzame Landbouwontwikkeling |
| Ellips, 6e verdieping |
| Koning Albert II laan 35, bus 40 |
| B-1030 Brussel |

Departement Landbouw en Visserij

Duurzame Landbouwontwikkeling

Ellips, 6e verdieping

Koning Albert II laan 35, bus 40

B-1030 Brussel

Websted: http://www2.vlaanderen.be/ned/sites/landbouw/info/steun/eu.html

Andre oplysninger: —

Jules VAN LIEFFERINGE

Secretaris-generaal

---

| 6.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 140/18 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 140/18

---

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1628/2006 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på medlemsstaternes regionale investeringsstøtte

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 140/13)

| Sag nr. | XR 119/07 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Portugal |
| Region | — |
| Støtteordningens navn eller navnet på den virksomhed, der modtager ad hoc-støttesupplement | Regime de Protocolos bancários |
| Retsgrundlag | Protocolo bancário celebrado com Instituições de crédito |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Forventet årligt støtteydelse | 18,3 mio. EUR |
| Maksimal støtteintensitet | 13 % |
| I overensstemmelse med forordningens artikel 4 |
| Gennemførelsestidspunkt | 6.6.2007 |
| Varighed | 6.6.2009 |
| Økonomisk sektor | Begrænset til særlige sektorer |
| 55; 63.3; 92 |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Turismo de Portugal, I.P. |
| Rua Ivone Silva, Lote 6 |
| P-1050-124 Lisboa |

Sag nr.

XR 119/07

Medlemsstat

Portugal

Region

—

Støtteordningens navn eller navnet på den virksomhed, der modtager ad hoc-støttesupplement

Regime de Protocolos bancários

Retsgrundlag

Protocolo bancário celebrado com Instituições de crédito

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Forventet årligt støtteydelse

18,3 mio. EUR

Maksimal støtteintensitet

13 %

I overensstemmelse med forordningens artikel 4

Gennemførelsestidspunkt

6.6.2007

Varighed

6.6.2009

Økonomisk sektor

Begrænset til særlige sektorer

55; 63.3; 92

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Turismo de Portugal, I.P.

Rua Ivone Silva, Lote 6

P-1050-124 Lisboa

Internetadressen, hvor støtteordningen er offentliggjort

http://www.turismodeportugal.pt/Portugu%C3%AAs/AreasActividade/investimento/financiamento/produtosedestinos/protocolosbancarios/Pages/ProtocolosBanc%C3%A1rios.aspx

Andre oplysninger

—

| Sag nr. | XR 195/07 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | Bremen |
| Støtteordningens navn eller navnet på den virksomhed, der modtager ad hoc-støttesupplement | Landesinvestitionsförderprogramm LIP 2007 |
| Retsgrundlag | Bremen Haushaltsordnung § 23, 44 |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Forventet årligt støtteydelse | 50 mio. EUR |
| Samlet forventet støtteydelse | Ydes over 6 år |
| Maksimal støtteintensitet | 15 % |
| I overensstemmelse med forordningens artikel 4 |
| Gennemførelsestidspunkt | 23.11.2007 |
| Varighed | 31.12.2013 |
| Økonomisk sektor | Alle sektorer, der er berettigede til investeringsstøtte |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Bremer Investitions-Gesellschaft mbH |
| Kontorhaus am Markt |
| Langenstr. 2-4 |
| D-28195 Bremen |
| Tel. (49-421) 96 00 10 |
| E-mail: mail@big-bremen.de |

Sag nr.

XR 195/07

Medlemsstat

Tyskland

Region

Bremen

Støtteordningens navn eller navnet på den virksomhed, der modtager ad hoc-støttesupplement

Landesinvestitionsförderprogramm LIP 2007

Retsgrundlag

Bremen Haushaltsordnung § 23, 44

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Forventet årligt støtteydelse

50 mio. EUR

Samlet forventet støtteydelse

Ydes over 6 år

Maksimal støtteintensitet

15 %

I overensstemmelse med forordningens artikel 4

Gennemførelsestidspunkt

23.11.2007

Varighed

31.12.2013

Økonomisk sektor

Alle sektorer, der er berettigede til investeringsstøtte

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Bremer Investitions-Gesellschaft mbH

Kontorhaus am Markt

Langenstr. 2-4

D-28195 Bremen

Tel. (49-421) 96 00 10

E-mail: mail@big-bremen.de

| Bremer Aufbau-Bank GmbH |
| --- |
| Kontorhaus am Markt |
| Langenstr. 2-4 |
| D-28195 Bremen |
| Tel. (49-421) 96 00 40 |
| E-mail: mail@bab-bremen.de |

Bremer Aufbau-Bank GmbH

Kontorhaus am Markt

Langenstr. 2-4

D-28195 Bremen

Tel. (49-421) 96 00 40

E-mail: mail@bab-bremen.de

| BIS Bremerhavener Gesellschaft für Investitionsförderung und Stadtentwicklung mbH |
| --- |
| Am Alten Hafen 118 |
| D-27568 Bremerhaven |
| Tel. (49-471) 94 64 60 |
| E-mail: wirtschaft@bis-bremerhaven.de |

BIS Bremerhavener Gesellschaft für Investitionsförderung und Stadtentwicklung mbH

Am Alten Hafen 118

D-27568 Bremerhaven

Tel. (49-471) 94 64 60

E-mail: wirtschaft@bis-bremerhaven.de

Internetadressen, hvor støtteordningen er offentliggjort

http://www.wirtschaft.bremen.de/sixcms/media.php/13/LIP2008.pdf

Andre oplysninger

—

---

V Udtalelser

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

| 6.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 140/20 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 140/20

---

STATSSTØTTE — ITALIEN

Statsstøttesag C 20/08 (ex N 62/08) — Ændring af ordning N 59/04 vedrørende en midlertidig defensiv ordning for skibsbygningsindustrien

Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 140/14)

Ved brev af 30. april 2008, der er gengivet på det autentiske sprog efter dette resumé, meddelte Kommissionen Italien, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for ovennævnte støtteforanstaltning.

Interesserede parter kan senest en måned efter offentliggørelsen af dette resumé og det efterfølgende brev sende eventuelle bemærkninger til:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Statsstøtte |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax (32-2) 295 12 42 |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Statsstøtte

B-1049 Bruxelles

Fax (32-2) 295 12 42

Disse bemærkninger vil blive videresendt til Italien. Interesserede parter, der fremsætter bemærkninger til sagen, kan skriftligt anmode om at få deres navn hemmeligholdt. Anmodningen skal være begrundet.

RESUMÉ

Den 1. februar 2008 meddelte Italien, at landet havde til hensigt at øge budgettet for en national statsstøtteordning med 10 mio. EUR. Ordningen blev godkendt af Kommissionen som sag N 59/04, da den var i overensstemmelse med bestemmelserne i Rådets forordning (EF) nr. 1177/2002 af 27. juni 2002 om en midlertidig defensiv ordning for skibsbygningsindustrien, ændret ved forordning (EF) nr. 502/2004 (herefter benævnt »forordningen om en midlertidig defensiv ordning«).

Den anmeldte budgetforøgelse udgør ny statsstøtte og skal vurderes på grundlag af de statsstøtteregler, der finder anvendelse i dag. Forordningen om en midlertidig defensiv ordning ophørte med at finde anvendelse den 31. marts 2005 og udgør følgelig ikke retsgrundlaget for at godkende støtte.

Støtten synes ikke at være forenelig med fællesmarkedet i medfør af andre relevante statsstøttebestemmelser.

Kommissionen tvivler derfor på, at støtten er forenelig med fællesmarkedet.

BREVETS ORDLYD

| »1. | La Commissione informa l'Italia che, dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane sull'aiuto in oggetto, ha deciso di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE. |
| --- | --- |

»1.

La Commissione informa l'Italia che, dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane sull'aiuto in oggetto, ha deciso di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.

1.   PROCEDIMENTO

| 2. | Con notifica presentata il 1o febbraio 2008 e registrata presso la Commissione alla stessa data, l'Italia ha notificato alla Commissione l'aiuto in oggetto. |
| --- | --- |

2.

Con notifica presentata il 1o febbraio 2008 e registrata presso la Commissione alla stessa data, l'Italia ha notificato alla Commissione l'aiuto in oggetto.

| 3. | Con lettera del 15 febbraio 2008, la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni necessarie per la valutazione della misura di aiuto notificata. L'Italia ha fornito informazioni con lettera registrata presso la Commissione il 18 marzo 2008. |
| --- | --- |

3.

Con lettera del 15 febbraio 2008, la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni necessarie per la valutazione della misura di aiuto notificata. L'Italia ha fornito informazioni con lettera registrata presso la Commissione il 18 marzo 2008.

2.   L'AIUTO DI STATO NOTIFICATO

Il regime di aiuti

| 4. | Con la lettera C(2004) 1807 fin. del 19 maggio 2004 la Commissione aveva deciso di non sollevare obiezioni in relazione a un regime italiano di aiuti di Stato riguardante il meccanismo difensivo temporaneo per la costruzione navale (in appresso “il regime”) (1). La Commissione riteneva il regime compatibile con il mercato comune in quanto era conforme alle disposizioni del regolamento (CE) n. 1177/2002 del Consiglio, del 27 giugno 2002, relativo a un meccanismo difensivo temporaneo per la costruzione navale (2), modificato dal regolamento (CE) n. 502/2004 del Consiglio (3) (in appresso “il regolamento MDT”). |
| --- | --- |

4.

Con la lettera C(2004) 1807 fin. del 19 maggio 2004 la Commissione aveva deciso di non sollevare obiezioni in relazione a un regime italiano di aiuti di Stato riguardante il meccanismo difensivo temporaneo per la costruzione navale (in appresso “il regime”) (1). La Commissione riteneva il regime compatibile con il mercato comune in quanto era conforme alle disposizioni del regolamento (CE) n. 1177/2002 del Consiglio, del 27 giugno 2002, relativo a un meccanismo difensivo temporaneo per la costruzione navale (2), modificato dal regolamento (CE) n. 502/2004 del Consiglio (3) (in appresso “il regolamento MDT”).

| 5. | Il regime in questione, quale come notificato e approvato dalla Commissione, aveva una dotazione di 10 Mio EUR. |
| --- | --- |

5.

Il regime in questione, quale come notificato e approvato dalla Commissione, aveva una dotazione di 10 Mio EUR.

La misura di aiuto

| 6. | L'Italia ha notificato alla Commissione l'intenzione di stanziare altri 10 Mio EUR per la dotazione del regime. |
| --- | --- |

6.

L'Italia ha notificato alla Commissione l'intenzione di stanziare altri 10 Mio EUR per la dotazione del regime.

3.   VALUTAZIONE

Esistenza di aiuto di Stato

| 7. | Poiché la misura è di natura puramente finanziaria, la sua compatibilità con il mercato comune deve essere valutata con riferimento alle misure che intende finanziarie, ossia aiutare nell'ambito del regime. Per le ragioni esposte nella sopramenzionata lettera della Commissione del 19 maggio 2004, il regime costituisce aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato. In conformità con l'articolo 1 del regolamento (CE) n. 659/1999 (4) e con l'articolo 4 del regolamento (CE) n. 749/2004 (5), gli aumenti della dotazione di un regime di aiuti autorizzato sono considerati come un nuovo aiuto, quando l'aumento sia superiore al 20 % della dotazione originaria. Nel presente caso, l'aumento notificato corrisponde al 100 % della dotazione originaria e di conseguenza deve essere valutato come un nuovo aiuto ai sensi dell'articolo 87 del trattato. |
| --- | --- |

7.

Poiché la misura è di natura puramente finanziaria, la sua compatibilità con il mercato comune deve essere valutata con riferimento alle misure che intende finanziarie, ossia aiutare nell'ambito del regime. Per le ragioni esposte nella sopramenzionata lettera della Commissione del 19 maggio 2004, il regime costituisce aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato. In conformità con l'articolo 1 del regolamento (CE) n. 659/1999 (4) e con l'articolo 4 del regolamento (CE) n. 749/2004 (5), gli aumenti della dotazione di un regime di aiuti autorizzato sono considerati come un nuovo aiuto, quando l'aumento sia superiore al 20 % della dotazione originaria. Nel presente caso, l'aumento notificato corrisponde al 100 % della dotazione originaria e di conseguenza deve essere valutato come un nuovo aiuto ai sensi dell'articolo 87 del trattato.

Il regolamento MDT non costituisce più una base giuridica ai fini della valutazione del a compatibilità

| 8. | Il regime era stato originariamente considerato compatibile con il mercato comune poiché ottemperava alle disposizioni del regolamento MDT (6). Tuttavia, il regolamento MDT è scaduto il 31 marzo 2005 e non può perciò servire come base giuridica per la valutazione dell'aiuto. |
| --- | --- |

8.

Il regime era stato originariamente considerato compatibile con il mercato comune poiché ottemperava alle disposizioni del regolamento MDT (6). Tuttavia, il regolamento MDT è scaduto il 31 marzo 2005 e non può perciò servire come base giuridica per la valutazione dell'aiuto.

Inesistenza di altre basi giuridiche ai fini della valutazione della compatibilità

| 9. | Il regime riguarda gli aiuti disponibili per i cantieri navali italiani per la costruzione di navi appartenenti alle categorie elencate nell'articolo 1 del regolamento MDT. Questa attività soddisfa la definizione di costruzione navale contenuta nella disciplina degli aiuti di Stato alla costruzione navale (7) (in appresso “la disciplina sulla costruzione navale”). Di conseguenza la Commissione ha anche esaminato la possibilità di valutare l'aiuto in base a tale disciplina. |
| --- | --- |

9.

Il regime riguarda gli aiuti disponibili per i cantieri navali italiani per la costruzione di navi appartenenti alle categorie elencate nell'articolo 1 del regolamento MDT. Questa attività soddisfa la definizione di costruzione navale contenuta nella disciplina degli aiuti di Stato alla costruzione navale (7) (in appresso “la disciplina sulla costruzione navale”). Di conseguenza la Commissione ha anche esaminato la possibilità di valutare l'aiuto in base a tale disciplina.

| 10. | Tuttavia, la Commissione osserva che la disciplina sulla costruzione navale non contiene disposizioni analoghe a quelle del regolamento MDT. L'aiuto non sembra neppure essere compatibile con il mercato comune ai sensi delle disposizioni di cui alle sezioni 3.1 e 3.2 della disciplina sulla costruzione navale. Infatti, nessuna di queste disposizioni permetterebbe la concessione di aiuti di funzionamento alla costruzione navale, previsti invece dal regolamento MDT. Pertanto, la Commissione dubita che l'aiuto notificato sia compatibile con il mercato comune. |
| --- | --- |

10.

Tuttavia, la Commissione osserva che la disciplina sulla costruzione navale non contiene disposizioni analoghe a quelle del regolamento MDT. L'aiuto non sembra neppure essere compatibile con il mercato comune ai sensi delle disposizioni di cui alle sezioni 3.1 e 3.2 della disciplina sulla costruzione navale. Infatti, nessuna di queste disposizioni permetterebbe la concessione di aiuti di funzionamento alla costruzione navale, previsti invece dal regolamento MDT. Pertanto, la Commissione dubita che l'aiuto notificato sia compatibile con il mercato comune.

CONCLUSIONE

Alla luce di quanto sopra, la Commissione, nell'ambito del procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, invita l'Italia a inviare osservazioni e a fornire qualsiasi informazione utile ai fini della valutazione dell'aiuto, entro il termine di un mese dalla data di ricezione della presente. La Commissione invita l'Italia a trasmettere immediatamente copia della presente lettera ai potenziali beneficiari dell'aiuto.

La Commissione fa presente al governo italiano che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE ha effetto sospensivo e che in forza dell'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999, essa può imporre allo Stato membro di recuperare un aiuto illegalmente concesso presso il beneficiario.

La Commissione avverte l'Italia che informerà gli interessati mediante pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea nonché l'autorità di vigilanza EFTA tramite invio di copia della presente lettera. Le parti interessate saranno invitate a presentare osservazioni entro un mese dalla data di tale pubblicazione.«

---

(1)  Aiuto di Stato N 59/04 (GU C 100 del 26.4.2005, pag. 27). La decisione è disponibile nella lingua facente fede all'indirizzo Internet:

1

http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/by_case_nr_n2004_0030.html#59

(2)  GU L 172 del 2.7.2002, pag. 1.

2

(3)  GU L 8 del 19.3.2004, pag. 6.

3

(4)  Regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, del 22 marzo 1999, recante modalità di applicazione dell'articolo 93 del trattato CE (GU L 83 del 27.3.1999, pag. 1).

4

(5)  Regolamento (CE) n. 794/2004 della Commissione, del 21 aprile 2004, recante disposizioni di esecuzione del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio recante modalità di applicazione dell'articolo 93 del trattato CE (GU L 140 del 30.4.2004, pag. 1).

5

(6)  L'obiettivo del regolamento MDT era di “consentire effettivamente ai cantieri navali comunitari di superare la concorrenza coreana sleale” (cfr. punto 6 del preambolo). Di conseguenza, potevano essere autorizzati aiuti diretti corrispondenti al massimo al 6 % del valore contrattuale prima dell'aiuto, purché il contratto fosse stato oggetto di concorrenza proveniente da un cantiere coreano che offrisse un prezzo inferiore (articolo 2). Tuttavia, il regolamento MDT doveva essere di breve durata, in attesa di un Panel dell'OMC con la Corea, e pertanto non è stato rinnovato dal Consiglio dopo la sua scadenza il 31 marzo 2005. Il regime italiano era conforme alle predette condizioni.

6

(7)  GU C 317 del 30.12.2003, pag. 11.

7

---

| 6.6.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 140/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 140/23

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.5162 — AVNET/Horizon Technology)

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 140/15)

| 1. | Den 26. maj 2008 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Avnet Inc. (USA) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol over hele Horizon Technology Group plc (»Horizon«, Irland), jf. Rådets forordnings artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 26. maj 2008 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Avnet Inc. (USA) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol over hele Horizon Technology Group plc (»Horizon«, Irland), jf. Rådets forordnings artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Avnet Inc.: Distribution af it-produkter og teknologiske tjenesteydelser |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Avnet Inc.: Distribution af it-produkter og teknologiske tjenesteydelser

| — | Horizon: Teknisk integration og distribution af it-produkter. |
| --- | --- |

—

Horizon: Teknisk integration og distribution af it-produkter.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5162 — AVNET/Horizon Technology sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5162 — AVNET/Horizon Technology sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---