# Euroopa Liidu C 140/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 140 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. köide6. juuni 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 140

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. köide6. juuni 2008

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2008/C 140/01 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 140/02 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5125 — Marel/SFS) (
  1
  ) | 5 |
| 2008/C 140/03 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5083 — Groupama/OTP Garancia) (
  1
  ) | 5 |
| 2008/C 140/04 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5097 — EADS/Sita France/Tarmac Aerosave) (
  1
  ) | 6 |
| 2008/C 140/05 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5123 — Autogrill/World Duty Free) (
  1
  ) | 6 |
| 2008/C 140/06 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm) (
  1
  ) | 7 |
| 2008/C 140/07 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4952 — Carlsberg/Scottish & Newcastle Assets) (
  1
  ) | 7 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2008/C 140/01

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

1

2008/C 140/02

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5125 — Marel/SFS) (
  1
  )

1

5

2008/C 140/03

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5083 — Groupama/OTP Garancia) (
  1
  )

1

5

2008/C 140/04

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5097 — EADS/Sita France/Tarmac Aerosave) (
  1
  )

1

6

2008/C 140/05

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5123 — Autogrill/World Duty Free) (
  1
  )

1

6

2008/C 140/06

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm) (
  1
  )

1

7

2008/C 140/07

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4952 — Carlsberg/Scottish & Newcastle Assets) (
  1
  )

1

7

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Nõukogu |
| 2008/C 140/08 | Nõukogu järeldused, 22. mai 2008, milles käsitletakse Euroopa lähenemisviisi meediapädevusele digitaalkeskkonnas | 8 |
| 2008/C 140/09 | Nõukogu järeldused, 22. mai 2008, täiskasvanuhariduse kohta | 10 |
| 2008/C 140/10 | Nõukogu järeldused, 22. mai 2008, mitmekeelsuse kohta | 14 |
| | Komisjon |
| 2008/C 140/11 | Euro vahetuskurss | 16 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2008/C 140/12 | Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 | 17 |
| 2008/C 140/13 | Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1628/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ettenähtud regionaalabi suhtes (
  1
  ) | 18 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

2008/C 140/08

Nõukogu järeldused, 22. mai 2008, milles käsitletakse Euroopa lähenemisviisi meediapädevusele digitaalkeskkonnas

8

2008/C 140/09

Nõukogu järeldused, 22. mai 2008, täiskasvanuhariduse kohta

10

2008/C 140/10

Nõukogu järeldused, 22. mai 2008, mitmekeelsuse kohta

14

Komisjon

2008/C 140/11

Euro vahetuskurss

16

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2008/C 140/12

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

17

2008/C 140/13

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1628/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ettenähtud regionaalabi suhtes (
  1
  )

1

18

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 140/14 | Riigiabi — Itaalia — Riigiabi C 20/08 (ex N 62/08) — Abikava N 59/04 (mis käsitleb laevaehituse ajutist kaitsemehhanismi) muutmine — Kutse märkuste esitamiseks EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt (
  1
  ) | 20 |
| 2008/C 140/15 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5162 — AVNET/Horizon Technology) (
  1
  ) | 23 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2008/C 140/14

Riigiabi — Itaalia — Riigiabi C 20/08 (ex N 62/08) — Abikava N 59/04 (mis käsitleb laevaehituse ajutist kaitsemehhanismi) muutmine — Kutse märkuste esitamiseks EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt (
  1
  )

1

20

2008/C 140/15

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5162 — AVNET/Horizon Technology) (
  1
  )

1

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 6.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 140/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 140/1

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 140/01)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 2.4.2008 |
| --- | --- |
| Abi number | NN 46B/06 |
| Liikmesriik | Slovakkia |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Oslobodenie od spotrebnej dane a zníženie sadzby spotrebnej dane uvedené v smernici Rady 2003/96/ES |
| Õiguslik alus | Zákon č. 98/2004 Z. z. o spotrebnej dani z minerálneho oleja |
| Meetme liik | Abikava |
| Abi eesmärk | Abi transpordi kooskõlastamiseks |
| Abi vorm | Aktsiisimaksuvabastus ja maksustamistaseme alandamine |
| Eelarve | 7,2 miljardit SKK |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | Mai 2004-aprill 2014 |
| Sektorid | Raudtee ja siseveeteede sektorid |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Ministerstvo financií SR |
| Štefanovičova 5 |
| SK-817 82 Bratislava |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

2.4.2008

Abi number

NN 46B/06

Liikmesriik

Slovakkia

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Oslobodenie od spotrebnej dane a zníženie sadzby spotrebnej dane uvedené v smernici Rady 2003/96/ES

Õiguslik alus

Zákon č. 98/2004 Z. z. o spotrebnej dani z minerálneho oleja

Meetme liik

Abikava

Abi eesmärk

Abi transpordi kooskõlastamiseks

Abi vorm

Aktsiisimaksuvabastus ja maksustamistaseme alandamine

Eelarve

7,2 miljardit SKK

Abi osatähtsus

—

Kestus

Mai 2004-aprill 2014

Sektorid

Raudtee ja siseveeteede sektorid

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Ministerstvo financií SR

Štefanovičova 5

SK-817 82 Bratislava

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 16.4.2008 |
| --- | --- |
| Abi number | N 350/07 |
| Liikmesriik | Tšehhi Vabariik |
| Piirkond | Kogu riiki hõlmav kava |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Pořízení autobusů |
| Õiguslik alus | Zákon č. 111/1994 Sb.; zákon č. 218/2000 Sb.; zákon č. 586/1992 Sb.; vyhláška č. 500/2002 Sb.; vyhláška č. 175/2000 Sb.; vyhláška č. 560/2006 Sb.; usnesení vlády České republiky č. 550/2003 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Valdkondlik arendustegevus |
| Abi vorm | Ühekordne otsetoetus transpordiettevõtjatele, et osta uusi busse, mida kasutatakse avaliku teenindamise lepingu raames. See ühekordne toetus vähendab proportsionaalselt avaliku teenindamise hüvitisi asjaomasele ettevõtjale |
| Eelarve | 3 000 miljonit CZK |
| Abi osatähtsus | Diiselmootoriga busside soetuskuludest maksimaalselt 25 % investeerimistoetuse kujul, lisaks kuni:






  — | 50 % erinevusest diiselmootoriga bussi ja gaasikütte või elektrimootoriga bussi soetamisega seotud investeerimiskulude vahel, juhul kui ostetakse viimased; |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

16.4.2008

Abi number

N 350/07

Liikmesriik

Tšehhi Vabariik

Piirkond

Kogu riiki hõlmav kava

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Pořízení autobusů

Õiguslik alus

Zákon č. 111/1994 Sb.; zákon č. 218/2000 Sb.; zákon č. 586/1992 Sb.; vyhláška č. 500/2002 Sb.; vyhláška č. 175/2000 Sb.; vyhláška č. 560/2006 Sb.; usnesení vlády České republiky č. 550/2003

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Valdkondlik arendustegevus

Abi vorm

Ühekordne otsetoetus transpordiettevõtjatele, et osta uusi busse, mida kasutatakse avaliku teenindamise lepingu raames. See ühekordne toetus vähendab proportsionaalselt avaliku teenindamise hüvitisi asjaomasele ettevõtjale

Eelarve

3 000 miljonit CZK

Abi osatähtsus

Diiselmootoriga busside soetuskuludest maksimaalselt 25 % investeerimistoetuse kujul, lisaks kuni:

—

50 % erinevusest diiselmootoriga bussi ja gaasikütte või elektrimootoriga bussi soetamisega seotud investeerimiskulude vahel, juhul kui ostetakse viimased;

| — | 50 % hinnavahest standardse sõiduki ja madala lävekõrgusega sõiduki vahel, juhul kui ostetakse viimane; |
| --- | --- |

—

50 % hinnavahest standardse sõiduki ja madala lävekõrgusega sõiduki vahel, juhul kui ostetakse viimane;

| — | ratastooliga juurdepääsu platvormi ostmisel 50 % selle hinnast; |
| --- | --- |

—

ratastooliga juurdepääsu platvormi ostmisel 50 % selle hinnast;

| — | pimedatele või nägemispuudega inimestele mõeldud informatsioonisüsteemi ostmisel kuni 50 % selle hinnast |
| --- | --- |

—

pimedatele või nägemispuudega inimestele mõeldud informatsioonisüsteemi ostmisel kuni 50 % selle hinnast

Kestus

2008-detsember 2013

Sektorid

Bussitransport

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

| Ministerstvo dopravy |
| --- |
| nábřeží Ludvíka Svobody 12/222 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Ministerstvo dopravy

nábřeží Ludvíka Svobody 12/222

CZ-110 15 Praha 1

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 2.4.2008 |
| --- | --- |
| Abi number | N 506/07 |
| Liikmesriik | Poola |
| Piirkond | Mazowiecki |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Przedsiębiorstwo Spedycji Międzynarodowej C. Hartwig Warszawa S.A. |
| Õiguslik alus | Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji |
| Meetme liik | Üksiktoetus |
| Eesmärk | Ümberkorraldusabi |
| Abi vorm | Laen |
| Eelarve | 13 000 000 PLN (3 385 416 EUR) |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | Kuni 31.12.2009 |
| Sektorid | Transport |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Agencja Rozwoju Przemyslu S.A. |
| ul. Domaniewska 41 |
| PL-02-672 Warszawa |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

2.4.2008

Abi number

N 506/07

Liikmesriik

Poola

Piirkond

Mazowiecki

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Przedsiębiorstwo Spedycji Międzynarodowej C. Hartwig Warszawa S.A.

Õiguslik alus

Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji

Meetme liik

Üksiktoetus

Eesmärk

Ümberkorraldusabi

Abi vorm

Laen

Eelarve

13 000 000 PLN (3 385 416 EUR)

Abi osatähtsus

—

Kestus

Kuni 31.12.2009

Sektorid

Transport

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Agencja Rozwoju Przemyslu S.A.

ul. Domaniewska 41

PL-02-672 Warszawa

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 2.4.2008 |
| --- | --- |
| Abi number | N 638/07 |
| Liikmesriik | Poola |
| Piirkond | Lódzkie |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Rozbudowa regionalnego portu lotniczego: Port Lotniczy Łódź Sp. z o.o. |
| Õiguslik alus | Dz.U. 2007 nr 15 poz. 90, załącznik II część 83 dotycząca budżetu państwa — Rezerwy celowe |
| Meetme liik | Üksikabi |
| Eesmärk | Regionaalareng |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | 40 170 000 PLN (abi suurus on 20 085 000 PLN) |
| Abi osatähtsus | 50 % |
| Kestus | Abi antakse 2008. aastal |
| Sektorid | Õhutransport |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Województwo Łódzkie |
| Al. Piłsudskiego 8 |
| PL-90-051 Łódź |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

2.4.2008

Abi number

N 638/07

Liikmesriik

Poola

Piirkond

Lódzkie

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Rozbudowa regionalnego portu lotniczego: Port Lotniczy Łódź Sp. z o.o.

Õiguslik alus

Dz.U. 2007 nr 15 poz. 90, załącznik II część 83 dotycząca budżetu państwa — Rezerwy celowe

Meetme liik

Üksikabi

Eesmärk

Regionaalareng

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

40 170 000 PLN (abi suurus on 20 085 000 PLN)

Abi osatähtsus

50 %

Kestus

Abi antakse 2008. aastal

Sektorid

Õhutransport

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Województwo Łódzkie

Al. Piłsudskiego 8

PL-90-051 Łódź

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 30.1.2008 |
| --- | --- |
| Abi number | N 685/07 |
| Liikmesriik | Tšehhi Vabariik |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Státní záruka pro potřeby financování nákupu železničních kolejových vozidel společností České dráhy |
| Õiguslik alus | Zákon o poskytnutí státní záruky České republiky na zajištění úvěru určeného na financování nákupu železničních vozů, poskytnutého společností EUROFIMA |
| Meetme liik | Riigigarantii laenu katmiseks |
| Abi eesmärk | Eesmärk on võimaldada osta uus reisivaguni veerem |
| Abi vorm | Tagatis |
| Eelarve | Riigigarantii antakse kuni 30 miljoni EUR suuruse laenu katmiseks koos ettevõtte EUROFIMA kehtestatud intressi ja tasudega |
| Abi osatähtsus | Riigigarantii katab 95 % laenust, ülejäänud 5 % katab Tšehhi Raudtee omavahenditest |
| Kestus | Riigigarantii kehtib kuni 31.12.2018 |
| Majandusharud | Transport |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministerstvo dopravy |
| L. Svobody 1222/12 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

30.1.2008

Abi number

N 685/07

Liikmesriik

Tšehhi Vabariik

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Státní záruka pro potřeby financování nákupu železničních kolejových vozidel společností České dráhy

Õiguslik alus

Zákon o poskytnutí státní záruky České republiky na zajištění úvěru určeného na financování nákupu železničních vozů, poskytnutého společností EUROFIMA

Meetme liik

Riigigarantii laenu katmiseks

Abi eesmärk

Eesmärk on võimaldada osta uus reisivaguni veerem

Abi vorm

Tagatis

Eelarve

Riigigarantii antakse kuni 30 miljoni EUR suuruse laenu katmiseks koos ettevõtte EUROFIMA kehtestatud intressi ja tasudega

Abi osatähtsus

Riigigarantii katab 95 % laenust, ülejäänud 5 % katab Tšehhi Raudtee omavahenditest

Kestus

Riigigarantii kehtib kuni 31.12.2018

Majandusharud

Transport

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministerstvo dopravy

L. Svobody 1222/12

CZ-110 15 Praha 1

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 6.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 140/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 140/5

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.5125 — Marel/SFS)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 140/02)

21. aprillil 2008 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5125 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5125 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 6.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 140/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 140/5

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.5083 — Groupama/OTP Garancia)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 140/03)

15. aprillil 2008 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5083 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5083 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 6.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 140/6 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 140/6

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.5097 — EADS/Sita France/Tarmac Aerosave)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 140/04)

14. mail 2008 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid prantsuse keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5097 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5097 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 6.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 140/6 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 140/6

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.5123 — Autogrill/World Duty Free)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 140/05)

16. mail 2008 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5123 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5123 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 6.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 140/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 140/7

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.5077 — Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 140/06)

17. aprillil 2008 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid prantsuse keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5077 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5077 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 6.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 140/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 140/7

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4952 — Carlsberg/Scottish & Newcastle Assets)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 140/07)

7. märtsil 2008 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M4952 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M4952 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

| 6.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 140/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 140/8

---

Nõukogu järeldused, 22. mai 2008, milles käsitletakse Euroopa lähenemisviisi meediapädevusele digitaalkeskkonnas

(2008/C 140/08)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

arvestades, et:

| — | uus audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv kutsub üles arendama kõigis ühiskonnagruppides meediapädevust ja tähelepanelikult jälgima meediapädevuse vallas tehtud edusamme. Direktiivis on sätestatud komisjoni aruandluskohustus hinnata meediapädevuse taset kõikides liikmesriikides (1). Seepärast on vaja kriteeriume meediapädevuse taseme hindamiseks; |
| --- | --- |

—

uus audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv kutsub üles arendama kõigis ühiskonnagruppides meediapädevust ja tähelepanelikult jälgima meediapädevuse vallas tehtud edusamme. Direktiivis on sätestatud komisjoni aruandluskohustus hinnata meediapädevuse taset kõikides liikmesriikides (1). Seepärast on vaja kriteeriume meediapädevuse taseme hindamiseks;

| — | Euroopa Parlament palus nõukogul ja komisjonil välja töötada ja ellu viia meediapädevuse programme Euroopa teadliku kodanikuaktiivsuse edendamiseks (2); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlament palus nõukogul ja komisjonil välja töötada ja ellu viia meediapädevuse programme Euroopa teadliku kodanikuaktiivsuse edendamiseks (2);

| — | meediapädevuse otsustavat tähtsust on rõhutanud ka Unesco, näiteks Grünwaldi deklaratsioonis meediahariduse kohta (1982) ja dokumendis „Pariisi tegevuskava — kaksteist soovitust meediahariduse kohta” (2007), samuti Euroopa Nõukogu oma ministrite komitee soovitustes liikmesriikidele laste oskuste parandamise kohta uues info- ja sidekeskkonnas (2006); |
| --- | --- |

—

meediapädevuse otsustavat tähtsust on rõhutanud ka Unesco, näiteks Grünwaldi deklaratsioonis meediahariduse kohta (1982) ja dokumendis „Pariisi tegevuskava — kaksteist soovitust meediahariduse kohta” (2007), samuti Euroopa Nõukogu oma ministrite komitee soovitustes liikmesriikidele laste oskuste parandamise kohta uues info- ja sidekeskkonnas (2006);

| — | komisjon algatas avaliku arutelu meediapädevuse üle (3) ja viis läbi uuringu „Meediapädevuse valdkonna praegused suundumused ja lähenemisviisid Euroopas” (4); |
| --- | --- |

—

komisjon algatas avaliku arutelu meediapädevuse üle (3) ja viis läbi uuringu „Meediapädevuse valdkonna praegused suundumused ja lähenemisviisid Euroopas” (4);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovituses võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (2006) on välja toodud infotehnoloogilise pädevusega seotud teadmised, oskused ja hoiakud; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovituses võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (2006) on välja toodud infotehnoloogilise pädevusega seotud teadmised, oskused ja hoiakud;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta soovituses alaealiste ja inimväärikuse kaitse ning vastulause esitamise õiguse kohta seoses Euroopa audiovisuaal- ja teabeteenuste tööstusharu konkurentsivõimega (2006) on juba esitatud rida võimalikke meetmeid meediapädevuse edendamiseks. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta soovituses alaealiste ja inimväärikuse kaitse ning vastulause esitamise õiguse kohta seoses Euroopa audiovisuaal- ja teabeteenuste tööstusharu konkurentsivõimega (2006) on juba esitatud rida võimalikke meetmeid meediapädevuse edendamiseks.

1.   TERVITAB

| — | komisjoni teatist „Meediapädevus digitaalkeskkonnas — Euroopa lähenemisviis” Euroopa audiovisuaalpoliitika järjekordse alustalana. |
| --- | --- |

—

komisjoni teatist „Meediapädevus digitaalkeskkonnas — Euroopa lähenemisviis” Euroopa audiovisuaalpoliitika järjekordse alustalana.

2.   KIIDAB HEAKS

| — | Euroopa Komisjoni esitatud strateegilise nägemuse meediapädevusest kui kodanikuaktiivsuse olulisest tegurist kaasaegses infoühiskonnas, mis võib kaasa aidata Lissaboni tegevuskava eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni esitatud strateegilise nägemuse meediapädevusest kui kodanikuaktiivsuse olulisest tegurist kaasaegses infoühiskonnas, mis võib kaasa aidata Lissaboni tegevuskava eesmärkide saavutamisele.

3.   TUNNISTAB

| — | meediapädevuse tähtsust ja rolli kodanike aktiivselt ühiskonna majandus-, kultuuri- ja demokraatlikus elus osalemise edendamisel; |
| --- | --- |

—

meediapädevuse tähtsust ja rolli kodanike aktiivselt ühiskonna majandus-, kultuuri- ja demokraatlikus elus osalemise edendamisel;

| — | et meediapädevusest, eelkõige võimest kriitiliselt hinnata sisu, sõltub suuresti kasutajate usaldus digitaaltehnoloogia ja meedia vastu ning seega ka info- ja sidetehnoloogia ning meedia kasutuselevõtu vastu, mis strateegilises poliitilises raamistikus „i2010” on seatud prioriteetideks; |
| --- | --- |

—

et meediapädevusest, eelkõige võimest kriitiliselt hinnata sisu, sõltub suuresti kasutajate usaldus digitaaltehnoloogia ja meedia vastu ning seega ka info- ja sidetehnoloogia ning meedia kasutuselevõtu vastu, mis strateegilises poliitilises raamistikus „i2010” on seatud prioriteetideks;

| — | meediapädevate kasutajate olulisust meedia pluralismi ja sisu kvaliteedi jaoks; |
| --- | --- |

—

meediapädevate kasutajate olulisust meedia pluralismi ja sisu kvaliteedi jaoks;

| — | liikmesriikides meediapädevuse suurendamiseks ja edendamiseks tehtavaid mitmesuguseid jõupingutusi, isegi kui liikmesriikide tavades ja tasemes on erinevusi; |
| --- | --- |

—

liikmesriikides meediapädevuse suurendamiseks ja edendamiseks tehtavaid mitmesuguseid jõupingutusi, isegi kui liikmesriikide tavades ja tasemes on erinevusi;

| — | et puuduvad ühised kriteeriumid ja näitajad meediapädevuse mõõtmiseks; |
| --- | --- |

—

et puuduvad ühised kriteeriumid ja näitajad meediapädevuse mõõtmiseks;

| — | heade tavade väljaselgitamise ja edendamise olulisust meediapädevuse arendamise jaoks; |
| --- | --- |

—

heade tavade väljaselgitamise ja edendamise olulisust meediapädevuse arendamise jaoks;

| — | hariduse ja koolituse tähtsust suurema meediapädevuse arendamisel ja sellest tulenevat vajadust parandada õpetajakoolitust ning tõsta haridustöötajate teadlikkust hariduse ja koolituse kõigil tasanditel. |
| --- | --- |

—

hariduse ja koolituse tähtsust suurema meediapädevuse arendamisel ja sellest tulenevat vajadust parandada õpetajakoolitust ning tõsta haridustöötajate teadlikkust hariduse ja koolituse kõigil tasanditel.

4.   RÕHUTAB, et

| — | Euroopa sellised programmid ja algatused nagu MEDIA 2007, elukestva õppe programm (2007–2013) ja Safer Internet Plus (Interneti ja uute võrgutehnoloogiate turvalisuse edendamise programm) on asjakohased; |
| --- | --- |

—

Euroopa sellised programmid ja algatused nagu MEDIA 2007, elukestva õppe programm (2007–2013) ja Safer Internet Plus (Interneti ja uute võrgutehnoloogiate turvalisuse edendamise programm) on asjakohased;

| — | tulevane töö, mille eesmärk on teadvustada elanike meediapädevuse tähtsust, peaks põhinema nendel ja teistel samalaadsetel algatustel; |
| --- | --- |

—

tulevane töö, mille eesmärk on teadvustada elanike meediapädevuse tähtsust, peaks põhinema nendel ja teistel samalaadsetel algatustel;

| — | liikmesriikide vahel on vaja regulaarselt vahetada teavet, häid tavasid ning haridusalaseid pedagoogilisi metoodikaid. |
| --- | --- |

—

liikmesriikide vahel on vaja regulaarselt vahetada teavet, häid tavasid ning haridusalaseid pedagoogilisi metoodikaid.

5.   VÕTAB TEADMISEKS

| — | komisjoni kavatsuse viia läbi veel üks uuring eesmärgiga töötada välja kriteeriumid ja näitajad meediapädevuse taseme mõõtmiseks, võttes sealjuures igakülgselt arvesse teiste rahvusvaheliste organisatsioonide tehtavat asjakohast tööd; |
| --- | --- |

—

komisjoni kavatsuse viia läbi veel üks uuring eesmärgiga töötada välja kriteeriumid ja näitajad meediapädevuse taseme mõõtmiseks, võttes sealjuures igakülgselt arvesse teiste rahvusvaheliste organisatsioonide tehtavat asjakohast tööd;

| — | komisjoni kavatsuse jätkata selliste heade tavade arendamist ja nende kohta teabe vahetamist, mis hõlmavad meediapädevust digitaalkeskkonnas. |
| --- | --- |

—

komisjoni kavatsuse jätkata selliste heade tavade arendamist ja nende kohta teabe vahetamist, mis hõlmavad meediapädevust digitaalkeskkonnas.

6.   KUTSUB KOMISJONI ÜLES

| — | tähelepanelikult jälgima arenguid kõnealuses valdkonnas ja regulaarselt hindama vajadust täiendavate poliitiliste meetmete võtmiseks Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

—

tähelepanelikult jälgima arenguid kõnealuses valdkonnas ja regulaarselt hindama vajadust täiendavate poliitiliste meetmete võtmiseks Euroopa tasandil;

| — | kasutama audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi alusel asjakohases koosseisus loodud kontaktkomiteed meediapädevusega seotud teabe ja heade tavade vahetamiseks ning sisendi andmiseks selle valdkonna poliitilise tegevuskava väljatöötamise jaoks. Erasektori ja teiste sidusrühmade eksperte tuleks kutsuda kõnealusesse töösse oma panust andma. |
| --- | --- |

—

kasutama audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi alusel asjakohases koosseisus loodud kontaktkomiteed meediapädevusega seotud teabe ja heade tavade vahetamiseks ning sisendi andmiseks selle valdkonna poliitilise tegevuskava väljatöötamise jaoks. Erasektori ja teiste sidusrühmade eksperte tuleks kutsuda kõnealusesse töösse oma panust andma.

7.   KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES

| — | innustama asjakohaseid asutusi, näiteks neid, kelle pädevuses on audiovisuaalse ja elektroonilise side reguleerimine, koostöö tegemisele ja meediapädevuse parandamise edendamisele; |
| --- | --- |

—

innustama asjakohaseid asutusi, näiteks neid, kelle pädevuses on audiovisuaalse ja elektroonilise side reguleerimine, koostöö tegemisele ja meediapädevuse parandamise edendamisele;

| — | edendama ja hõlbustama koos kõigi asjast huvitatud osapooltega siseriiklikul tasandil tegevusjuhendite ning teiste kaasregulatsiooni ja eneseregulatsiooni alaste algatuste väljatöötamist ja elluviimist; |
| --- | --- |

—

edendama ja hõlbustama koos kõigi asjast huvitatud osapooltega siseriiklikul tasandil tegevusjuhendite ning teiste kaasregulatsiooni ja eneseregulatsiooni alaste algatuste väljatöötamist ja elluviimist;

| — | innustama kõiki sidusrühmi, eelkõige meedia ning info- ja sidetehnoloogia valdkonnas, viima ise korrapäraselt läbi meediapädevuse erinevate aspektide ja mõõtmete uuringuid ja vaatlusi; |
| --- | --- |

—

innustama kõiki sidusrühmi, eelkõige meedia ning info- ja sidetehnoloogia valdkonnas, viima ise korrapäraselt läbi meediapädevuse erinevate aspektide ja mõõtmete uuringuid ja vaatlusi;

| — | edendama teadlikkust tõstvaid algatusi, sealhulgas neid konkreetselt info- ja sidetehnoloogia kasutamisele keskenduvaid algatusi, mis on suunatud noortele ja nende vanematele ning millesse on kaasatud noorteorganisatsioonid ja meedia; |
| --- | --- |

—

edendama teadlikkust tõstvaid algatusi, sealhulgas neid konkreetselt info- ja sidetehnoloogia kasutamisele keskenduvaid algatusi, mis on suunatud noortele ja nende vanematele ning millesse on kaasatud noorteorganisatsioonid ja meedia;

| — | edendama meediapädevust siseriiklike elukestva õppe strateegiate raames ning soodustama üksteiselt õppimist ning selle haridusvaldkonnaga seotud heade tavade vahetamist kutseliste õpetajate vahel. |
| --- | --- |

—

edendama meediapädevust siseriiklike elukestva õppe strateegiate raames ning soodustama üksteiselt õppimist ning selle haridusvaldkonnaga seotud heade tavade vahetamist kutseliste õpetajate vahel.

---

(1)  Artikkel 26: komisjon esitab „aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta ja teeb vajaduse korral täiendavaid ettepanekuid direktiivi kohandamiseks audiovisuaalmeedia teenuste valdkonna arenguga, võttes eriti arvesse tehnika viimaseid arenguid, sektori konkurentsivõimet ja meediakirjaoskuse taset kõikides liikmesriikides”.

(2)  6. septembri 2005. aasta resolutsioon piirideta televisiooni direktiivi (89/552/EMÜ) kohta.

(3)  Vt meediapädevust käsitleva avaliku arutelu tulemuste aruannet:

http://ec.europa.eu/avpolicy/media_literacy/docs/report_on_ml_2007.pdf

(4)  Vaata: http://ec.europa.eu/avpolicy/media_literacy/index_en.htm

---

| 6.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 140/10 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 140/10

---

Nõukogu järeldused, 22. mai 2008, täiskasvanuhariduse kohta

(2008/C 140/09)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

arvestades, et:

| (1) | 2000. aasta kevadel Lissabonis kohtunud Euroopa Ülemkogu järeldustes (1) esitati üleskutse ajakohastada Euroopa haridus- ja koolitussüsteeme reageerimaks teadmistepõhise majanduse nõudmistele ning globaliseeruvas maailmas Euroopa Liidu ees seisvatele suurenevatele sotsiaalmajanduslikele ja demograafilistele väljakutsetele. |
| --- | --- |

(1)

2000. aasta kevadel Lissabonis kohtunud Euroopa Ülemkogu järeldustes (1) esitati üleskutse ajakohastada Euroopa haridus- ja koolitussüsteeme reageerimaks teadmistepõhise majanduse nõudmistele ning globaliseeruvas maailmas Euroopa Liidu ees seisvatele suurenevatele sotsiaalmajanduslikele ja demograafilistele väljakutsetele.

| (2) | 2002. aasta kevadel Barcelonas kohtunud Euroopa Ülemkogu järeldustes (2) kutsuti liikmesriike üles tagama, et kõik kodanikud omandaksid põhikvalifikatsioonid, ning pakkuma vanematele töötajatele rohkem võimalusi tööturule jäämiseks, kindlustades eelkõige tegeliku juurdepääsu elukestvale õppele. |
| --- | --- |

(2)

2002. aasta kevadel Barcelonas kohtunud Euroopa Ülemkogu järeldustes (2) kutsuti liikmesriike üles tagama, et kõik kodanikud omandaksid põhikvalifikatsioonid, ning pakkuma vanematele töötajatele rohkem võimalusi tööturule jäämiseks, kindlustades eelkõige tegeliku juurdepääsu elukestvale õppele.

| (3) | Nõukogu 27. juuni 2002. aasta resolutsioonis elukestva õppe kohta (3) rõhutati, et elukestvasse õppesse tuleb kaasata kõik vanuserühmad eelkooliealistest lastest pensionärideni ning et nimetatud õpe peaks hõlmama nii formaalset, mitteformaalset kui informaalset õpet. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 27. juuni 2002. aasta resolutsioonis elukestva õppe kohta (3) rõhutati, et elukestvasse õppesse tuleb kaasata kõik vanuserühmad eelkooliealistest lastest pensionärideni ning et nimetatud õpe peaks hõlmama nii formaalset, mitteformaalset kui informaalset õpet.

| (4) | Nõukogu 19. detsembri 2002. aasta resolutsioonis (täiustatud koostöö kohta kutseõppe ja -koolituse valdkonnas) (4) märgiti, et täiskasvanute, sealhulgas vanemate töötajate kohanemis- ja konkurentsivõime tööturul sõltub suurel määral võimalustest ajakohastada ja omandada uusi oskusi kogu tööelu jooksul. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu 19. detsembri 2002. aasta resolutsioonis (täiustatud koostöö kohta kutseõppe ja -koolituse valdkonnas) (4) märgiti, et täiskasvanute, sealhulgas vanemate töötajate kohanemis- ja konkurentsivõime tööturul sõltub suurel määral võimalustest ajakohastada ja omandada uusi oskusi kogu tööelu jooksul.

| (5) | Nõukogu 28. mai 2004. aasta resolutsioonis (strateegiate, süsteemide ja tavade tugevdamise kohta elukestva nõustamise valdkonnas) (5) rõhutati, et kõigil Euroopa kodanikel peaks olema igas eluetapis juurdepääs nõustamisteenustele, kusjuures erilist tähelepanu tuleks pöörata riskirühmadele ja neisse kuuluvatele inimestele. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu 28. mai 2004. aasta resolutsioonis (strateegiate, süsteemide ja tavade tugevdamise kohta elukestva nõustamise valdkonnas) (5) rõhutati, et kõigil Euroopa kodanikel peaks olema igas eluetapis juurdepääs nõustamisteenustele, kusjuures erilist tähelepanu tuleks pöörata riskirühmadele ja neisse kuuluvatele inimestele.

| (6) | Vastusena 2002. aasta novembri Kopenhaageni deklaratsioonile koostatud nõukogu 28. mai 2004. aasta järeldustes (mitteformaalse ja informaalse õppe määratlemise ja valideerimise Euroopa ühiste põhimõtete kohta) (6) kutsuti üles töötama välja mitteformaalse ja informaalse õppe tunnustamise Euroopa vahendid ja neid levitama. |
| --- | --- |

(6)

Vastusena 2002. aasta novembri Kopenhaageni deklaratsioonile koostatud nõukogu 28. mai 2004. aasta järeldustes (mitteformaalse ja informaalse õppe määratlemise ja valideerimise Euroopa ühiste põhimõtete kohta) (6) kutsuti üles töötama välja mitteformaalse ja informaalse õppe tunnustamise Euroopa vahendid ja neid levitama.

| (7) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovituse (võtmepädevuste kohta elukestvas õppes) (7) eesmärk on muu hulgas tagada, et täiskasvanud saaksid võtmepädevusi kogu elu jooksul arendada ja täiendada ning et täiskasvanute jätkuõppe ja -koolituse arendamiseks oleks olemas vajalik infrastruktuur. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovituse (võtmepädevuste kohta elukestvas õppes) (7) eesmärk on muu hulgas tagada, et täiskasvanud saaksid võtmepädevusi kogu elu jooksul arendada ja täiendada ning et täiskasvanute jätkuõppe ja -koolituse arendamiseks oleks olemas vajalik infrastruktuur.

| (8) | Nõukogu 25. mai 2007. aasta järeldustes (näitajate ja sihttasemete sidusa raamistiku kohta hariduse ja koolituse valdkonnas) (8) kutsuti üles töötama välja näitajad seoses täiskasvanute oskustega. |
| --- | --- |

(8)

Nõukogu 25. mai 2007. aasta järeldustes (näitajate ja sihttasemete sidusa raamistiku kohta hariduse ja koolituse valdkonnas) (8) kutsuti üles töötama välja näitajad seoses täiskasvanute oskustega.

| (9) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovituses Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta (9) edendatakse kvalifikatsioonide kirjeldamiseks õpitulemustel põhinevat lähenemisviisi, sõltumata tulemuste saavutamise viisist või kohast. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovituses Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta (9) edendatakse kvalifikatsioonide kirjeldamiseks õpitulemustel põhinevat lähenemisviisi, sõltumata tulemuste saavutamise viisist või kohast.

| (10) | Nõukogu ja komisjoni 2008. aasta ühises eduaruandes töökava „Haridus ja koolitus 2010” rakendamise kohta rõhutatakse, et vanemate töötajate ja madala kvalifikatsiooniga töötajate vähene osalemine täiskasvanuhariduses on jätkuvalt suur probleem. |
| --- | --- |

(10)

Nõukogu ja komisjoni 2008. aasta ühises eduaruandes töökava „Haridus ja koolitus 2010” rakendamise kohta rõhutatakse, et vanemate töötajate ja madala kvalifikatsiooniga töötajate vähene osalemine täiskasvanuhariduses on jätkuvalt suur probleem.

| (11) | Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2008. aasta resolutsioonis täiskasvanuhariduse kohta „Kunagi ei ole hilja õppida” (10) soovitatakse liikmesriikidel edendada teadmiste omandamist ning töötada välja elukestva õppe kultuur, viies ellu eelkõige sellist soolise võrdõiguslikkuse poliitikat, mille eesmärk on muuta täiskasvanuharidus atraktiivsemaks, avatumaks ja tõhusamaks, |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2008. aasta resolutsioonis täiskasvanuhariduse kohta „Kunagi ei ole hilja õppida” (10) soovitatakse liikmesriikidel edendada teadmiste omandamist ning töötada välja elukestva õppe kultuur, viies ellu eelkõige sellist soolise võrdõiguslikkuse poliitikat, mille eesmärk on muuta täiskasvanuharidus atraktiivsemaks, avatumaks ja tõhusamaks,

TERVITAB komisjoni 2006. aasta oktoobri teatist „Kunagi ei ole hilja õppida” (11) ning komisjoni 2007. aasta septembri tegevuskava „Õppida võib alati” (12), milles mõlemas toonitatakse täiskasvanuhariduse kui elukestva õppe põhikomponendi tähtsust ning soovitatakse liikmesriikidel kõrvaldada takistused selles osalemiselt, parandada täiskasvanuhariduse üldkvaliteeti ja tõhusust, kiirendada valideerimise ja tunnustamise protsessi ning tagada kõnealuses valdkonnas piisav investeerimine ja järelevalve.

TUNNISTAB, et Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel võib täiskasvanuharidusel olla keskne roll, edendades sotsiaalset ühtekuuluvust, võimaldades kodanikel omandada uue töö leidmiseks vajalikke oskusi ning aidates Euroopal paremini toime tulla globaliseerumisega seotud väljakutsetega. Eelkõige tuleb teha järgmist:

| 1. | tõsta endiselt märkimisväärse arvu madala kvalifikatsiooniga töötajate oskuste taset, et võimaldada kõikidel kodanikel kohanduda tehnoloogiliste muutustega ja oskustega seotud vajadustega tulevikus ning aidata seega kaasa üldiste majandustulemuste paranemisele; |
| --- | --- |

1.

tõsta endiselt märkimisväärse arvu madala kvalifikatsiooniga töötajate oskuste taset, et võimaldada kõikidel kodanikel kohanduda tehnoloogiliste muutustega ja oskustega seotud vajadustega tulevikus ning aidata seega kaasa üldiste majandustulemuste paranemisele;

| 2. | tegeleda varakult koolist lahkujate suure arvuga seotud probleemiga, pakkudes uusi võimalusi neile, kes pole täisealiseks saades kvalifikatsiooni omandanud, keskendudes murettekitavatele valdkondadele nagu põhiline kirja- ja arvutamisoskus, arvutioskus ning keeleõpe; |
| --- | --- |

2.

tegeleda varakult koolist lahkujate suure arvuga seotud probleemiga, pakkudes uusi võimalusi neile, kes pole täisealiseks saades kvalifikatsiooni omandanud, keskendudes murettekitavatele valdkondadele nagu põhiline kirja- ja arvutamisoskus, arvutioskus ning keeleõpe;

| 3. | võidelda näiteks kehvast põhiharidusest, töötusest, kaugetes maapiirkondades elamisest tuleneva sotsiaalse tõrjutusega, pöörates samas praeguseid demograafilisi ja rändega seotud suundumusi silmas pidades rohkem tähelepanu vanemate töötajate ja rändajate elukestva õppe ja koolitusega seotud vajadustele; |
| --- | --- |

3.

võidelda näiteks kehvast põhiharidusest, töötusest, kaugetes maapiirkondades elamisest tuleneva sotsiaalse tõrjutusega, pöörates samas praeguseid demograafilisi ja rändega seotud suundumusi silmas pidades rohkem tähelepanu vanemate töötajate ja rändajate elukestva õppe ja koolitusega seotud vajadustele;

| 4. | tagada täiskasvanuhariduse tõhusus, tulemuslikkus ja kvaliteet, eesmärgiga suurendada sellises hariduses osalemist, eelkõige ebasoodsas olukorras olevate rühmade puhul, kindlustada piisavad riiklikud ja erainvesteeringud kõnealuses valdkonnas ning julgustada erasektorit suhtuma täiskasvanuharidusse kui töökeskkonna ja äri arenemise seisukohalt olulisse komponenti. |
| --- | --- |

4.

tagada täiskasvanuhariduse tõhusus, tulemuslikkus ja kvaliteet, eesmärgiga suurendada sellises hariduses osalemist, eelkõige ebasoodsas olukorras olevate rühmade puhul, kindlustada piisavad riiklikud ja erainvesteeringud kõnealuses valdkonnas ning julgustada erasektorit suhtuma täiskasvanuharidusse kui töökeskkonna ja äri arenemise seisukohalt olulisse komponenti.

LEIAB, et täiskasvanuharidus võib aidata kaasa nimetatud tegevustele, tuues majanduslikku ja sotsiaalset kasu (näiteks parem konkurentsivõime tööturul, juurdepääs parematele töökohtadele), parandades kodanikuvastutust ning -aktiivsust ning tuues samas ka individuaalset kasu (eneseteostuse, tervise, heaolu ja enesekindluse paranemine); seetõttu:

| 1. | tuleks täiskasvanuharidust riiklikul tasandil elukestva õppe kultuuri arendamise raames rohkem esile tuua ja seda tõhusamalt toetada; |
| --- | --- |

1.

tuleks täiskasvanuharidust riiklikul tasandil elukestva õppe kultuuri arendamise raames rohkem esile tuua ja seda tõhusamalt toetada;

| 2. | võiksid käesolevate järelduste lisas nimetatud erimeetmed moodustada ühtse raamistiku tulevaseks tegevuseks kõnealuses vallas töökava „Haridus ja koolitus 2010” raames; |
| --- | --- |

2.

võiksid käesolevate järelduste lisas nimetatud erimeetmed moodustada ühtse raamistiku tulevaseks tegevuseks kõnealuses vallas töökava „Haridus ja koolitus 2010” raames;

| 3. | tuleks selliste meetmete edasisel väljaarendamisel ja rakendamisel täiel määral austada liikmesriikide vastutust õpetuse sisu ja haridussüsteemide korralduse eest ning kasutada avatud koordinatsioonimeetodit; |
| --- | --- |

3.

tuleks selliste meetmete edasisel väljaarendamisel ja rakendamisel täiel määral austada liikmesriikide vastutust õpetuse sisu ja haridussüsteemide korralduse eest ning kasutada avatud koordinatsioonimeetodit;

| 4. | peaks täiskasvanuhariduse areng ja järelevalve olema kooskõlas nõukogu poolt 2007. aasta mais vastu võetud näitajate ja sihttasemete sidusa raamistikuga ning seda peaks kajastama ühistes eduaruannetes töökava „Haridus ja koolitus” kohta; |
| --- | --- |

4.

peaks täiskasvanuhariduse areng ja järelevalve olema kooskõlas nõukogu poolt 2007. aasta mais vastu võetud näitajate ja sihttasemete sidusa raamistikuga ning seda peaks kajastama ühistes eduaruannetes töökava „Haridus ja koolitus” kohta;

| 5. | täiskasvanuharidus hõlmab mitmeid valdkondi, see on mitmekülgne, keeruline ja rikas ning vajab seega kõiki sidusrühmi hõlmavat integreeritud lähenemisviisi, kaasates nii kohaliku kui piirkondliku tasandi osalejaid, tööturu osapooli ja valitsusväliseid organisatsioone. |
| --- | --- |

5.

täiskasvanuharidus hõlmab mitmeid valdkondi, see on mitmekülgne, keeruline ja rikas ning vajab seega kõiki sidusrühmi hõlmavat integreeritud lähenemisviisi, kaasates nii kohaliku kui piirkondliku tasandi osalejaid, tööturu osapooli ja valitsusväliseid organisatsioone.

KUTSUB vastavalt sellele LIIKMESRIIKE ÜLES käsitlema käesolevates järeldustes määratletud täiskasvanuhariduse küsimusi, eelkõige rakendades käesoleva dokumendi lisas kirjeldatud meetmeid kooskõlas liikmesriikide konkreetse olukorra ja prioriteetidega

ning KUTSUB KOMISJONI ÜLES:

| — | toetama liikmesriike täiskasvanuhariduse edasisel arendamisel ja parandamisel nii võimaluste ja juurdepääsu avardamise, osalemise suurendamise kui ka asjakohasemate ja rohkem tulemustele suunatud õpitulemuste osas, võttes näiteks käesolevate järelduste lisas kirjeldatud meetmeid; |
| --- | --- |

—

toetama liikmesriike täiskasvanuhariduse edasisel arendamisel ja parandamisel nii võimaluste ja juurdepääsu avardamise, osalemise suurendamise kui ka asjakohasemate ja rohkem tulemustele suunatud õpitulemuste osas, võttes näiteks käesolevate järelduste lisas kirjeldatud meetmeid;

| — | tagama vastastikuse täiendavuse ja ühtsuse mis tahes nimetatud meetmete järelmeetmete ning Bologna ja Kopenhaageni protsessi rakendamise vahel täiskasvanud õppijate osas; |
| --- | --- |

—

tagama vastastikuse täiendavuse ja ühtsuse mis tahes nimetatud meetmete järelmeetmete ning Bologna ja Kopenhaageni protsessi rakendamise vahel täiskasvanud õppijate osas;

| — | tugevdama ja kasutama olemasolevaid teadusstruktuure täiskasvanuharidusega seotud vajaduste hüvanguks; |
| --- | --- |

—

tugevdama ja kasutama olemasolevaid teadusstruktuure täiskasvanuharidusega seotud vajaduste hüvanguks;

| — | tegema ning tugevdama koostööd rahvusvaheliste organisatsioonide ja asjaomaste valitsusväliste asutustega kõnealuses valdkonnas ning looma sidemeid piirkondlike algatustega nagu Euroopa ja Aasia koostöö ning ülemaailmsete algatustega nagu „Haridus kõigile” ja aastatuhande arengueesmärgid. |
| --- | --- |

—

tegema ning tugevdama koostööd rahvusvaheliste organisatsioonide ja asjaomaste valitsusväliste asutustega kõnealuses valdkonnas ning looma sidemeid piirkondlike algatustega nagu Euroopa ja Aasia koostöö ning ülemaailmsete algatustega nagu „Haridus kõigile” ja aastatuhande arengueesmärgid.

---

(1)  Dok SN 100/1/00 REV 1.

(2)  Dok SN 100/1/02 REV 1, punktid 32 ja 33.

(3)  EÜT C 163, 9.7.2002, lk 2.

(4)  EÜT C 13, 18.1.2003, lk 2.

(5)  Dok 9286/04.

(6)  Dok 9600/04.

(7)  ELT L 394, 30.12.2006, lk 10.

(8)  ELT C 311, 21.12.2007, lk 13.

(9)  ELT viide lisatakse.

(10)  (2007/2114 (INI)) — P6_TA-PROV(2008)0013.

(11)  Dok 14600/06 — KOM(2006) 614 (lõplik).

(12)  Dok 13426/07 — KOM(2007) 558 (lõplik).

---

LISA

ERIMEETMED AASTATEKS 2008–2010

A.   KOMISJONI POOLT KOOSTÖÖS LIIKMESRIIKIDEGA VÕETAVAD MEETMED

| 1) | Analüüsida reforme haridus- ja koolitusvaldkonnas riiklikul tasandil, eelkõige riiklike kvalifikatsioonisüsteemide arengut seoses Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga ning formaalse, mitteformaalse kui ka informaalse haridusega seotud ainepunktide ülekandmise süsteemidega, eesmärgiga parandada täiskasvanute ligipääsu kvalifikatsioonisüsteemidele. |
| --- | --- |

1)

Analüüsida reforme haridus- ja koolitusvaldkonnas riiklikul tasandil, eelkõige riiklike kvalifikatsioonisüsteemide arengut seoses Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga ning formaalse, mitteformaalse kui ka informaalse haridusega seotud ainepunktide ülekandmise süsteemidega, eesmärgiga parandada täiskasvanute ligipääsu kvalifikatsioonisüsteemidele.

| 2) | Analüüsida riiklike haridus- ja koolitusreformide mõju rahastamisallikate eri vanuserühmade vahel jagunemise aspektist kooskõlas elukestvat õpet käsitleva lähenemisviisiga. |
| --- | --- |

2)

Analüüsida riiklike haridus- ja koolitusreformide mõju rahastamisallikate eri vanuserühmade vahel jagunemise aspektist kooskõlas elukestvat õpet käsitleva lähenemisviisiga.

| 3) | Toetada liikmesriikide olemasolevatele headele tavadele tuginedes täiskasvanuhariduse valdkonnas töötajate karjääriga seotud võimalusi, tingimusi ja ressursse, et parandada selle ameti nähtavust ja staatust. |
| --- | --- |

3)

Toetada liikmesriikide olemasolevatele headele tavadele tuginedes täiskasvanuhariduse valdkonnas töötajate karjääriga seotud võimalusi, tingimusi ja ressursse, et parandada selle ameti nähtavust ja staatust.

| 4) | Viia läbi täiendavaid uuringuid täiskasvanuhariduse pakkujate suhtes kohaldatavate kvaliteedikriteeriumite väljatöötamise teemal. |
| --- | --- |

4)

Viia läbi täiendavaid uuringuid täiskasvanuhariduse pakkujate suhtes kohaldatavate kvaliteedikriteeriumite väljatöötamise teemal.

| 5) | Koostada ühine loetelu headest tavadest ja projektidest, mille eesmärgiks on motiveerida neid rühmi, kelleni jõudmine on eriti raske, määrates kindlaks peamised tegurid nende taasintegreerimiseks tööturule ja ühiskonda ning tõstes nende enesekindlust. |
| --- | --- |

5)

Koostada ühine loetelu headest tavadest ja projektidest, mille eesmärgiks on motiveerida neid rühmi, kelleni jõudmine on eriti raske, määrates kindlaks peamised tegurid nende taasintegreerimiseks tööturule ja ühiskonda ning tõstes nende enesekindlust.

| 6) | Määrata kindlaks õpitulemuste hindamise head tavad, eriti madala kvalifikatsiooniga, vanemate töötajate ja rändajate peamiselt väljaspool formaalset haridussüsteemi omandatud õpitulemuste hindamiseks. |
| --- | --- |

6)

Määrata kindlaks õpitulemuste hindamise head tavad, eriti madala kvalifikatsiooniga, vanemate töötajate ja rändajate peamiselt väljaspool formaalset haridussüsteemi omandatud õpitulemuste hindamiseks.

| 7) | Koostada loetelu täiskasvanuhariduses kasutatavatest kokkulepitud mõistetest ning määrata olemasolevatele andmekogudele (sealhulgas OECD omadele) tuginedes ning kooskõlas hariduse ja elukestva õppe valdkonna statistikat käsitleva 2008. aasta määrusega (1) kindlaks järelevalve hõlbustamiseks vajalikud võrreldavad põhiandmed Euroopa tasandil (Kõikidele riikidele tuleks tagada selles töös osalemise õigus). |
| --- | --- |

7)

Koostada loetelu täiskasvanuhariduses kasutatavatest kokkulepitud mõistetest ning määrata olemasolevatele andmekogudele (sealhulgas OECD omadele) tuginedes ning kooskõlas hariduse ja elukestva õppe valdkonna statistikat käsitleva 2008. aasta määrusega (1) kindlaks järelevalve hõlbustamiseks vajalikud võrreldavad põhiandmed Euroopa tasandil (Kõikidele riikidele tuleks tagada selles töös osalemise õigus).

| 8) | Toetada meetmeid täiskasvanuhariduse positsiooni tugevdamiseks riiklike elukestva õppe strateegiate kontekstis. |
| --- | --- |

8)

Toetada meetmeid täiskasvanuhariduse positsiooni tugevdamiseks riiklike elukestva õppe strateegiate kontekstis.

| 9) | Toetada kampaaniaid, mille eesmärgiks on tõsta teadlikkust ja motivatsiooni potentsiaalsete õppijate seas, suurendades nii üldist osalemist täiskasvanuhariduses. |
| --- | --- |

9)

Toetada kampaaniaid, mille eesmärgiks on tõsta teadlikkust ja motivatsiooni potentsiaalsete õppijate seas, suurendades nii üldist osalemist täiskasvanuhariduses.

B.   LIIKMESRIIKIDE POOLT KOMISJONI TOETUSEL VÕETAVAD MEETMED

| 1) | Edendada ja toetada liikmesriikides sidusrühmadevahelist heade tavade vahetamist, vastastikust õppimist ja ühiste projektide arendamist täiskasvanuhariduse valdkonnas. |
| --- | --- |

1)

Edendada ja toetada liikmesriikides sidusrühmadevahelist heade tavade vahetamist, vastastikust õppimist ja ühiste projektide arendamist täiskasvanuhariduse valdkonnas.

| 2) | Teha elukestva õppe kultuuri arendamise suunas liikudes tihedat koostööd täiskasvanuharidusega seonduvate tõkete tuvastamiseks ja nende kõrvaldamiseks ning nõudluspõhise ja kvaliteetse hariduse ja asjakohaste võimaluste tagamiseks täiskasvanuhariduse valdkonnas, hõlmates ka e-õppe ja kaugõppe võimalusi. |
| --- | --- |

2)

Teha elukestva õppe kultuuri arendamise suunas liikudes tihedat koostööd täiskasvanuharidusega seonduvate tõkete tuvastamiseks ja nende kõrvaldamiseks ning nõudluspõhise ja kvaliteetse hariduse ja asjakohaste võimaluste tagamiseks täiskasvanuhariduse valdkonnas, hõlmates ka e-õppe ja kaugõppe võimalusi.

| 3) | Innustada kõrgharidus- ja kutseharidusasutusi kaasama rohkem täiskasvanud õppijaid ning arendama partnerlusi äriringkondadega, et motiveerida tööandjaid korraldama täiskasvanukoolitusi töökohal ja töötajaid neis osalema. |
| --- | --- |

3)

Innustada kõrgharidus- ja kutseharidusasutusi kaasama rohkem täiskasvanud õppijaid ning arendama partnerlusi äriringkondadega, et motiveerida tööandjaid korraldama täiskasvanukoolitusi töökohal ja töötajaid neis osalema.

| 4) | Teha tööd selle nimel, et hõlbustada kõikide kodanike ligipääsu täiskasvanuharidusele ning suurendada selles osalemist, kaasates eelkõige põhihariduse ja -koolituseta inimesi, kes soovivad teist võimalust, erivajadustega inimesi ning piisavate põhioskusteta või kehvade haridusalaste saavutustega inimesi, eesmärgiga julgustada neid oma kvalifikatsiooni ajakohastama. |
| --- | --- |

4)

Teha tööd selle nimel, et hõlbustada kõikide kodanike ligipääsu täiskasvanuharidusele ning suurendada selles osalemist, kaasates eelkõige põhihariduse ja -koolituseta inimesi, kes soovivad teist võimalust, erivajadustega inimesi ning piisavate põhioskusteta või kehvade haridusalaste saavutustega inimesi, eesmärgiga julgustada neid oma kvalifikatsiooni ajakohastama.

| 5) | Tagada elukestva õppe programmi, Euroopa struktuurifondide ja muude sarnaste rahastamisallikate tõhus ja tulemuslik kasutamine, et parandada täiskasvanute õppimisvõimaluste rakendamist. |
| --- | --- |

5)

Tagada elukestva õppe programmi, Euroopa struktuurifondide ja muude sarnaste rahastamisallikate tõhus ja tulemuslik kasutamine, et parandada täiskasvanute õppimisvõimaluste rakendamist.

| 6) | Edendada selliste elukestva nõustamise süsteemide väljatöötamist ja kasutamist, mille kaudu saab tagada täiskasvanutele sõltumatu teabe ja nõuanded, analüüsida inimeste oskusi ja pakkuda individuaalset karjäärinõustamist. |
| --- | --- |

6)

Edendada selliste elukestva nõustamise süsteemide väljatöötamist ja kasutamist, mille kaudu saab tagada täiskasvanutele sõltumatu teabe ja nõuanded, analüüsida inimeste oskusi ja pakkuda individuaalset karjäärinõustamist.

| 7) | Vaagida tasuvuse seisukohalt lähtudes täiskasvanuhariduse panust sotsiaalse sidususe ja majandusarengu saavutamisse. |
| --- | --- |

7)

Vaagida tasuvuse seisukohalt lähtudes täiskasvanuhariduse panust sotsiaalse sidususe ja majandusarengu saavutamisse.

| 8) | Hõlbustada tähtsaimate (sealhulgas väljaspool formaalset haridussüsteemi omandatud) oskuste ja pädevuste hindamiseks vajalike metoodikate ja vahendite väljatöötamist ning valideerida ja määratleda neid õpitulemuste aspektist, investeerides samas valideerimise ja tunnustamise menetlustesse. |
| --- | --- |

8)

Hõlbustada tähtsaimate (sealhulgas väljaspool formaalset haridussüsteemi omandatud) oskuste ja pädevuste hindamiseks vajalike metoodikate ja vahendite väljatöötamist ning valideerida ja määratleda neid õpitulemuste aspektist, investeerides samas valideerimise ja tunnustamise menetlustesse.

| 9) | Püüda tagada haridussektoris piisavate rahaliste vahendite eraldamine täiskasvanuharidusele kooskõlas elukestva õppe lähenemisviisiga. |
| --- | --- |

9)

Püüda tagada haridussektoris piisavate rahaliste vahendite eraldamine täiskasvanuharidusele kooskõlas elukestva õppe lähenemisviisiga.

| 10) | Edendada tööturu osapoolte ja muude sidusrühmade, sealhulgas valitsusväliste organisatsioonide aktiivset kaasamist erinevate kategooriate õppijate vajadustele sobitatud kvaliteetsete haridusteenuste tagamisel. Eritähelepanu tuleb pöörata info- ja sidetehnoloogia õppimist käsitlevatele lähenemisviisidele ja info- ja sidetehnoloogia oskuste arendamisele. |
| --- | --- |

10)

Edendada tööturu osapoolte ja muude sidusrühmade, sealhulgas valitsusväliste organisatsioonide aktiivset kaasamist erinevate kategooriate õppijate vajadustele sobitatud kvaliteetsete haridusteenuste tagamisel. Eritähelepanu tuleb pöörata info- ja sidetehnoloogia õppimist käsitlevatele lähenemisviisidele ja info- ja sidetehnoloogia oskuste arendamisele.

| 11) | Tugevdada koostööd Cedefopiga ja Unesco Elukestva Õppe Instituudiga ning kasutada täiel määral muude rahvusvaheliste asutuste teadusuuringutealast suutlikkust täiskasvanuhariduse ja -õppe alal. |
| --- | --- |

11)

Tugevdada koostööd Cedefopiga ja Unesco Elukestva Õppe Instituudiga ning kasutada täiel määral muude rahvusvaheliste asutuste teadusuuringutealast suutlikkust täiskasvanuhariduse ja -õppe alal.

| 12) | Kaaluda loetletud meetmete rakendamisel saadud tulemustele tuginedes võimalikku tegevust pärast 2010. aastat kooskõlas töökava „Haridus ja koolitus 2010” järelmeetmetega. |
| --- | --- |

12)

Kaaluda loetletud meetmete rakendamisel saadud tulemustele tuginedes võimalikku tegevust pärast 2010. aastat kooskõlas töökava „Haridus ja koolitus 2010” järelmeetmetega.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta määrus, mis käsitleb statistika koostamist ja arendamist hariduse ja elukestva õppe valdkonnas — Dok PE-CONS 3659/3/07 REV 3. ELT viide lisatakse.

---

| 6.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 140/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 140/14

---

Nõukogu järeldused, 22. mai 2008, mitmekeelsuse kohta

(2008/C 140/10)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse:

| 1. | Lissabonis 23.–24. märtsil 2000. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldusi, millega hõlmati võõrkeeled Euroopa raamistikuga, milles nähakse ette põhioskuste arendamine elukestva õppe jooksul (1); |
| --- | --- |

1.

Lissabonis 23.–24. märtsil 2000. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldusi, millega hõlmati võõrkeeled Euroopa raamistikuga, milles nähakse ette põhioskuste arendamine elukestva õppe jooksul (1);

| 2. | Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 22, milles tunnistatakse põhimõtet, et liit austab kultuurilist, usulist ja keelelist mitmekesisust (2); |
| --- | --- |

2.

Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 22, milles tunnistatakse põhimõtet, et liit austab kultuurilist, usulist ja keelelist mitmekesisust (2);

| 3. | Barcelonas 15.–16. märtsil 2002. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldusi, milles kutsuti üles võtma lisameetmeid põhioskuste taseme parandamiseks, eelkõige õpetades kõikidele inimestele kahte võõrkeelt alates väga varasest east (3); |
| --- | --- |

3.

Barcelonas 15.–16. märtsil 2002. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldusi, milles kutsuti üles võtma lisameetmeid põhioskuste taseme parandamiseks, eelkõige õpetades kõikidele inimestele kahte võõrkeelt alates väga varasest east (3);

| 4. | komisjoni 24. juuli 2003. aasta teatist „Keeleõppe ja keelelise mitmekesisuse edendamine: tegevuskava aastateks 2004–2006” (4) ja hilisemat komisjoni aruannet 25. septembrist 2007 kõnealuse tegevuskava rakendamise kohta (5); |
| --- | --- |

4.

komisjoni 24. juuli 2003. aasta teatist „Keeleõppe ja keelelise mitmekesisuse edendamine: tegevuskava aastateks 2004–2006” (4) ja hilisemat komisjoni aruannet 25. septembrist 2007 kõnealuse tegevuskava rakendamise kohta (5);

| 5. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta otsust nr 2241/2004/EÜ kvalifikatsioonide ja pädevuste läbipaistvuse ühtse ühenduse raamistiku kohta (Europass) (6); |
| --- | --- |

5.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta otsust nr 2241/2004/EÜ kvalifikatsioonide ja pädevuste läbipaistvuse ühtse ühenduse raamistiku kohta (Europass) (6);

| 6. | komisjoni 22. novembri 2005. aasta teatist „Uus mitmekeelsuse strateegia”, mis hõlmab keeleõppe ja kodanikega suhtlemise edendamise alast tegevust nii liidusiseselt kui -väliselt (7); |
| --- | --- |

6.

komisjoni 22. novembri 2005. aasta teatist „Uus mitmekeelsuse strateegia”, mis hõlmab keeleõppe ja kodanikega suhtlemise edendamise alast tegevust nii liidusiseselt kui -väliselt (7);

| 7. | nõukogu 19. mai 2006. aasta järeldusi Euroopa keeleoskuse näitaja kohta (8), milles kinnitati taas, et võõrkeelte oskus, samuti rahvaste vastastikuse üksteisemõistmise edendamisele kaasaaitamine, on mobiilse tööjõu ja Euroopa Liidu majanduse konkurentsivõime soodustamise eeltingimus; |
| --- | --- |

7.

nõukogu 19. mai 2006. aasta järeldusi Euroopa keeleoskuse näitaja kohta (8), milles kinnitati taas, et võõrkeelte oskus, samuti rahvaste vastastikuse üksteisemõistmise edendamisele kaasaaitamine, on mobiilse tööjõu ja Euroopa Liidu majanduse konkurentsivõime soodustamise eeltingimus;

| 8. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust 2006/962/EÜ võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (9), milles ühe sellise pädevusena tuuakse välja võõrkeeltes suhtlemise oskus; |
| --- | --- |

8.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust 2006/962/EÜ võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (9), milles ühe sellise pädevusena tuuakse välja võõrkeeltes suhtlemise oskus;

| 9. | nõukogu 16. novembri 2007. aasta resolutsiooni kultuurivaldkonna tegevuskava kohta (10), milles kuulutatakse mitmekeelsus üheks esmatähtsaks tegevusvaldkonnaks kultuuripärandi edendamisel |
| --- | --- |

9.

nõukogu 16. novembri 2007. aasta resolutsiooni kultuurivaldkonna tegevuskava kohta (10), milles kuulutatakse mitmekeelsus üheks esmatähtsaks tegevusvaldkonnaks kultuuripärandi edendamisel

ning pidades silmas 15. veebruaril 2008. aastal toimunud mitmekeelsust käsitlenud ministrite konverentsil peetud arutelusid.

LEIAB, et:

| — | suurenenud liikuvuse, rände ja üleilmastumise tulemusel on keeleline ja kultuuriline mitmekesisus saanud igapäevaseks nähtuseks üha suurema arvu Euroopa kodanike ja ettevõtete jaoks; |
| --- | --- |

—

suurenenud liikuvuse, rände ja üleilmastumise tulemusel on keeleline ja kultuuriline mitmekesisus saanud igapäevaseks nähtuseks üha suurema arvu Euroopa kodanike ja ettevõtete jaoks;

| — | keelteoskust läheb vaja kõikidel ELi kodanikel terve elu jooksul, võimaldades neil nautida liidu piires vaba liikumisega kaasnevaid majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi hüvesid; |
| --- | --- |

—

keelteoskust läheb vaja kõikidel ELi kodanikel terve elu jooksul, võimaldades neil nautida liidu piires vaba liikumisega kaasnevaid majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi hüvesid;

| — | eri sidusrühmade järjestikused aruanded ja soovitused on näidanud, et Euroopa ühiskonnas ei võeta keelte õppimise vajadust piisavalt arvesse; |
| --- | --- |

—

eri sidusrühmade järjestikused aruanded ja soovitused on näidanud, et Euroopa ühiskonnas ei võeta keelte õppimise vajadust piisavalt arvesse;

| — | ühiste ELi poliitikavaldkondade raames mitmekeelsusele ja teistele keelepoliitika küsimustele omistatud tähtsus tingib, et nendele küsimustele pöörataks vajalikku tähelepanu ning et Euroopa institutsioonid rõhutaksid uuesti oma pikaajalist pühendumust keeleõppe ja keelelise mitmekesisuse edendamisele. |
| --- | --- |

—

ühiste ELi poliitikavaldkondade raames mitmekeelsusele ja teistele keelepoliitika küsimustele omistatud tähtsus tingib, et nendele küsimustele pöörataks vajalikku tähelepanu ning et Euroopa institutsioonid rõhutaksid uuesti oma pikaajalist pühendumust keeleõppe ja keelelise mitmekesisuse edendamisele.

KINNITAB, et:

| 1. | mitmekeelsuse poliitika hõlmab keelte majanduslikud, sotsiaalsed ja kultuurilised aspektid elukestva õppe perspektiivis; |
| --- | --- |

1.

mitmekeelsuse poliitika hõlmab keelte majanduslikud, sotsiaalsed ja kultuurilised aspektid elukestva õppe perspektiivis;

| 2. | tuleb säilitada Euroopa keeleline mitmekesisus ja austada täielikult keeltevahelist võrdsust; Euroopa Liidu institutsioonid peaksid nende eesmärkide saavutamisel etendama tähtsat rolli; |
| --- | --- |

2.

tuleb säilitada Euroopa keeleline mitmekesisus ja austada täielikult keeltevahelist võrdsust; Euroopa Liidu institutsioonid peaksid nende eesmärkide saavutamisel etendama tähtsat rolli;

| 3. | keelteoskus muudab inimese isikliku ja kultuurilise elu rikkamaks ning see on üks põhioskus, mille Euroopa kodanikud peavad omandama, et aktiivselt osaleda Euroopa teadmisteühiskonnas; samuti soodustab keelteoskus liikuvust, hõlbustab ühiskonda integreerumist ja suurendab ühtekuuluvustunnet; |
| --- | --- |

3.

keelteoskus muudab inimese isikliku ja kultuurilise elu rikkamaks ning see on üks põhioskus, mille Euroopa kodanikud peavad omandama, et aktiivselt osaleda Euroopa teadmisteühiskonnas; samuti soodustab keelteoskus liikuvust, hõlbustab ühiskonda integreerumist ja suurendab ühtekuuluvustunnet;

| 4. | kuna keeleõppe vajadused on tulenevalt iga inimese huvidest, tööst ja kultuuritaustast erinevad, peaks õppijatel olema võimalus valida võimalikult paljude keelte hulgast ning keeleõpet peaksid toetama uued tehnoloogiad, innovatiivsed lähenemisviisid ja õppeasutustevaheline koostöö; |
| --- | --- |

4.

kuna keeleõppe vajadused on tulenevalt iga inimese huvidest, tööst ja kultuuritaustast erinevad, peaks õppijatel olema võimalus valida võimalikult paljude keelte hulgast ning keeleõpet peaksid toetama uued tehnoloogiad, innovatiivsed lähenemisviisid ja õppeasutustevaheline koostöö;

| 5. | majanduskasvu ja konkurentsivõime soodustamiseks on tähtis, et Euroopa säilitaks piisavad alusteadmised muudest ülemaailmse kasutusega keeltest kui Euroopa keeled. Samal ajal tuleks teha jõupingutusi selleks, et säilitada Euroopa keelte positsioon rahvusvahelisel areenil; |
| --- | --- |

5.

majanduskasvu ja konkurentsivõime soodustamiseks on tähtis, et Euroopa säilitaks piisavad alusteadmised muudest ülemaailmse kasutusega keeltest kui Euroopa keeled. Samal ajal tuleks teha jõupingutusi selleks, et säilitada Euroopa keelte positsioon rahvusvahelisel areenil;

| 6. | õppe kvaliteet on tähtis igas vanuses edukaks õppimiseks, mistõttu tuleks teha jõupingutusi tagamaks, et keeleõpetajad oskaksid põhjalikult õpetatavat keelt, et neil oleks juurdepääs kõrgekvaliteedilisele alus- ja jätkuõppele ja et neil oleks kultuuridevahelise suhtlemise oskus. Keeleõpetajate koolituse osas tuleks aktiivselt toetada ja soodustada liikmesriikidevahelisi vahetusprogramme; |
| --- | --- |

6.

õppe kvaliteet on tähtis igas vanuses edukaks õppimiseks, mistõttu tuleks teha jõupingutusi tagamaks, et keeleõpetajad oskaksid põhjalikult õpetatavat keelt, et neil oleks juurdepääs kõrgekvaliteedilisele alus- ja jätkuõppele ja et neil oleks kultuuridevahelise suhtlemise oskus. Keeleõpetajate koolituse osas tuleks aktiivselt toetada ja soodustada liikmesriikidevahelisi vahetusprogramme;

| 7. | sisserändajate edukaks integreerimiseks tuleks neile anda piisavalt toetust vastuvõtva riigi keele või keelte õppimiseks ning kohalikku elanikkonda tuleks innustada näitama üles huvi uustulnukate kultuuri vastu; |
| --- | --- |

7.

sisserändajate edukaks integreerimiseks tuleks neile anda piisavalt toetust vastuvõtva riigi keele või keelte õppimiseks ning kohalikku elanikkonda tuleks innustada näitama üles huvi uustulnukate kultuuri vastu;

| 8. | keelteoskus ja kultuurilised pädevused on hariduse keskne osa. Korralik esimese keele oskus võib hõlbustada teiste keelte õppimist ning tõhusateks keeleõppe parandamise viisideks on keeleõpe varases eas, kakskeelne haridus ja ainete õpetamine võõrkeeles; |
| --- | --- |

8.

keelteoskus ja kultuurilised pädevused on hariduse keskne osa. Korralik esimese keele oskus võib hõlbustada teiste keelte õppimist ning tõhusateks keeleõppe parandamise viisideks on keeleõpe varases eas, kakskeelne haridus ja ainete õpetamine võõrkeeles;

| 9. | eri keelte kõnelejate vahel toimiva suhtluse tagamiseks on vajalik kvaliteetne suuline ja kirjalik tõlge ning turunduses ja kaupade müümisel ja teenuste osutamisel tuleks pöörata suuremat tähelepanu keelelistele aspektidele, eelkõige audiovisuaalmeedia teenustes. |
| --- | --- |

9.

eri keelte kõnelejate vahel toimiva suhtluse tagamiseks on vajalik kvaliteetne suuline ja kirjalik tõlge ning turunduses ja kaupade müümisel ja teenuste osutamisel tuleks pöörata suuremat tähelepanu keelelistele aspektidele, eelkõige audiovisuaalmeedia teenustes.

KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES KOMISJONI TOEL:

| 1. | töötama koos, et tõhustada Euroopa koostööd mitmekeelsuse vallas ja — asjaomaste sidusrühmadega konsulteerides — püüdlema eespool nimetatud poliitikasuuniste elluviimise suunas, kasutades kogemuste ja heade tavade vahetamise hõlbustamiseks vajaduse korral avatud koordinatsiooni meetodit; |
| --- | --- |

1.

töötama koos, et tõhustada Euroopa koostööd mitmekeelsuse vallas ja — asjaomaste sidusrühmadega konsulteerides — püüdlema eespool nimetatud poliitikasuuniste elluviimise suunas, kasutades kogemuste ja heade tavade vahetamise hõlbustamiseks vajaduse korral avatud koordinatsiooni meetodit;

| 2. | võtma asjakohaseid meetmeid keelte tõhusa õpetamise ja keelte õppimise pidevuse parandamiseks elukestva õppimise perspektiivis, tehes sealhulgas paremini kättesaadavaks kõikidele olemasolevad vahendid ja infrastruktuurid, nii et need oleksid atraktiivsed kõikidele inimestele, töötades välja uusi vahendeid ja suurendades õpetatavate keelte valikut; |
| --- | --- |

2.

võtma asjakohaseid meetmeid keelte tõhusa õpetamise ja keelte õppimise pidevuse parandamiseks elukestva õppimise perspektiivis, tehes sealhulgas paremini kättesaadavaks kõikidele olemasolevad vahendid ja infrastruktuurid, nii et need oleksid atraktiivsed kõikidele inimestele, töötades välja uusi vahendeid ja suurendades õpetatavate keelte valikut;

| 3. | soodustama oma keelte õppimist teistes liikmesriikides, kasutades sealhulgas rohkem kaugõppetehnoloogiaid, ja innustama vähemkasutatavate ELi keelte ja muude kui Euroopa keelte õppimist; |
| --- | --- |

3.

soodustama oma keelte õppimist teistes liikmesriikides, kasutades sealhulgas rohkem kaugõppetehnoloogiaid, ja innustama vähemkasutatavate ELi keelte ja muude kui Euroopa keelte õppimist;

| 4. | kasutama olemasolevaid vahendeid keeleoskuse kinnistamiseks, näiteks Euroopa Nõukogu Euroopa keeleportfelli ja Europassi keeleportfelli; |
| --- | --- |

4.

kasutama olemasolevaid vahendeid keeleoskuse kinnistamiseks, näiteks Euroopa Nõukogu Euroopa keeleportfelli ja Europassi keeleportfelli;

| 5. | innustama võtma meetmeid, mis hõlbustavad keelte õppimist erivajadustega inimestel, aidates sel viisil kaasa selliste inimeste paremini ühiskonda integreerimisele, nende karjäärivõimaluste parandamisele ja heaolu suurendamisele; |
| --- | --- |

5.

innustama võtma meetmeid, mis hõlbustavad keelte õppimist erivajadustega inimestel, aidates sel viisil kaasa selliste inimeste paremini ühiskonda integreerimisele, nende karjäärivõimaluste parandamisele ja heaolu suurendamisele;

| 6. | tegema koostööd mitmekeelsusega seotud küsimustega tegelevate rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige Euroopa Nõukogu ja Unescoga. |
| --- | --- |

6.

tegema koostööd mitmekeelsusega seotud küsimustega tegelevate rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige Euroopa Nõukogu ja Unescoga.

KUTSUB KOMISJONI ÜLES:

| 1. | toetama liikmesriikide jõupingutusi eespool nimetatud prioriteetide elluviimisel; |
| --- | --- |

1.

toetama liikmesriikide jõupingutusi eespool nimetatud prioriteetide elluviimisel;

| 2. | koostama 2008. aasta lõpuks ettepanekud mitmekeelsust käsitleva põhjaliku poliitikaraamistiku kohta, milles võetakse nõuetekohaselt arvesse kodanike ja institutsioonide keeleõppega seotud vajadusi, austades sealhulgas nende õigust suhelda Euroopa Liidu institutsioonidega mis tahes liidu ametlikus keeles. |
| --- | --- |

2.

koostama 2008. aasta lõpuks ettepanekud mitmekeelsust käsitleva põhjaliku poliitikaraamistiku kohta, milles võetakse nõuetekohaselt arvesse kodanike ja institutsioonide keeleõppega seotud vajadusi, austades sealhulgas nende õigust suhelda Euroopa Liidu institutsioonidega mis tahes liidu ametlikus keeles.

---

(1)  Dok SN 100/00, punkt 26, lk 9.

(2)  ELT C 364, 18.12.2000, lk 13.

(3)  Dok SN 100/02, punkt 44, lk 19.

(4)  Dok 11834/03.

(5)  Dok 13346/07.

(6)  ELT L 390, 31.12.2004, lk 6.

(7)  Dok 14908/05.

(8)  ELT C 172, 25.7.2006, lk 1.

(9)  ELT L 394, 30.12.2006, lk 10.

(10)  ELT C 287, 29.11.2007, lk 1.

---

Komisjon

| 6.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 140/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 140/16

---

Euro vahetuskurss (1)

5. juuni 2008

(2008/C 140/11)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,5402 |
| JPY | Jaapani jeen | 163,46 |
| DKK | Taani kroon | 7,4589 |
| GBP | Inglise nael | 0,7897 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,3118 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6147 |
| ISK | Islandi kroon | 118,72 |
| NOK | Norra kroon | 7,968 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,57 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 241,86 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7009 |
| PLN | Poola zlott | 3,377 |
| RON | Rumeenia leu | 3,6229 |
| SKK | Slovakkia kroon | 30,325 |
| TRY | Türgi liir | 1,89 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6169 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5727 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 12,0271 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,0168 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,1103 |
| KRW | Korea won | 1 581,02 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 12,0391 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,699 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2506 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 331,56 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,0172 |
| PHP | Filipiini peeso | 67,915 |
| RUB | Vene rubla | 36,7125 |
| THB | Tai baht | 50,688 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,5048 |
| MXN | Mehhiko peeso | 15,8795 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,5402

JPY

Jaapani jeen

163,46

DKK

Taani kroon

7,4589

GBP

Inglise nael

0,7897

SEK

Rootsi kroon

9,3118

CHF

Šveitsi frank

1,6147

ISK

Islandi kroon

118,72

NOK

Norra kroon

7,968

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,57

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

241,86

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7009

PLN

Poola zlott

3,377

RON

Rumeenia leu

3,6229

SKK

Slovakkia kroon

30,325

TRY

Türgi liir

1,89

AUD

Austraalia dollar

1,6169

CAD

Kanada dollar

1,5727

HKD

Hong Kongi dollar

12,0271

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,0168

SGD

Singapuri dollar

2,1103

KRW

Korea won

1 581,02

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

12,0391

CNY

Hiina jüaan

10,699

HRK

Horvaatia kuna

7,2506

IDR

Indoneesia ruupia

14 331,56

MYR

Malaisia ringit

5,0172

PHP

Filipiini peeso

67,915

RUB

Vene rubla

36,7125

THB

Tai baht

50,688

BRL

Brasiilia reaal

2,5048

MXN

Mehhiko peeso

15,8795

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 6.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 140/17 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 140/17

---

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

(2008/C 140/12)

Abi number: XA 87/08

Liikmesriik: Belgia

Piirkond: Vlaanderen

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Vlaams Interprovinciaal Verbond Van Fokkers Van Neerhofdieren vzw

Õiguslik alus: Decreet van 21 december 2007 houdende de algemene uitgavenbegroting van de Vlaamse Gemeenschap voor het begrotingsjaar 2008.

Koninklijk besluit van 2 juni 1998 betreffende de zoötechnische en genealogische voorschriften voor de verbetering en de instandhouding van pluimvee- en konijnenrassen.

Ministerieel besluit van 17 maart 2005 houdende de erkenning en subsidiëring van organisaties in het kader van de aanmoediging en de verbetering van de pluimvee- en konijnenfokkerij

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: 7 500 EUR

Abi suurim osatähtsus: Abi suurim osatähtsus on 100 %, et katta halduskulusid, mis on seotud tõuraamatute asutamise ja pidamisega

Rakendamise kuupäev: Abi võib anda alates 1. märtsist, kuid kõige varem 15 päeva pärast teatamist.

Abi antakse rakendusmääruse alusel. Kõnealused rakendusmäärused koostatakse igal aastal. Rakendusmääruse eelnõu alles koostatakse, ning rakendusmäärus sisaldab „kavatsetud meetmete rakendamiskeeldu”

Abikava või üksikabi kestus: Abi andmise ajavahemik kestab kuni 31.12.2008

Abi eesmärk: Registreeritud ühendus Vlaams Interprovinciaal Verbond van Fokkers van Neerhofdieren vzw (VIVFN) peab suure hulga küüliku- ja taluloomatõugude tõuraamatuid ja arvestusraamatuid.

VIVFN on teatanud, et kasutab saadud abi registreerimisandmete kogumise, töötlemise, kasutamiseks ettevalmistamise ja avaldamisega seotud kulude katteks.

Abi antakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklile 16 ja see vastab kõnealuses artiklis sätestatud tingimustele.

Artikli 16 lõike 1 punkti 1 alapunkt a: abi ülemmääraga 100 %, et katta tõuraamatute asutamise ja pidamisega seotud halduskulusid

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Loomakasvatus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Departement Landbouw en Visserij |
| --- |
| Duurzame Landbouwontwikkeling |
| Ellips, 6e verdieping |
| Koning Albert II laan 35, bus 40 |
| B-1030 Brussel |

Departement Landbouw en Visserij

Duurzame Landbouwontwikkeling

Ellips, 6e verdieping

Koning Albert II laan 35, bus 40

B-1030 Brussel

Veebileht: http://www2.vlaanderen.be/ned/sites/landbouw/info/steun/eu.html

Muu teave: —

Jules VAN LIEFFERINGE

Secretaris-generaal

---

| 6.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 140/18 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 140/18

---

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1628/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ettenähtud regionaalabi suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 140/13)

| Abi nr | XR 119/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Portugal |
| Piirkond | — |
| Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi | Regime de Protocolos bancários |
| Õiguslik alus | Protocolo bancário celebrado com Instituições de crédito |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Kavandatud aastased kulutused | 18,3 miljonit EUR |
| Abi suurim osatähtsus | 13 % |
| Kooskõlas määruse artikliga 4 |
| Rakendamise kuupäev | 6.6.2007 |
| Kestus | 6.6.2009 |
| Majandusharud | Piiratud konkreetsete sektoritega |
| 55; 63.3; 92 |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Turismo de Portugal, I.P. |
| Rua Ivone Silva, Lote 6 |
| P-1050-124 Lisboa |

Abi nr

XR 119/07

Liikmesriik

Portugal

Piirkond

—

Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi

Regime de Protocolos bancários

Õiguslik alus

Protocolo bancário celebrado com Instituições de crédito

Meetme liik

Abiskeem

Kavandatud aastased kulutused

18,3 miljonit EUR

Abi suurim osatähtsus

13 %

Kooskõlas määruse artikliga 4

Rakendamise kuupäev

6.6.2007

Kestus

6.6.2009

Majandusharud

Piiratud konkreetsete sektoritega

55; 63.3; 92

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Turismo de Portugal, I.P.

Rua Ivone Silva, Lote 6

P-1050-124 Lisboa

Interneti-aadress, millel abikava avaldati

http://www.turismodeportugal.pt/Portugu%C3%AAs/AreasActividade/investimento/financiamento/produtosedestinos/protocolosbancarios/Pages/ProtocolosBanc%C3%A1rios.aspx

Muu teave

—

| Abi nr | XR 195/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | Bremen |
| Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi | Landesinvestitionsförderprogramm LIP 2007 |
| Õiguslik alus | Bremen Haushaltsordnung § 23, 44 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Kavandatud aastased kulutused | 50 miljonit EUR |
| Kavandatud abi kogusumma | Makstakse 6 aasta jooksul |
| Abi suurim osatähtsus | 15 % |
| Kooskõlas määruse artikliga 4 |
| Rakendamise kuupäev | 23.11.2007 |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Majandusharud | Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Bremer Investitions-Gesellschaft mbH |
| Kontorhaus am Markt |
| Langenstr. 2-4 |
| D-28195 Bremen |
| Tel. (49-421) 96 00 10 |
| E-mail: mail@big-bremen.de |

Abi nr

XR 195/07

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

Bremen

Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi

Landesinvestitionsförderprogramm LIP 2007

Õiguslik alus

Bremen Haushaltsordnung § 23, 44

Meetme liik

Abiskeem

Kavandatud aastased kulutused

50 miljonit EUR

Kavandatud abi kogusumma

Makstakse 6 aasta jooksul

Abi suurim osatähtsus

15 %

Kooskõlas määruse artikliga 4

Rakendamise kuupäev

23.11.2007

Kestus

31.12.2013

Majandusharud

Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Bremer Investitions-Gesellschaft mbH

Kontorhaus am Markt

Langenstr. 2-4

D-28195 Bremen

Tel. (49-421) 96 00 10

E-mail: mail@big-bremen.de

| Bremer Aufbau-Bank GmbH |
| --- |
| Kontorhaus am Markt |
| Langenstr. 2-4 |
| D-28195 Bremen |
| Tel. (49-421) 96 00 40 |
| E-mail: mail@bab-bremen.de |

Bremer Aufbau-Bank GmbH

Kontorhaus am Markt

Langenstr. 2-4

D-28195 Bremen

Tel. (49-421) 96 00 40

E-mail: mail@bab-bremen.de

| BIS Bremerhavener Gesellschaft für Investitionsförderung und Stadtentwicklung mbH |
| --- |
| Am Alten Hafen 118 |
| D-27568 Bremerhaven |
| Tel. (49-471) 94 64 60 |
| E-mail: wirtschaft@bis-bremerhaven.de |

BIS Bremerhavener Gesellschaft für Investitionsförderung und Stadtentwicklung mbH

Am Alten Hafen 118

D-27568 Bremerhaven

Tel. (49-471) 94 64 60

E-mail: wirtschaft@bis-bremerhaven.de

Interneti-aadress, millel abikava avaldati

http://www.wirtschaft.bremen.de/sixcms/media.php/13/LIP2008.pdf

Muu teave

—

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 6.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 140/20 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 140/20

---

RIIGIABI — ITAALIA

Riigiabi C 20/08 (ex N 62/08) — Abikava N 59/04 (mis käsitleb laevaehituse ajutist kaitsemehhanismi) muutmine

Kutse märkuste esitamiseks EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 140/14)

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles esitatud 30. aprilli 2008. aasta kirjas teatas komisjon Itaaliale oma otsusest algatada seoses eespool nimetatud abiga EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus.

Huvitatud isikud võivad saata oma märkused ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele lisatud kirja avaldamisest aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Registry |
| B-1049 Brussels |
| Faks: (32-2) 295 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Registry

B-1049 Brussels

Faks: (32-2) 295 12 42

Märkused edastatakse Itaaliale. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades taotluse põhjused.

KOKKUVÕTTE TEKST

1. veebruaril 2008 teatas Itaalia oma kavatsusest suurendada riigiabi eelarvet 10 miljoni EUR võrra. Komisjon kiitis abikava N 59/04 heaks, kuna see oli kooskõlas nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1177/2002 (mis käsitleb laevaehituse ajutist kaitsemehhanismi), mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 502/2004 (edaspidi „ajutise kaitsemehhanismi määrus”).

Teatatud eelarve suurendamine on käsitletav uue abina ja seda tuleb seetõttu hinnata vastavalt kehtivatele riigiabi eeskirjadele. Ajutise kaitsemehhanismi määruse kohaldamine lõppes 31. märtsil 2005 ning seetõttu ei ole see käsitletav õigusliku alusena abi heakskiitmisel.

Abi ei näi olevat ühisturuga kokkusobiv ka muude asjaomaste riigiabi käsitlevate sätete alusel.

Seetõttu on komisjonil kahtlusi abi ühisturuga kokkusobivuse osas.

KIRJA TEKST

| „1. | La Commissione informa l'Italia che, dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane sull'aiuto in oggetto, ha deciso di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE. |
| --- | --- |

„1.

La Commissione informa l'Italia che, dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane sull'aiuto in oggetto, ha deciso di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.

1.   PROCEDIMENTO

| 2. | Con notifica presentata il 1o febbraio 2008 e registrata presso la Commissione alla stessa data, l'Italia ha notificato alla Commissione l'aiuto in oggetto. |
| --- | --- |

2.

Con notifica presentata il 1o febbraio 2008 e registrata presso la Commissione alla stessa data, l'Italia ha notificato alla Commissione l'aiuto in oggetto.

| 3. | Con lettera del 15 febbraio 2008, la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni necessarie per la valutazione della misura di aiuto notificata. L'Italia ha fornito informazioni con lettera registrata presso la Commissione il 18 marzo 2008. |
| --- | --- |

3.

Con lettera del 15 febbraio 2008, la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni necessarie per la valutazione della misura di aiuto notificata. L'Italia ha fornito informazioni con lettera registrata presso la Commissione il 18 marzo 2008.

2.   L'AIUTO DI STATO NOTIFICATO

Il regime di aiuti

| 4. | Con la lettera C(2004) 1807 fin. del 19 maggio 2004 la Commissione aveva deciso di non sollevare obiezioni in relazione a un regime italiano di aiuti di Stato riguardante il meccanismo difensivo temporaneo per la costruzione navale (in appresso “il regime”) (1). La Commissione riteneva il regime compatibile con il mercato comune in quanto era conforme alle disposizioni del regolamento (CE) n. 1177/2002 del Consiglio, del 27 giugno 2002, relativo a un meccanismo difensivo temporaneo per la costruzione navale (2), modificato dal regolamento (CE) n. 502/2004 del Consiglio (3) (in appresso “il regolamento MDT”). |
| --- | --- |

4.

Con la lettera C(2004) 1807 fin. del 19 maggio 2004 la Commissione aveva deciso di non sollevare obiezioni in relazione a un regime italiano di aiuti di Stato riguardante il meccanismo difensivo temporaneo per la costruzione navale (in appresso “il regime”) (1). La Commissione riteneva il regime compatibile con il mercato comune in quanto era conforme alle disposizioni del regolamento (CE) n. 1177/2002 del Consiglio, del 27 giugno 2002, relativo a un meccanismo difensivo temporaneo per la costruzione navale (2), modificato dal regolamento (CE) n. 502/2004 del Consiglio (3) (in appresso “il regolamento MDT”).

| 5. | Il regime in questione, quale come notificato e approvato dalla Commissione, aveva una dotazione di 10 Mio EUR. |
| --- | --- |

5.

Il regime in questione, quale come notificato e approvato dalla Commissione, aveva una dotazione di 10 Mio EUR.

La misura di aiuto

| 6. | L'Italia ha notificato alla Commissione l'intenzione di stanziare altri 10 Mio EUR per la dotazione del regime. |
| --- | --- |

6.

L'Italia ha notificato alla Commissione l'intenzione di stanziare altri 10 Mio EUR per la dotazione del regime.

3.   VALUTAZIONE

Esistenza di aiuto di Stato

| 7. | Poiché la misura è di natura puramente finanziaria, la sua compatibilità con il mercato comune deve essere valutata con riferimento alle misure che intende finanziarie, ossia aiutare nell'ambito del regime. Per le ragioni esposte nella sopramenzionata lettera della Commissione del 19 maggio 2004, il regime costituisce aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato. In conformità con l'articolo 1 del regolamento (CE) n. 659/1999 (4) e con l'articolo 4 del regolamento (CE) n. 749/2004 (5), gli aumenti della dotazione di un regime di aiuti autorizzato sono considerati come un nuovo aiuto, quando l'aumento sia superiore al 20 % della dotazione originaria. Nel presente caso, l'aumento notificato corrisponde al 100 % della dotazione originaria e di conseguenza deve essere valutato come un nuovo aiuto ai sensi dell'articolo 87 del trattato. |
| --- | --- |

7.

Poiché la misura è di natura puramente finanziaria, la sua compatibilità con il mercato comune deve essere valutata con riferimento alle misure che intende finanziarie, ossia aiutare nell'ambito del regime. Per le ragioni esposte nella sopramenzionata lettera della Commissione del 19 maggio 2004, il regime costituisce aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato. In conformità con l'articolo 1 del regolamento (CE) n. 659/1999 (4) e con l'articolo 4 del regolamento (CE) n. 749/2004 (5), gli aumenti della dotazione di un regime di aiuti autorizzato sono considerati come un nuovo aiuto, quando l'aumento sia superiore al 20 % della dotazione originaria. Nel presente caso, l'aumento notificato corrisponde al 100 % della dotazione originaria e di conseguenza deve essere valutato come un nuovo aiuto ai sensi dell'articolo 87 del trattato.

Il regolamento MDT non costituisce più una base giuridica ai fini della valutazione del a compatibilità

| 8. | Il regime era stato originariamente considerato compatibile con il mercato comune poiché ottemperava alle disposizioni del regolamento MDT (6). Tuttavia, il regolamento MDT è scaduto il 31 marzo 2005 e non può perciò servire come base giuridica per la valutazione dell'aiuto. |
| --- | --- |

8.

Il regime era stato originariamente considerato compatibile con il mercato comune poiché ottemperava alle disposizioni del regolamento MDT (6). Tuttavia, il regolamento MDT è scaduto il 31 marzo 2005 e non può perciò servire come base giuridica per la valutazione dell'aiuto.

Inesistenza di altre basi giuridiche ai fini della valutazione della compatibilità

| 9. | Il regime riguarda gli aiuti disponibili per i cantieri navali italiani per la costruzione di navi appartenenti alle categorie elencate nell'articolo 1 del regolamento MDT. Questa attività soddisfa la definizione di costruzione navale contenuta nella disciplina degli aiuti di Stato alla costruzione navale (7) (in appresso “la disciplina sulla costruzione navale”). Di conseguenza la Commissione ha anche esaminato la possibilità di valutare l'aiuto in base a tale disciplina. |
| --- | --- |

9.

Il regime riguarda gli aiuti disponibili per i cantieri navali italiani per la costruzione di navi appartenenti alle categorie elencate nell'articolo 1 del regolamento MDT. Questa attività soddisfa la definizione di costruzione navale contenuta nella disciplina degli aiuti di Stato alla costruzione navale (7) (in appresso “la disciplina sulla costruzione navale”). Di conseguenza la Commissione ha anche esaminato la possibilità di valutare l'aiuto in base a tale disciplina.

| 10. | Tuttavia, la Commissione osserva che la disciplina sulla costruzione navale non contiene disposizioni analoghe a quelle del regolamento MDT. L'aiuto non sembra neppure essere compatibile con il mercato comune ai sensi delle disposizioni di cui alle sezioni 3.1 e 3.2 della disciplina sulla costruzione navale. Infatti, nessuna di queste disposizioni permetterebbe la concessione di aiuti di funzionamento alla costruzione navale, previsti invece dal regolamento MDT. Pertanto, la Commissione dubita che l'aiuto notificato sia compatibile con il mercato comune. |
| --- | --- |

10.

Tuttavia, la Commissione osserva che la disciplina sulla costruzione navale non contiene disposizioni analoghe a quelle del regolamento MDT. L'aiuto non sembra neppure essere compatibile con il mercato comune ai sensi delle disposizioni di cui alle sezioni 3.1 e 3.2 della disciplina sulla costruzione navale. Infatti, nessuna di queste disposizioni permetterebbe la concessione di aiuti di funzionamento alla costruzione navale, previsti invece dal regolamento MDT. Pertanto, la Commissione dubita che l'aiuto notificato sia compatibile con il mercato comune.

CONCLUSIONE

Alla luce di quanto sopra, la Commissione, nell'ambito del procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, invita l'Italia a inviare osservazioni e a fornire qualsiasi informazione utile ai fini della valutazione dell'aiuto, entro il termine di un mese dalla data di ricezione della presente. La Commissione invita l'Italia a trasmettere immediatamente copia della presente lettera ai potenziali beneficiari dell'aiuto.

La Commissione fa presente al governo italiano che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE ha effetto sospensivo e che in forza dell'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999, essa può imporre allo Stato membro di recuperare un aiuto illegalmente concesso presso il beneficiario.

La Commissione avverte l'Italia che informerà gli interessati mediante pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea nonché l'autorità di vigilanza EFTA tramite invio di copia della presente lettera. Le parti interessate saranno invitate a presentare osservazioni entro un mese dalla data di tale pubblicazione.”

---

(1)  Aiuto di Stato N 59/04 (GU C 100 del 26.4.2005, pag. 27). La decisione è disponibile nella lingua facente fede all'indirizzo Internet:

1

http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/by_case_nr_n2004_0030.html#59

(2)  GU L 172 del 2.7.2002, pag. 1.

2

(3)  GU L 8 del 19.3.2004, pag. 6.

3

(4)  Regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, del 22 marzo 1999, recante modalità di applicazione dell'articolo 93 del trattato CE (GU L 83 del 27.3.1999, pag. 1).

4

(5)  Regolamento (CE) n. 794/2004 della Commissione, del 21 aprile 2004, recante disposizioni di esecuzione del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio recante modalità di applicazione dell'articolo 93 del trattato CE (GU L 140 del 30.4.2004, pag. 1).

5

(6)  L'obiettivo del regolamento MDT era di “consentire effettivamente ai cantieri navali comunitari di superare la concorrenza coreana sleale” (cfr. punto 6 del preambolo). Di conseguenza, potevano essere autorizzati aiuti diretti corrispondenti al massimo al 6 % del valore contrattuale prima dell'aiuto, purché il contratto fosse stato oggetto di concorrenza proveniente da un cantiere coreano che offrisse un prezzo inferiore (articolo 2). Tuttavia, il regolamento MDT doveva essere di breve durata, in attesa di un Panel dell'OMC con la Corea, e pertanto non è stato rinnovato dal Consiglio dopo la sua scadenza il 31 marzo 2005. Il regime italiano era conforme alle predette condizioni.

6

(7)  GU C 317 del 30.12.2003, pag. 11.

7

---

| 6.6.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 140/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 140/23

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.5162 — AVNET/Horizon Technology)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 140/15)

| 1. | 26. mail 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Avnet Inc. (Ameerika Ühendriigid) omandab kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Horizon Technology Group plc (edaspidi „Horizon”, Iirimaa) üle aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

26. mail 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Avnet Inc. (Ameerika Ühendriigid) omandab kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Horizon Technology Group plc (edaspidi „Horizon”, Iirimaa) üle aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Avnet Inc.: IT-toodete ja tehnoloogiateenuste turustamine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Avnet Inc.: IT-toodete ja tehnoloogiateenuste turustamine;

| — | Horizon: IT-toodete tehniline integreerimine ja turustamine. |
| --- | --- |

—

Horizon: IT-toodete tehniline integreerimine ja turustamine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5162 — AVNET/ Horizon Technology):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5162 — AVNET/ Horizon Technology):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---