# Euroopa Liidu C 171/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 171 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. köide5. juuli 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 171

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. köide5. juuli 2008

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Kohus |
| 2008/C 171/01 | Euroopa Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu Teatajas
  ELT C 158, 21.6.2008 | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Kohus

2008/C 171/01

Euroopa Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu Teatajas
  ELT C 158, 21.6.2008

Euroopa Liidu Teatajas

1

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Kohus |
| 2008/C 171/02 | Kohtuasi C-442/04: Euroopa Kohtu (teine koda) 15. mai 2008. aasta otsus — Hispaania Kuningriik versus Euroopa Liidu Nõukogu (Kalandus — Määrus (EÜ) nr 1954/2003 — Määrus (EÜ) nr 1415/2004 — Püügikoormuse korraldamine — Maksimaalse aastase püügikoormuse taseme kehtestamine — Võrdlusperiood — Ühenduse kalastuspiirkonnad ja kalavarud — Bioloogiliselt tundlikud piirkonnad — Akt Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi ühinemistingimuste ja asutamislepingutesse tehtavate muudatuste kohta — Õigusvastasuse väide — Vastuvõetavus — Mittediskrimineerimise põhimõte — Võimu kuritarvitamine) | 2 |
| 2008/C 171/03 | Kohtuasi C-91/05: Euroopa Kohtu (suurkoda) 20. mai 2008. aasta otsus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Euroopa Liidu Nõukogu (Tühistamishagi — EL artikkel 47 — Ühine välis- ja julgeolekupoliitika — Otsus 2004/833/ÜVJP — Ühismeetme 2002/589/ÜVJP rakendamine — Väike- ja kergrelvade leviku vastane võitlus — Ühenduse volitused — Arengukoostöö poliitika) | 2 |
| 2008/C 171/04 | Liidetud kohtuasjad C-147/06 ja C-148/06: Euroopa Kohtu (neljas koda) 15. mai 2008. aasta otsus (Consiglio di Stato (Itaalia) eelotsusetaotlus) — SECAP SpA (C-147/06) versus Comune di Torino, menetluses osalesid: Tecnoimprese Srl, Gambarana Impianti Snc, ICA Srl, Cosmat Srl, Consorzio Ravennate, ARCAS SpA, Regione Piemonte, ja Santorso Soc. coop. arl (C-148/06) versus Comune di Torino, menetluses osalesid Bresciani Bruno Srl, Azienda Agricola Tekno Green Srl, Borio Giacomo Srl, Costrade Srl (Ehitustööde riigihanked — Hankelepingute sõlmimine — Põhjendamatult madalad pakkumused — Väljaarvamise kord — Ehitustööde hankelepingud, mis ei ületa direktiivides 93/37/EMÜ ja 2004/18/EÜ ette nähtud piirmäära — Hankija kohustused, mis tulenevad ühenduse õiguse aluspõhimõtetest) | 3 |
| 2008/C 171/05 | Kohtuasi C-194/06: Euroopa Kohtu (suurkoda) 20. mai 2008. aasta otsus (Hoge Raad der Nederlandeni eelotsusetaotlus — Madalmaad) — Staatssecretaris van Financiën versus Orange European Smallcap Fund N. V. (EÜ artiklid 56-58 — Kapitali vaba liikumine — Dividendide maksustamine — Teises liikmesriigis saadud dividendidelt teises liikmesriigis kinni peetud maksu tasakaalustamiseks fiskaalsele investeerimisfondile antav maksusoodustus — Selle maksusoodustuse piiramine summaga, mille fondi asukohaliikmesriigi residendist aktsionär, kes on teinud investeeringu, kasutamata vahendajana sellist fondi, võiks topeltmaksustamise vältimise lepingu alusel tulumaksust maha arvata — Selle maksusoodustuse piiramine vastavalt mitteresidendist aktsionäride osalusele fondi kapitalis) | 4 |
| 2008/C 171/06 | Kohtuasi C-266/06 P: Euroopa Kohtu (neljas koda) 22. mai 2008. aasta otsus — Evonik Degussa GmbH, varem Degussa GmbH versus Euroopa Ühenduste Komisjon, Euroopa Liidu Nõukogu (Apellatsioonkaebus — Konkurents — Kartellikokkulepe — Metioniiniturg — Trahvid — Määrus nr 17 — Artikli 15 lõige 2 — Seaduse alusel karistamise põhimõte — Faktiliste asjaolude moonutamine — Proportsionaalusse põhimõte — Võrdse kohtlemise põhimõte) | 4 |
| 2008/C 171/07 | Kohtuasi C-352/06: Euroopa Kohtu (suurkoda) 20. mai 2008. aasta otsus (Finanzgericht Kölni (Saksamaa) eelotsusetaotlus) — Brigitte Bosmann versus Bundesagentur für Arbeit — Familienkasse Aachen (Sotsiaalkindlustus — Peretoetused — Hüvitiste saamise õiguse peatamine — Määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 13 lõike 2 punkt a — Määruse (EMÜ) nr 574/72 artikkel 10 — Kohaldatavad õigusaktid — Hüvitiste maksmine elukohaliikmesriigis, mis ei ole pädev riik) | 5 |
| 2008/C 171/08 | Kohtuasi C-361/06: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 22. mai 2008. aasta otsus (College van Beroep voor het bedrijfsleveni (Madalmaad) eelotsusetaotlus) — Feinchemie Schwebda GmbH, Bayer CropScience AG versus College voor de toelating van bestrijdingsmiddelen (Taimekaitsevahendid — Turuleviimise luba — Etofumesaat — Direktiivid 91/414/EMÜ ja 2002/37/EÜ — Määrus (EMÜ) nr 3600/92 — Suulise menetluse uuendamise taotlus) | 5 |
| 2008/C 171/09 | Kohtuasi C-414/06: Euroopa Kohtu (neljas koda) 15. mai 2008. aasta otsus (Bundesfinanzhof'i (Saksamaa) eelotsusetaotlus) — Lidl Belgium GmbH & Co. KG versus Finanzamt Heilbronn (Asutamisvabadus — Otsene maksustamine — Ühes liikmesriigis asuva äriühingu teises liikmesriigis asuva püsiva tegevuskoha kahjumi arvesse võtmine) | 6 |
| 2008/C 171/10 | Kohtuasi C-439/06: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 22. mai 2008. aasta otsus (Oberlandesgericht Dresdeni (Saksamaa) eelotsusetaotlus) — Energia juhtimist puudutav menetlus, mis on seotud Citiworks AG-ga ja milles osalesid: Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit als Landesregulierungsbehörde, Flughafen Leipzig/Halle GmbH, Bundesnetzagentur (Elektrienergia siseturg — Direktiiv 2003/54/EÜ — Artikli 20 lõige 1 — Kolmandate isikute vaba juurdepääs elektrienergia edastus- ja jaotusvõrkudele) | 6 |
| 2008/C 171/11 | Kohtuasi C-462/06: Euroopa Kohtu (esimene koda) 22. mai 2008. aasta otsus (Cour de cassation eelotsusetaotlus — Prantsusmaa) — Glaxosmithkline, Laboratoires Glaxosmithkline versus Jean-Pierre Rouard (Määrus (EÜ) nr 44/2001 — II peatüki 5. jagu — Kohtualluvus töölepingute puhul — Nimetatud peatüki 2. jagu — Kohtualluvus erandjuhtudel — Artikli 6 punkt 1 — Kostjate paljusus) | 7 |
| 2008/C 171/12 | Kohtuasi C-499/06: Euroopa Kohtu (neljas koda) 22. mai 2008. aasta otsus (Sąd Okręgowy w Koszalinie (Poola) eelotsusetaotlus) — Halina Nerkowska versus Zakład Ubezpieczeń Społecznych Oddział w Koszalinie (Sõja või repressioonide tsiviilohvritele makstav invaliidsuspension — Kodakondsusjärgse riigi territooriumil elamise tingimus — EÜ artikli 18 lõige 1) | 7 |
| 2008/C 171/13 | Kohtuasi C-503/06: Euroopa Kohtu (kuues koda) 15. mai 2008. aasta otsus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Itaalia Vabariik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Direktiiv 79/409/EMÜ — Loodusliku linnustiku kaitse — Loodusliku linnustiku kaitsesüsteemi erandid — Liguuria maakond) | 8 |
| 2008/C 171/14 | Kohtuasi C-162/07: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 22. mai 2008. aasta otsus (Corte suprema di cassazione (Itaalia) eelotsusetaotlus) — Ampliscientifica Srl, Amplifin SpA versus Ministero dell'Economia e delle Finanze, Agenzia delle Entrate (Kuues käibemaksudirektiiv — Maksukohustuslased — Artikli 4 lõike 4 teine lõik — Emaettevõtjad ja tütarettevõtjad — Liikmesriigi poolt ühe maksukohustuslase süsteemi rakendamine — Tingimused — Tagajärjed) | 8 |
| 2008/C 171/15 | Kohtuasi C-165/07: Euroopa Kohtu (viies koda) 22. mai 2008. aasta otsus (Vestre Landsreti (Taani) eelotsusetaotlus) — Skatteministeriet versus Ecco Sko A/S (Ühine tollitariifistik — Kombineeritud nomenklatuur — Tariifne klassifitseerimine — Rubriik 6403 — Nahast pealsetega jalatsid — Rubriik 6404 — Tekstiilpealsetega jalatsid) | 9 |
| 2008/C 171/16 | Kohtuasi C-271/07: Euroopa Kohtu (kuues koda) 20. mai 2008. aasta otsus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Belgia Kuningriik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Direktiiv 96/61/EÜ — Saastuse kompleksne vältimine ja kontroll — Puudulik ja ebaõige ülevõtmine) | 10 |
| 2008/C 171/17 | Kohtuasi C-276/07: Euroopa Kohtu (seitsmes koda) 15. mai 2008. aasta otsus (Corte d'appello di Firenze (Itaalia) eelotsusetaotlus) — Nancy Delay versus Università degli studi di Firenze, Istituto nazionale della previdenza sociale (INPS), Itaalia Vabariik (Töötajate vaba liikumine — Diskrimineerimine kodakondsuse alusel — Vahetuslektorite kategooria — Endised võõrkeele lektorid — Omandatud õiguste tunnustamine) | 10 |
| 2008/C 171/18 | Kohtuasi C-341/07: Euroopa Kohtu (kuues koda) 15. mai 2008. aasta otsus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Rootsi Kuningriik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Direktiiv 2004/48/EÜ — Intellektuaalomandi õiguse tagamine — Ettenähtud tähtaja jooksul üle võtmata jätmine) | 11 |
| 2008/C 171/19 | Kohtuasi C-323/07: Euroopa Kohtu (seitsmes koda) 10. aprilli 2008. aasta määrus (Tribunale Amministrativo Regionale per la Lombardia (Itaalia) eelotsusetaotlus) — Termoraggi SpA versus Comune di Monza (Riigihanked — Asjade ja teenuste riigihange — Hankelepingu sõlmimine hankemenetlust korraldamata — Hankelepingu sõlmimine kohaliku omavalitsusüksuse poolt sellise ettevõtjaga, kelles tal on osalus) | 11 |
| 2008/C 171/20 | Kohtuasi C-57/08 P: Gateway, Inc. 13. veebruaril 2008 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu 27. novembri 2007. aasta otsuse peale kohtuasjas T-434/05: Gateway, Inc versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) | 12 |
| 2008/C 171/21 | Kohtuasi C-134/08: Eelotsusetaotlus, mille esitas Bundesfinanzhof 2. aprillil 2008 — J. E. Tyson Parketthandel GmbH hanse j. versus Hauptzollamt Bremen | 12 |
| 2008/C 171/22 | Kohtuasi C-135/08: Eelotsusetaotlus, mille esitas Bundesverwaltungsgericht (Saksamaa) 3. aprillil 2008 — Janko Rottmann versus Freistaat Bayern | 13 |
| 2008/C 171/23 | Kohtuasi C-140/08: Eelotsusetaotlus, mille esitas Tallinna Halduskohus (Eesti Vabariik) 7. aprillil 2008 — Rakvere Lihakombinaat AS versus Põllumajandusministeerium, Maksu- ja Tolliameti Ida maksu- ja tollikeskus | 13 |
| 2008/C 171/24 | Kohtuasi C-144/08: 8. aprillil 2008 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Soome Vabariik | 14 |
| 2008/C 171/25 | Kohtuasi C-146/08 P: Efkon AG 3. aprillil 2008 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda) 22. jaanuari 2008. aasta otsuse peale kohtuasjas T-298/04: Efkon AG versus Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu | 14 |
| 2008/C 171/26 | Kohtuasi C-147/08: Eelotsusetaotlus, mille esitas Arbeitsgericht Hamburg (Saksamaa) 10. aprillil 2008 — Jürgen Römer versus Freie und Hansestadt Hamburg | 15 |
| 2008/C 171/27 | Kohtuasi C-150/08: Eelotsusetaotlus, mille esitas Hoge Raad der Nederlanden 14. aprillil 2008 — Siebrand BV versus Staatssecretaris van Financiën | 16 |
| 2008/C 171/28 | Kohtuasi C-152/08: Eelotsusetaotlus, mille esitas Tribunal Superior de Justica de Madrid (Hispaania) 15. aprillil 2008 — Real Sociedad de Fútbol S.A.D. ja Nihat Kahveci versus Consejo Superior de Deportes ja Real Federacion Española de Fútbol | 16 |
| 2008/C 171/29 | Kohtuasi C-154/08: 15. aprillil 2008 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Hispaania Kuningriik | 17 |
| 2008/C 171/30 | Kohtuasi C-157/08: Eelotsusetaotlus, mille esitas Hoge Raad der Nederlanden 16. aprillil 2008 — E.H.A. Passenheim-van Schoot versus Staatssecretaris van Financiën | 17 |
| 2008/C 171/31 | Kohtuasi C-159/08 P: Isabella Scippacercola ja Ioannis Terezakise 15. aprillil 2008 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu 16. jaanuari 2008. aasta otsuse peale kohtuasjas T-306/05: Isabella Scippacercola ja Ioannis Terezakis versus Euroopa Ühenduste Komisjon | 18 |
| 2008/C 171/32 | Kohtuasi C-162/08: Eelotsusetaotlus, mille esitas Monomeles Protodikeio Rethymnis (Kreeka) 17. aprillil 2008 — Georgios K. Lagoudakis versus Kentro Anoiktis Prostasias Hlikiomenon Dimou Rethymnis | 19 |
| 2008/C 171/33 | Kohtuasi C-163/08: Eelotsusetaotlus, mille esitas Monomeles Protodikeio Rethymnis (Kreeka) 17. aprillil 2008 — Dimitrios G. Ladakis, Andreas M. Birtas, Konstantinos G. Kyriakopoulos, Emmanouil V. Klamponis, Sofoklis E. Mastorakis versus Dimos Geropotamou | 20 |
| 2008/C 171/34 | Kohtuasi C-164/08: Eelotsusetaotlus, mille esitas Monomeles Protodikeio Rethymnis (Kreeka) 17. aprillil 2008 — Michail Zacharioudakis versus Dimos Lambis | 22 |
| 2008/C 171/35 | Kohtuasi C-169/08: Eelotsusetaotlus, mille esitas Corte costituzionale (Itaalia) 21. aprillil 2008 — Presidente del Consiglio dei Ministri versus Regione autonoma della Sardegna | 24 |
| 2008/C 171/36 | Kohtuasi C-171/08: 25. aprillil 2008. aastal esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Portugali Vabariik | 24 |
| 2008/C 171/37 | Kohtuasi C-174/08: Eelotsusetaotlus, mille esitas Østre Landsret 28. aprillil 2008 — NCC Construction Danmark A/S versus Skatteministeriet | 25 |
| 2008/C 171/38 | Kohtuasi C-180/08: Eelotsusetaotlus, mille esitas Dioikitiko Efeteio Thessalonikis (Kreeka) 28. aprillil 2008 — Maria Kastrinaki versus Panepistimiako Geniko Nosokomeio Thessalonikis ACHEPA | 25 |
| 2008/C 171/39 | Kohtuasi C-186/08: Eelotsusetaotlus, mille esitas Dioikitiko Efeteio Thessaloniki (Kreeka) 28. aprillil 2008 — Maria Kastrinaki versus Panepistimiako Geniko Nosokomeio Thessalonikis ACHEPA | 26 |
| 2008/C 171/40 | Kohtuasi C-190/08: 7. mail 2008 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Madalmaade Kuningriik | 26 |
| 2008/C 171/41 | Kohtuasi C-191/08: 7. mail 2008 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Portugali Vabariik | 27 |
| 2008/C 171/42 | Kohtuasi C-195/08: Eelotsusetaotlus, mille esitas Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Leedu Vabariik) 14. mail 2008 — Inga Rinau | 27 |
| 2008/C 171/43 | Kohtuasi C-200/08: 15. mail 2008 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Prantsuse Vabariik | 28 |
| 2008/C 171/44 | Kohtuasi C-209/08: 20. mail 2008 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Luksemburgi Suurhertsogiriik | 28 |
| 2008/C 171/45 | Kohtuasi C-223/08: 23. mail 2008 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Luksemburgi Suurhertsogiriik | 29 |
| 2008/C 171/46 | Kohtuasi C-224/08: 23. mail 2008 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Prantsuse Vabariik | 29 |
| 2008/C 171/47 | Kohtuasi C-87/06: Euroopa Kohtu presidendi 28. novembri 2007. aasta määrus (Juzgado de lo Social no 3 de Valladolidi (Hispaania) eelotsusetaotlus) — Vicente Pascual García versus Confederación Hidrográfica del Duero | 29 |
| 2008/C 171/48 | Kohtuasi C-315/06: Euroopa Kohtu presidendi 26. veebruari 2008. aasta määrus (Monomeles Protodikeio Veroiase (Kreeka) eelotsusetaotlus) — Georgios Diamantis versus FANCO AE | 30 |
| 2008/C 171/49 | Kohtuasi C-424/06: Euroopa Kohtu kuuenda koja esimehe 7. aprilli 2008. aasta määrus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Itaalia Vabariik | 30 |
| 2008/C 171/50 | Kohtuasi C-18/07: Euroopa Kohtu kolmanda koja esimehe 28. jaanuari 2008. aasta määrus (Kammarrätten i Jönköpingi (Rootsi) eelotsusetaotlus) — Mattias Jalkhed versus Jordbruksverket | 30 |
| 2008/C 171/51 | Kohtuasi C-235/07: Euroopa Kohtu presidendi 27. novembri 2007. aasta määrus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Saksamaa Liitvabariik | 30 |
| 2008/C 171/52 | Kohtuasi C-325/07: Euroopa Kohtu presidendi 5. detsembri 2007. aasta määrus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Luksemburgi Suurhertsogiriik | 30 |
| 2008/C 171/53 | Kohtuasi C-347/07: Euroopa Kohtu presidendi 11. veebruari 2008. aasta määrus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Itaalia Vabariik | 30 |
| | Esimese Astme Kohus |
| 2008/C 171/54 | Presidenti asendava kohtuniku määramine ajutiste meetmete kohaldamise asjades | 31 |
| 2008/C 171/55 | Kohtuasi T-495/04: Esimese Astme Kohtu 21. mai 2008. aasta otsus — Belfass versus nõukogu (Teenuste riigihanked — Ühenduse hankemenetlus — Ilmne tehniline viga — Hankelepingu sõlmimine majanduslikult soodsaima pakkumuse alusel — Põhjendamatult madal pakkumus — Määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikli 139 lõige 1 — Õigusvastasuse väide — Kirjeldused — Vastuvõetavus) | 31 |
| 2008/C 171/56 | Kohtuasi T-205/06: Esimese Astme Kohtu 22. mai 2008. aasta otsus — NewSoft Technology versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Soft (Presto! BizCard Reader) (Ühenduse kaubamärk — Tühistamismenetlus — Ühenduse sõnamärk Presto! BizCard Reader — Varasemad siseriiklikud kujutismärgid Presto — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b ja artikli 52 lõike 1 punkt a) | 31 |
| 2008/C 171/57 | Kohtuasi T-250/06 P: Esimese Astme Kohtu 22. mai 2008. aasta otsus — Ott jt versus komisjon (Apellatsioonkaebus — Vastuapellatsioonkaebus — Vastuvõetavus — Avalik teenistus — Ametnikud — Edutamine — 2004. aasta ametialane edutamine — Eelispunktide andmine — Personalieeskirjade artikli 45 kohaldamise üldsätted — Õigusvastasuse väide — Põhjenduste asendamine — Apellatsioonkaebus osaliselt põhjendamata ja osaliselt põhjendatud — Menetlusstaadium, mis lubab teha kohtuotsuse — Hagi rahuldamata jätmine) | 32 |
| 2008/C 171/58 | Kohtuasi T-254/06: Esimese Astme Kohtu 22. mai 2008. aasta otsus — Radio Regenbogen Hörfunk in Baden versus Siseturu Ühtlustamise Amet (RadioCom) (Ühenduse kaubamärk — Ühenduse sõnamärgi RadioCom taotlus — Absoluutne keeldumispõhjus — Kirjeldav tähis — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkt c) | 32 |
| 2008/C 171/59 | Kohtuasi T-329/06: Esimese Astme Kohtu 21. mai 2008. aasta otsus — Enercon versus Siseturu Ühtlustamise Amet (E) (Ühenduse kaubamärk — Ühenduse sõnamärgi E taotlus — Absoluutsed keeldumispõhjused — Eristusvõime puudumine — Kirjeldavus — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punktid b ja c) | 33 |
| 2008/C 171/60 | Kohtuasi T-144/04: Esimese Astme Kohtu 19. mai 2008. aasta määrus — TF1 versus komisjon (Tühistamishagi — Komisjoni otsus, millega loetakse Prantsuse Vabariigi võetud teatud meetmed France 2 ja France 3-le antavaks ühisturuga kokkusobivaks riigiabiks — Hagi esitamise tähtaeg — Kodukorra artikli 4 lõike 1 punkt c — Vastuvõetamatus) | 33 |
| 2008/C 171/61 | Kohtuasi T-302/04: Esimese Astme Kohtu 18. aprilli 2008. aasta määrus — Maison de l'Europe Avignon Méditerranée versus komisjon (Vahekohtuklausel — Euroopa infopunkti loomine — Komisjoni ja hageja vahel sõlmitud leping — Esimese Astme Kohtu ilmne pädevuse puudumine — Ilmselgelt põhjendamatu hagi) | 34 |
| 2008/C 171/62 | Kohtuasi T-327/04: Esimese Astme Kohtu 13. mai 2008. aasta määrus — SNIV versus komisjon (Tühistamishagi — Riigiabi — Hagi esitamise tähtaeg — Tähtaja algus — Kokkuvõtte avaldamine Euroopa Liidu Teatajas — Internetilehekülg — Vastuvõetamatus) | 34 |
| 2008/C 171/63 | Kohtuasi T-260/06: Esimese Astme Kohtu 30. jaanuari 2008. aasta määrus — Arktouros versus komisjon (Tühistamishagi — Määrus (EÜ) nr 1655/2000 — Keskkonnaprojektile antud finantsabi tühistamine — Otsus projekti lõpetamise ja ettemaksena ülekantud summade tagastamise kohta — Kinnitav akt — Hagi esitamise tähtaja möödumine — Vastuvõetamatus) | 34 |
| 2008/C 171/64 | Kohtuasi T-18/07: Esimese Astme Kohtu 21. mai 2008. aasta määrus — Kronberger versus parlament (Tühistamishagi — Euroopa Parlamendi valimisi käsitlev akt — Hagi esitamise tähtaeg — Esimese Astme Kohtu pädevuse puudumine — Vastuvõetamatus) | 35 |
| 2008/C 171/65 | Kohtuasi T-29/07: Esimese Astme Kohtu 14. mai 2008. aasta määrus — Lactalis Gestion Lait ja Lactalis Investissements versus nõukogu (Tühistamishagi — Direktiiv 2006/112/EÜ — Esimese käibemaksudirektiivi kehtetuks tunnistamine — Osaline tühistamine — Isikliku puutumuse puudumine — Vastuvõetamatus) | 35 |
| 2008/C 171/66 | Kohtuasi T-92/07 P: 28. märtsil 2007 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Avaliku Teenistuse Kohtu 16. jaanuari 2007. aasta otsuse peale kohtuasjas F-3/06, Jacques Frankin jt vs. komisjon (Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Ametnikud ja ajutised teenistujad — Pension — Pensioniõiguste ülekandmine — Ilmselgelt vastuvõetamatu apellatsioonkaebus — Ilmselgelt põhjendamatu apellatsioonkaebus) | 36 |
| 2008/C 171/67 | Kohtuasi T-239/07: Esimese Astme Kohtu 5. mai 2008. aasta määrus — Pathé Distribution versus Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (Vahekohtuklausel — Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus — Asjas kohtuotsuse mittetegemine) | 36 |
| 2008/C 171/68 | Kohtuasi T-315/07: Esimese Astme Kohtu 28. aprilli 2008. aasta otsus — Grohe versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Compañía Roca Radiadores (ALIRA) (Ühenduse kaubamärk — Vastulause — Vastulause tagasivõtmine — Asjas kohtuotsuse mittetegemine) | 36 |
| 2008/C 171/69 | Kohtuasi T-372/07: Esimese Astme Kohtu 17. aprilli 2008. aasta määrus — Dymos Kerateas versus Euroopa Ühenduste Komisjon (Tühistamishagi — Tähtaeg — Vastuvõetamatus) | 37 |
| 2008/C 171/70 | Kohtuasi T-389/07: Esimese Astme Kohtu 18. veebruari 2008. aasta määrus — Earth Products versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Meynard Designs (EARTH) (Ühenduse kaubamärk — Registreerimisest keeldumine — Registreerimistaotluse tagasivõtmine — Asjas kohtuotsuse mittetegemine) | 37 |
| 2008/C 171/71 | Liidetud kohtuasjad T-54/08 R, T-87/08 R, T-88/08 R ja T-91/08 R T-93/08 R: Esimese Astme Kohtu 8. aprilli 2008. aasta määrus — Küpros versus komisjon (Ajutiste meetmete kohaldamine — Küprose põhjaosas majanduse arendamise hange — Taotlus täitmise peatamiseks — Kiireloomulisuse puudumine) | 38 |
| 2008/C 171/72 | Kohtuasi T-119/08 R: Esimese Astme Kohtu presidendi 11. aprilli 2008. aasta määrus — Küprose Vabariik versus Euroopa Ühenduste Komisjon (Ajutiste meetmete kohaldamine — Pakkumisteade, mille esemeks on soodustada Küprose põhjaosa majanduslikku arengut loomakasvatuse alal — Täitmise peatamise taotlus — Kiireloomulisuse puudumine) | 38 |
| 2008/C 171/73 | Kohtuasi T-122/08 R: Esimese Astme Kohtu presidendi 11. aprilli 2008. aasta määrus — Küpros versus komisjon (Ajutiste meetmete kohaldamine — Küprose põhjaosas majanduse arendamise hange — Taotlus täitmise peatamiseks — Kiireloomulisuse puudumine) | 38 |
| 2008/C 171/74 | Kohtuasi T-151/08: 21. aprillil 2008 esitatud hagi — Victor Guedes Indústria e Comércio versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Consorci de l'Espai Rural de Gallecs (GALLECS) | 39 |
| 2008/C 171/75 | Kohtuasi T-156/08 P: R-i 24. aprillil 2008 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 19. veebruari 2008. aasta määruse peale kohtuasjas F-49/07: R versus komisjon | 39 |
| 2008/C 171/76 | Kohtuasi T-157/08: 28. aprillil 2008. aastal esitatud hagi — Paroc versus Siseturu Ühtlustamise Amet | 40 |
| 2008/C 171/77 | Kohtuasi T-159/08: 2. mail 2008 esitatud hagi — Procter & Gamble versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Bayer (LIVENSA) | 40 |
| 2008/C 171/78 | Kohtuasi T-162/08: 29. aprillil 2008. aastal esitatud hagi — Frag Comercio Internacional versus Siseturu Ühtlustamise Amet (GREEN by missako) | 40 |
| 2008/C 171/79 | Kohtuasi T-163/08: 29. aprillil 2008 esitatud hagi — Arbeitsgemeinschaft Golden Toast versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Golden Toast) | 41 |
| 2008/C 171/80 | Kohtuasi T-167/08: 9. mail 2008 esitatud hagi — Microsoft versus komisjon | 41 |
| 2008/C 171/81 | Kohtuasi T-170/08: 13. mail 2008 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus I.D. FOS Research | 42 |
| 2008/C 171/82 | Kohtuasi T-171/08: 7. mail 2008 esitatud hagi — Berliner Institut für Vergleichende Sozialforschung versus komisjon | 43 |
| 2008/C 171/83 | Kohtuasi T-173/08: 13. mail 2008 esitatud hagi — Messe Düsseldorf GmbH versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Canon Communications (MEDTEC) | 43 |
| 2008/C 171/84 | Kohtuasi T-176/08: 9. mail 2008 esitatud hagi — Infeurope versus komisjon | 44 |
| 2008/C 171/85 | Kohtuasi T-177/08: 13. mail 2008 esitatud hagi — Schräder versus Ühenduse Sordiamet — Hansson (Sumost 01) | 45 |
| 2008/C 171/86 | Kohtuasi T-180/08 P: Giuseppe Tiralongo 15. mail 2008 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 6. märtsi 2008. aasta otsuse peale kohtuasjas F-55/07: Tiralongo vs. komisjon | 45 |
| 2008/C 171/87 | Kohtuasi T-181/08: 16. mail 2008 esitatud hagi — Tay Za versus nõukogu | 46 |
| 2008/C 171/88 | Kohtuasi T-182/08: 16. mail 2008 esitatud hagi — Komisjon versus Atlantic Energy | 46 |
| 2008/C 171/89 | Kohtuasi T-183/08: 16. mail 2008 esitatud hagi — Schuhpark Fascies versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Leder & Schuh (jello SCHUHPARK) | 47 |
| 2008/C 171/90 | Kohtuasi T-187/08: 13. mail 2008 esitatud hagi — Rodd & Gunn Australia versus Siseturu Ühtlustamise Amet (koera kujutis) | 47 |
| 2008/C 171/91 | Kohtuasi T-188/08: 13. mail 2008 esitatud hagi — Infeurope versus komisjon | 48 |
| 2008/C 171/92 | Liidetud kohtuasjad T-490/04 ja T-493/04: Esimese Astme Kohtu 7. mai 2008. aasta määrus — Saksamaa ja Deutsche Post versus komisjon | 48 |
| 2008/C 171/93 | Kohtuasi T-180/06: Esimese Astme Kohtu 5. mai 2008. aasta määrus — Fränkischer Weinbauverband versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Pudeli kuju) | 48 |
| 2008/C 171/94 | Kohtuasi T-17/07: Esimese Astme Kohtu 6. mai 2008. aasta määrus — Torres versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Bodegas Navarro López (CITA DEL SOL) | 49 |
| 2008/C 171/95 | Kohtuasi T-32/07: Esimese Astme Kohtu 14. mai 2008. aasta määrus — Slovakkia versus komisjon | 49 |
| 2008/C 171/96 | Kohtuasi T-501/07: Esimese Astme Kohtu 23. mai 2008. aasta määrus — R.S. Arbeitsschutz versus Siseturu Ühtlustamise Amet — RS Components (RS) | 49 |
| 2008/C 171/97 | Kohtuasi T-30/08: Esimese Astme Kohtu 14. mai 2008. aasta määrus — Winzer Pharma versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Oftaltech (OFTASIL) | 49 |
| | Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohus |
| 2008/C 171/98 | Kohtuasi F-8/08: 22. jaanuaril 2008 esitatud hagi — Renier versus komisjon | 50 |
| 2008/C 171/99 | Kohtuasi F-12/08: 5. veebruaril 2008 esitatud hagi — Nardin versus parlament | 50 |
| 2008/C 171/00 | Kohtuasi F-30/08: 28. veebruaril 2008 esitatud hagi — Nanopoulus versus komisjon | 50 |
| 2008/C 171/01 | Kohtuasi F-35/08: 14. märtsil 2008 esitatud hagi — Pachtidis versus komisjon | 51 |
| 2008/C 171/02 | Kohtuasi F-45/08: 22. aprillil 2008 esitatud hagi — Bernard versus Europol | 51 |
| 2008/C 171/03 | Kohtuasi F-46/08: 6. mail 2008 esitatud hagi — Thoss versus kontrollikoda | 51 |
| 2008/C 171/04 | Kohtuasi F-47/08: 30. aprillil 2008 esitatud hagi — Buschak versus Euroopa Elu-ja Töötingimuste Parandamise Fond | 52 |
| 2008/C 171/05 | Kohtuasi F-48/08: 27. aprillil 2008 esitatud hagi — Ortega Serrano versus komisjon | 52 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Kohus

2008/C 171/02

Kohtuasi C-442/04: Euroopa Kohtu (teine koda) 15. mai 2008. aasta otsus — Hispaania Kuningriik versus Euroopa Liidu Nõukogu (Kalandus — Määrus (EÜ) nr 1954/2003 — Määrus (EÜ) nr 1415/2004 — Püügikoormuse korraldamine — Maksimaalse aastase püügikoormuse taseme kehtestamine — Võrdlusperiood — Ühenduse kalastuspiirkonnad ja kalavarud — Bioloogiliselt tundlikud piirkonnad — Akt Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi ühinemistingimuste ja asutamislepingutesse tehtavate muudatuste kohta — Õigusvastasuse väide — Vastuvõetavus — Mittediskrimineerimise põhimõte — Võimu kuritarvitamine)

versus

2

2008/C 171/03

Kohtuasi C-91/05: Euroopa Kohtu (suurkoda) 20. mai 2008. aasta otsus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Euroopa Liidu Nõukogu (Tühistamishagi — EL artikkel 47 — Ühine välis- ja julgeolekupoliitika — Otsus 2004/833/ÜVJP — Ühismeetme 2002/589/ÜVJP rakendamine — Väike- ja kergrelvade leviku vastane võitlus — Ühenduse volitused — Arengukoostöö poliitika)

versus

2

2008/C 171/04

Liidetud kohtuasjad C-147/06 ja C-148/06: Euroopa Kohtu (neljas koda) 15. mai 2008. aasta otsus (Consiglio di Stato (Itaalia) eelotsusetaotlus) — SECAP SpA (C-147/06) versus Comune di Torino, menetluses osalesid: Tecnoimprese Srl, Gambarana Impianti Snc, ICA Srl, Cosmat Srl, Consorzio Ravennate, ARCAS SpA, Regione Piemonte, ja Santorso Soc. coop. arl (C-148/06) versus Comune di Torino, menetluses osalesid Bresciani Bruno Srl, Azienda Agricola Tekno Green Srl, Borio Giacomo Srl, Costrade Srl (Ehitustööde riigihanked — Hankelepingute sõlmimine — Põhjendamatult madalad pakkumused — Väljaarvamise kord — Ehitustööde hankelepingud, mis ei ületa direktiivides 93/37/EMÜ ja 2004/18/EÜ ette nähtud piirmäära — Hankija kohustused, mis tulenevad ühenduse õiguse aluspõhimõtetest)

versus

versus

3

2008/C 171/05

Kohtuasi C-194/06: Euroopa Kohtu (suurkoda) 20. mai 2008. aasta otsus (Hoge Raad der Nederlandeni eelotsusetaotlus — Madalmaad) — Staatssecretaris van Financiën versus Orange European Smallcap Fund N. V. (EÜ artiklid 56-58 — Kapitali vaba liikumine — Dividendide maksustamine — Teises liikmesriigis saadud dividendidelt teises liikmesriigis kinni peetud maksu tasakaalustamiseks fiskaalsele investeerimisfondile antav maksusoodustus — Selle maksusoodustuse piiramine summaga, mille fondi asukohaliikmesriigi residendist aktsionär, kes on teinud investeeringu, kasutamata vahendajana sellist fondi, võiks topeltmaksustamise vältimise lepingu alusel tulumaksust maha arvata — Selle maksusoodustuse piiramine vastavalt mitteresidendist aktsionäride osalusele fondi kapitalis)

versus

4

2008/C 171/06

Kohtuasi C-266/06 P: Euroopa Kohtu (neljas koda) 22. mai 2008. aasta otsus — Evonik Degussa GmbH, varem Degussa GmbH versus Euroopa Ühenduste Komisjon, Euroopa Liidu Nõukogu (Apellatsioonkaebus — Konkurents — Kartellikokkulepe — Metioniiniturg — Trahvid — Määrus nr 17 — Artikli 15 lõige 2 — Seaduse alusel karistamise põhimõte — Faktiliste asjaolude moonutamine — Proportsionaalusse põhimõte — Võrdse kohtlemise põhimõte)

versus

4

2008/C 171/07

Kohtuasi C-352/06: Euroopa Kohtu (suurkoda) 20. mai 2008. aasta otsus (Finanzgericht Kölni (Saksamaa) eelotsusetaotlus) — Brigitte Bosmann versus Bundesagentur für Arbeit — Familienkasse Aachen (Sotsiaalkindlustus — Peretoetused — Hüvitiste saamise õiguse peatamine — Määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 13 lõike 2 punkt a — Määruse (EMÜ) nr 574/72 artikkel 10 — Kohaldatavad õigusaktid — Hüvitiste maksmine elukohaliikmesriigis, mis ei ole pädev riik)

versus

5

2008/C 171/08

Kohtuasi C-361/06: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 22. mai 2008. aasta otsus (College van Beroep voor het bedrijfsleveni (Madalmaad) eelotsusetaotlus) — Feinchemie Schwebda GmbH, Bayer CropScience AG versus College voor de toelating van bestrijdingsmiddelen (Taimekaitsevahendid — Turuleviimise luba — Etofumesaat — Direktiivid 91/414/EMÜ ja 2002/37/EÜ — Määrus (EMÜ) nr 3600/92 — Suulise menetluse uuendamise taotlus)

versus

5

2008/C 171/09

Kohtuasi C-414/06: Euroopa Kohtu (neljas koda) 15. mai 2008. aasta otsus (Bundesfinanzhof'i (Saksamaa) eelotsusetaotlus) — Lidl Belgium GmbH & Co. KG versus Finanzamt Heilbronn (Asutamisvabadus — Otsene maksustamine — Ühes liikmesriigis asuva äriühingu teises liikmesriigis asuva püsiva tegevuskoha kahjumi arvesse võtmine)

versus

6

2008/C 171/10

Kohtuasi C-439/06: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 22. mai 2008. aasta otsus (Oberlandesgericht Dresdeni (Saksamaa) eelotsusetaotlus) — Energia juhtimist puudutav menetlus, mis on seotud Citiworks AG-ga ja milles osalesid: Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit als Landesregulierungsbehörde, Flughafen Leipzig/Halle GmbH, Bundesnetzagentur (Elektrienergia siseturg — Direktiiv 2003/54/EÜ — Artikli 20 lõige 1 — Kolmandate isikute vaba juurdepääs elektrienergia edastus- ja jaotusvõrkudele)

6

2008/C 171/11

Kohtuasi C-462/06: Euroopa Kohtu (esimene koda) 22. mai 2008. aasta otsus (Cour de cassation eelotsusetaotlus — Prantsusmaa) — Glaxosmithkline, Laboratoires Glaxosmithkline versus Jean-Pierre Rouard (Määrus (EÜ) nr 44/2001 — II peatüki 5. jagu — Kohtualluvus töölepingute puhul — Nimetatud peatüki 2. jagu — Kohtualluvus erandjuhtudel — Artikli 6 punkt 1 — Kostjate paljusus)

versus

7

2008/C 171/12

Kohtuasi C-499/06: Euroopa Kohtu (neljas koda) 22. mai 2008. aasta otsus (Sąd Okręgowy w Koszalinie (Poola) eelotsusetaotlus) — Halina Nerkowska versus Zakład Ubezpieczeń Społecznych Oddział w Koszalinie (Sõja või repressioonide tsiviilohvritele makstav invaliidsuspension — Kodakondsusjärgse riigi territooriumil elamise tingimus — EÜ artikli 18 lõige 1)

versus

7

2008/C 171/13

Kohtuasi C-503/06: Euroopa Kohtu (kuues koda) 15. mai 2008. aasta otsus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Itaalia Vabariik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Direktiiv 79/409/EMÜ — Loodusliku linnustiku kaitse — Loodusliku linnustiku kaitsesüsteemi erandid — Liguuria maakond)

versus

8

2008/C 171/14

Kohtuasi C-162/07: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 22. mai 2008. aasta otsus (Corte suprema di cassazione (Itaalia) eelotsusetaotlus) — Ampliscientifica Srl, Amplifin SpA versus Ministero dell'Economia e delle Finanze, Agenzia delle Entrate (Kuues käibemaksudirektiiv — Maksukohustuslased — Artikli 4 lõike 4 teine lõik — Emaettevõtjad ja tütarettevõtjad — Liikmesriigi poolt ühe maksukohustuslase süsteemi rakendamine — Tingimused — Tagajärjed)

versus

8

2008/C 171/15

Kohtuasi C-165/07: Euroopa Kohtu (viies koda) 22. mai 2008. aasta otsus (Vestre Landsreti (Taani) eelotsusetaotlus) — Skatteministeriet versus Ecco Sko A/S (Ühine tollitariifistik — Kombineeritud nomenklatuur — Tariifne klassifitseerimine — Rubriik 6403 — Nahast pealsetega jalatsid — Rubriik 6404 — Tekstiilpealsetega jalatsid)

versus

9

2008/C 171/16

Kohtuasi C-271/07: Euroopa Kohtu (kuues koda) 20. mai 2008. aasta otsus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Belgia Kuningriik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Direktiiv 96/61/EÜ — Saastuse kompleksne vältimine ja kontroll — Puudulik ja ebaõige ülevõtmine)

versus

10

2008/C 171/17

Kohtuasi C-276/07: Euroopa Kohtu (seitsmes koda) 15. mai 2008. aasta otsus (Corte d'appello di Firenze (Itaalia) eelotsusetaotlus) — Nancy Delay versus Università degli studi di Firenze, Istituto nazionale della previdenza sociale (INPS), Itaalia Vabariik (Töötajate vaba liikumine — Diskrimineerimine kodakondsuse alusel — Vahetuslektorite kategooria — Endised võõrkeele lektorid — Omandatud õiguste tunnustamine)

versus

10

2008/C 171/18

Kohtuasi C-341/07: Euroopa Kohtu (kuues koda) 15. mai 2008. aasta otsus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Rootsi Kuningriik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Direktiiv 2004/48/EÜ — Intellektuaalomandi õiguse tagamine — Ettenähtud tähtaja jooksul üle võtmata jätmine)

versus

11

2008/C 171/19

Kohtuasi C-323/07: Euroopa Kohtu (seitsmes koda) 10. aprilli 2008. aasta määrus (Tribunale Amministrativo Regionale per la Lombardia (Itaalia) eelotsusetaotlus) — Termoraggi SpA versus Comune di Monza (Riigihanked — Asjade ja teenuste riigihange — Hankelepingu sõlmimine hankemenetlust korraldamata — Hankelepingu sõlmimine kohaliku omavalitsusüksuse poolt sellise ettevõtjaga, kelles tal on osalus)

versus

11

2008/C 171/20

Kohtuasi C-57/08 P: Gateway, Inc. 13. veebruaril 2008 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu 27. novembri 2007. aasta otsuse peale kohtuasjas T-434/05: Gateway, Inc versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

versus

12

2008/C 171/21

Kohtuasi C-134/08: Eelotsusetaotlus, mille esitas Bundesfinanzhof 2. aprillil 2008 — J. E. Tyson Parketthandel GmbH hanse j. versus Hauptzollamt Bremen

versus

12

2008/C 171/22

Kohtuasi C-135/08: Eelotsusetaotlus, mille esitas Bundesverwaltungsgericht (Saksamaa) 3. aprillil 2008 — Janko Rottmann versus Freistaat Bayern

versus

13

2008/C 171/23

Kohtuasi C-140/08: Eelotsusetaotlus, mille esitas Tallinna Halduskohus (Eesti Vabariik) 7. aprillil 2008 — Rakvere Lihakombinaat AS versus Põllumajandusministeerium, Maksu- ja Tolliameti Ida maksu- ja tollikeskus

versus

13

2008/C 171/24

Kohtuasi C-144/08: 8. aprillil 2008 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Soome Vabariik

versus

14

2008/C 171/25

Kohtuasi C-146/08 P: Efkon AG 3. aprillil 2008 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda) 22. jaanuari 2008. aasta otsuse peale kohtuasjas T-298/04: Efkon AG versus Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu

versus

14

2008/C 171/26

Kohtuasi C-147/08: Eelotsusetaotlus, mille esitas Arbeitsgericht Hamburg (Saksamaa) 10. aprillil 2008 — Jürgen Römer versus Freie und Hansestadt Hamburg

versus

15

2008/C 171/27

Kohtuasi C-150/08: Eelotsusetaotlus, mille esitas Hoge Raad der Nederlanden 14. aprillil 2008 — Siebrand BV versus Staatssecretaris van Financiën

versus

16

2008/C 171/28

Kohtuasi C-152/08: Eelotsusetaotlus, mille esitas Tribunal Superior de Justica de Madrid (Hispaania) 15. aprillil 2008 — Real Sociedad de Fútbol S.A.D. ja Nihat Kahveci versus Consejo Superior de Deportes ja Real Federacion Española de Fútbol

versus

16

2008/C 171/29

Kohtuasi C-154/08: 15. aprillil 2008 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Hispaania Kuningriik

versus

17

2008/C 171/30

Kohtuasi C-157/08: Eelotsusetaotlus, mille esitas Hoge Raad der Nederlanden 16. aprillil 2008 — E.H.A. Passenheim-van Schoot versus Staatssecretaris van Financiën

versus

17

2008/C 171/31

Kohtuasi C-159/08 P: Isabella Scippacercola ja Ioannis Terezakise 15. aprillil 2008 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu 16. jaanuari 2008. aasta otsuse peale kohtuasjas T-306/05: Isabella Scippacercola ja Ioannis Terezakis versus Euroopa Ühenduste Komisjon

versus

18

2008/C 171/32

Kohtuasi C-162/08: Eelotsusetaotlus, mille esitas Monomeles Protodikeio Rethymnis (Kreeka) 17. aprillil 2008 — Georgios K. Lagoudakis versus Kentro Anoiktis Prostasias Hlikiomenon Dimou Rethymnis

versus

19

2008/C 171/33

Kohtuasi C-163/08: Eelotsusetaotlus, mille esitas Monomeles Protodikeio Rethymnis (Kreeka) 17. aprillil 2008 — Dimitrios G. Ladakis, Andreas M. Birtas, Konstantinos G. Kyriakopoulos, Emmanouil V. Klamponis, Sofoklis E. Mastorakis versus Dimos Geropotamou

versus

20

2008/C 171/34

Kohtuasi C-164/08: Eelotsusetaotlus, mille esitas Monomeles Protodikeio Rethymnis (Kreeka) 17. aprillil 2008 — Michail Zacharioudakis versus Dimos Lambis

versus

22

2008/C 171/35

Kohtuasi C-169/08: Eelotsusetaotlus, mille esitas Corte costituzionale (Itaalia) 21. aprillil 2008 — Presidente del Consiglio dei Ministri versus Regione autonoma della Sardegna

versus

24

2008/C 171/36

Kohtuasi C-171/08: 25. aprillil 2008. aastal esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Portugali Vabariik

versus

24

2008/C 171/37

Kohtuasi C-174/08: Eelotsusetaotlus, mille esitas Østre Landsret 28. aprillil 2008 — NCC Construction Danmark A/S versus Skatteministeriet

versus

25

2008/C 171/38

Kohtuasi C-180/08: Eelotsusetaotlus, mille esitas Dioikitiko Efeteio Thessalonikis (Kreeka) 28. aprillil 2008 — Maria Kastrinaki versus Panepistimiako Geniko Nosokomeio Thessalonikis ACHEPA

versus

25

2008/C 171/39

Kohtuasi C-186/08: Eelotsusetaotlus, mille esitas Dioikitiko Efeteio Thessaloniki (Kreeka) 28. aprillil 2008 — Maria Kastrinaki versus Panepistimiako Geniko Nosokomeio Thessalonikis ACHEPA

versus

26

2008/C 171/40

Kohtuasi C-190/08: 7. mail 2008 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Madalmaade Kuningriik

versus

26

2008/C 171/41

Kohtuasi C-191/08: 7. mail 2008 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Portugali Vabariik

versus

27

2008/C 171/42

Kohtuasi C-195/08: Eelotsusetaotlus, mille esitas Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Leedu Vabariik) 14. mail 2008 — Inga Rinau

27

2008/C 171/43

Kohtuasi C-200/08: 15. mail 2008 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Prantsuse Vabariik

versus

28

2008/C 171/44

Kohtuasi C-209/08: 20. mail 2008 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Luksemburgi Suurhertsogiriik

versus

28

2008/C 171/45

Kohtuasi C-223/08: 23. mail 2008 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Luksemburgi Suurhertsogiriik

versus

29

2008/C 171/46

Kohtuasi C-224/08: 23. mail 2008 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Prantsuse Vabariik

versus

29

2008/C 171/47

Kohtuasi C-87/06: Euroopa Kohtu presidendi 28. novembri 2007. aasta määrus (Juzgado de lo Social no 3 de Valladolidi (Hispaania) eelotsusetaotlus) — Vicente Pascual García versus Confederación Hidrográfica del Duero

o

versus

29

2008/C 171/48

Kohtuasi C-315/06: Euroopa Kohtu presidendi 26. veebruari 2008. aasta määrus (Monomeles Protodikeio Veroiase (Kreeka) eelotsusetaotlus) — Georgios Diamantis versus FANCO AE

versus

30

2008/C 171/49

Kohtuasi C-424/06: Euroopa Kohtu kuuenda koja esimehe 7. aprilli 2008. aasta määrus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Itaalia Vabariik

versus

30

2008/C 171/50

Kohtuasi C-18/07: Euroopa Kohtu kolmanda koja esimehe 28. jaanuari 2008. aasta määrus (Kammarrätten i Jönköpingi (Rootsi) eelotsusetaotlus) — Mattias Jalkhed versus Jordbruksverket

versus

30

2008/C 171/51

Kohtuasi C-235/07: Euroopa Kohtu presidendi 27. novembri 2007. aasta määrus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Saksamaa Liitvabariik

versus

30

2008/C 171/52

Kohtuasi C-325/07: Euroopa Kohtu presidendi 5. detsembri 2007. aasta määrus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Luksemburgi Suurhertsogiriik

versus

30

2008/C 171/53

Kohtuasi C-347/07: Euroopa Kohtu presidendi 11. veebruari 2008. aasta määrus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Itaalia Vabariik

versus

30

Esimese Astme Kohus

2008/C 171/54

Presidenti asendava kohtuniku määramine ajutiste meetmete kohaldamise asjades

31

2008/C 171/55

Kohtuasi T-495/04: Esimese Astme Kohtu 21. mai 2008. aasta otsus — Belfass versus nõukogu (Teenuste riigihanked — Ühenduse hankemenetlus — Ilmne tehniline viga — Hankelepingu sõlmimine majanduslikult soodsaima pakkumuse alusel — Põhjendamatult madal pakkumus — Määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikli 139 lõige 1 — Õigusvastasuse väide — Kirjeldused — Vastuvõetavus)

versus

31

2008/C 171/56

Kohtuasi T-205/06: Esimese Astme Kohtu 22. mai 2008. aasta otsus — NewSoft Technology versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Soft (Presto! BizCard Reader) (Ühenduse kaubamärk — Tühistamismenetlus — Ühenduse sõnamärk Presto! BizCard Reader — Varasemad siseriiklikud kujutismärgid Presto — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b ja artikli 52 lõike 1 punkt a)

versus

31

2008/C 171/57

Kohtuasi T-250/06 P: Esimese Astme Kohtu 22. mai 2008. aasta otsus — Ott jt versus komisjon (Apellatsioonkaebus — Vastuapellatsioonkaebus — Vastuvõetavus — Avalik teenistus — Ametnikud — Edutamine — 2004. aasta ametialane edutamine — Eelispunktide andmine — Personalieeskirjade artikli 45 kohaldamise üldsätted — Õigusvastasuse väide — Põhjenduste asendamine — Apellatsioonkaebus osaliselt põhjendamata ja osaliselt põhjendatud — Menetlusstaadium, mis lubab teha kohtuotsuse — Hagi rahuldamata jätmine)

versus

32

2008/C 171/58

Kohtuasi T-254/06: Esimese Astme Kohtu 22. mai 2008. aasta otsus — Radio Regenbogen Hörfunk in Baden versus Siseturu Ühtlustamise Amet (RadioCom) (Ühenduse kaubamärk — Ühenduse sõnamärgi RadioCom taotlus — Absoluutne keeldumispõhjus — Kirjeldav tähis — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkt c)

versus

32

2008/C 171/59

Kohtuasi T-329/06: Esimese Astme Kohtu 21. mai 2008. aasta otsus — Enercon versus Siseturu Ühtlustamise Amet (E) (Ühenduse kaubamärk — Ühenduse sõnamärgi E taotlus — Absoluutsed keeldumispõhjused — Eristusvõime puudumine — Kirjeldavus — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punktid b ja c)

versus

33

2008/C 171/60

Kohtuasi T-144/04: Esimese Astme Kohtu 19. mai 2008. aasta määrus — TF1 versus komisjon (Tühistamishagi — Komisjoni otsus, millega loetakse Prantsuse Vabariigi võetud teatud meetmed France 2 ja France 3-le antavaks ühisturuga kokkusobivaks riigiabiks — Hagi esitamise tähtaeg — Kodukorra artikli 4 lõike 1 punkt c — Vastuvõetamatus)

versus

33

2008/C 171/61

Kohtuasi T-302/04: Esimese Astme Kohtu 18. aprilli 2008. aasta määrus — Maison de l'Europe Avignon Méditerranée versus komisjon (Vahekohtuklausel — Euroopa infopunkti loomine — Komisjoni ja hageja vahel sõlmitud leping — Esimese Astme Kohtu ilmne pädevuse puudumine — Ilmselgelt põhjendamatu hagi)

versus

34

2008/C 171/62

Kohtuasi T-327/04: Esimese Astme Kohtu 13. mai 2008. aasta määrus — SNIV versus komisjon (Tühistamishagi — Riigiabi — Hagi esitamise tähtaeg — Tähtaja algus — Kokkuvõtte avaldamine Euroopa Liidu Teatajas — Internetilehekülg — Vastuvõetamatus)

versus

34

2008/C 171/63

Kohtuasi T-260/06: Esimese Astme Kohtu 30. jaanuari 2008. aasta määrus — Arktouros versus komisjon (Tühistamishagi — Määrus (EÜ) nr 1655/2000 — Keskkonnaprojektile antud finantsabi tühistamine — Otsus projekti lõpetamise ja ettemaksena ülekantud summade tagastamise kohta — Kinnitav akt — Hagi esitamise tähtaja möödumine — Vastuvõetamatus)

versus

34

2008/C 171/64

Kohtuasi T-18/07: Esimese Astme Kohtu 21. mai 2008. aasta määrus — Kronberger versus parlament (Tühistamishagi — Euroopa Parlamendi valimisi käsitlev akt — Hagi esitamise tähtaeg — Esimese Astme Kohtu pädevuse puudumine — Vastuvõetamatus)

versus

35

2008/C 171/65

Kohtuasi T-29/07: Esimese Astme Kohtu 14. mai 2008. aasta määrus — Lactalis Gestion Lait ja Lactalis Investissements versus nõukogu (Tühistamishagi — Direktiiv 2006/112/EÜ — Esimese käibemaksudirektiivi kehtetuks tunnistamine — Osaline tühistamine — Isikliku puutumuse puudumine — Vastuvõetamatus)

versus

35

2008/C 171/66

Kohtuasi T-92/07 P: 28. märtsil 2007 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Avaliku Teenistuse Kohtu 16. jaanuari 2007. aasta otsuse peale kohtuasjas F-3/06, Jacques Frankin jt vs. komisjon (Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Ametnikud ja ajutised teenistujad — Pension — Pensioniõiguste ülekandmine — Ilmselgelt vastuvõetamatu apellatsioonkaebus — Ilmselgelt põhjendamatu apellatsioonkaebus)

vs.

36

2008/C 171/67

Kohtuasi T-239/07: Esimese Astme Kohtu 5. mai 2008. aasta määrus — Pathé Distribution versus Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (Vahekohtuklausel — Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus — Asjas kohtuotsuse mittetegemine)

versus

36

2008/C 171/68

Kohtuasi T-315/07: Esimese Astme Kohtu 28. aprilli 2008. aasta otsus — Grohe versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Compañía Roca Radiadores (ALIRA) (Ühenduse kaubamärk — Vastulause — Vastulause tagasivõtmine — Asjas kohtuotsuse mittetegemine)

versus

36

2008/C 171/69

Kohtuasi T-372/07: Esimese Astme Kohtu 17. aprilli 2008. aasta määrus — Dymos Kerateas versus Euroopa Ühenduste Komisjon (Tühistamishagi — Tähtaeg — Vastuvõetamatus)

versus

37

2008/C 171/70

Kohtuasi T-389/07: Esimese Astme Kohtu 18. veebruari 2008. aasta määrus — Earth Products versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Meynard Designs (EARTH) (Ühenduse kaubamärk — Registreerimisest keeldumine — Registreerimistaotluse tagasivõtmine — Asjas kohtuotsuse mittetegemine)

versus

37

2008/C 171/71

Liidetud kohtuasjad T-54/08 R, T-87/08 R, T-88/08 R ja T-91/08 R T-93/08 R: Esimese Astme Kohtu 8. aprilli 2008. aasta määrus — Küpros versus komisjon (Ajutiste meetmete kohaldamine — Küprose põhjaosas majanduse arendamise hange — Taotlus täitmise peatamiseks — Kiireloomulisuse puudumine)

versus

38

2008/C 171/72

Kohtuasi T-119/08 R: Esimese Astme Kohtu presidendi 11. aprilli 2008. aasta määrus — Küprose Vabariik versus Euroopa Ühenduste Komisjon (Ajutiste meetmete kohaldamine — Pakkumisteade, mille esemeks on soodustada Küprose põhjaosa majanduslikku arengut loomakasvatuse alal — Täitmise peatamise taotlus — Kiireloomulisuse puudumine)

versus

38

2008/C 171/73

Kohtuasi T-122/08 R: Esimese Astme Kohtu presidendi 11. aprilli 2008. aasta määrus — Küpros versus komisjon (Ajutiste meetmete kohaldamine — Küprose põhjaosas majanduse arendamise hange — Taotlus täitmise peatamiseks — Kiireloomulisuse puudumine)

versus

38

2008/C 171/74

Kohtuasi T-151/08: 21. aprillil 2008 esitatud hagi — Victor Guedes Indústria e Comércio versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Consorci de l'Espai Rural de Gallecs (GALLECS)

versus

39

2008/C 171/75

Kohtuasi T-156/08 P: R-i 24. aprillil 2008 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 19. veebruari 2008. aasta määruse peale kohtuasjas F-49/07: R versus komisjon

versus

39

2008/C 171/76

Kohtuasi T-157/08: 28. aprillil 2008. aastal esitatud hagi — Paroc versus Siseturu Ühtlustamise Amet

versus

40

2008/C 171/77

Kohtuasi T-159/08: 2. mail 2008 esitatud hagi — Procter & Gamble versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Bayer (LIVENSA)

versus

40

2008/C 171/78

Kohtuasi T-162/08: 29. aprillil 2008. aastal esitatud hagi — Frag Comercio Internacional versus Siseturu Ühtlustamise Amet (GREEN by missako)

versus

40

2008/C 171/79

Kohtuasi T-163/08: 29. aprillil 2008 esitatud hagi — Arbeitsgemeinschaft Golden Toast versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Golden Toast)

versus

41

2008/C 171/80

Kohtuasi T-167/08: 9. mail 2008 esitatud hagi — Microsoft versus komisjon

versus

41

2008/C 171/81

Kohtuasi T-170/08: 13. mail 2008 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus I.D. FOS Research

versus

42

2008/C 171/82

Kohtuasi T-171/08: 7. mail 2008 esitatud hagi — Berliner Institut für Vergleichende Sozialforschung versus komisjon

versus

43

2008/C 171/83

Kohtuasi T-173/08: 13. mail 2008 esitatud hagi — Messe Düsseldorf GmbH versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Canon Communications (MEDTEC)

versus

43

2008/C 171/84

Kohtuasi T-176/08: 9. mail 2008 esitatud hagi — Infeurope versus komisjon

versus

44

2008/C 171/85

Kohtuasi T-177/08: 13. mail 2008 esitatud hagi — Schräder versus Ühenduse Sordiamet — Hansson (Sumost 01)

versus

45

2008/C 171/86

Kohtuasi T-180/08 P: Giuseppe Tiralongo 15. mail 2008 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 6. märtsi 2008. aasta otsuse peale kohtuasjas F-55/07: Tiralongo vs. komisjon

vs

45

2008/C 171/87

Kohtuasi T-181/08: 16. mail 2008 esitatud hagi — Tay Za versus nõukogu

versus

46

2008/C 171/88

Kohtuasi T-182/08: 16. mail 2008 esitatud hagi — Komisjon versus Atlantic Energy

versus

46

2008/C 171/89

Kohtuasi T-183/08: 16. mail 2008 esitatud hagi — Schuhpark Fascies versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Leder & Schuh (jello SCHUHPARK)

versus

47

2008/C 171/90

Kohtuasi T-187/08: 13. mail 2008 esitatud hagi — Rodd & Gunn Australia versus Siseturu Ühtlustamise Amet (koera kujutis)

versus

47

2008/C 171/91

Kohtuasi T-188/08: 13. mail 2008 esitatud hagi — Infeurope versus komisjon

versus

48

2008/C 171/92

Liidetud kohtuasjad T-490/04 ja T-493/04: Esimese Astme Kohtu 7. mai 2008. aasta määrus — Saksamaa ja Deutsche Post versus komisjon

versus

48

2008/C 171/93

Kohtuasi T-180/06: Esimese Astme Kohtu 5. mai 2008. aasta määrus — Fränkischer Weinbauverband versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Pudeli kuju)

versus

48

2008/C 171/94

Kohtuasi T-17/07: Esimese Astme Kohtu 6. mai 2008. aasta määrus — Torres versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Bodegas Navarro López (CITA DEL SOL)

versus

49

2008/C 171/95

Kohtuasi T-32/07: Esimese Astme Kohtu 14. mai 2008. aasta määrus — Slovakkia versus komisjon

versus

49

2008/C 171/96

Kohtuasi T-501/07: Esimese Astme Kohtu 23. mai 2008. aasta määrus — R.S. Arbeitsschutz versus Siseturu Ühtlustamise Amet — RS Components (RS)

versus

49

2008/C 171/97

Kohtuasi T-30/08: Esimese Astme Kohtu 14. mai 2008. aasta määrus — Winzer Pharma versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Oftaltech (OFTASIL)

versus

49

Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohus

2008/C 171/98

Kohtuasi F-8/08: 22. jaanuaril 2008 esitatud hagi — Renier versus komisjon

versus

50

2008/C 171/99

Kohtuasi F-12/08: 5. veebruaril 2008 esitatud hagi — Nardin versus parlament

versus

50

2008/C 171/00

Kohtuasi F-30/08: 28. veebruaril 2008 esitatud hagi — Nanopoulus versus komisjon

versus

50

2008/C 171/01

Kohtuasi F-35/08: 14. märtsil 2008 esitatud hagi — Pachtidis versus komisjon

versus

51

2008/C 171/02

Kohtuasi F-45/08: 22. aprillil 2008 esitatud hagi — Bernard versus Europol

versus

51

2008/C 171/03

Kohtuasi F-46/08: 6. mail 2008 esitatud hagi — Thoss versus kontrollikoda

versus

51

2008/C 171/04

Kohtuasi F-47/08: 30. aprillil 2008 esitatud hagi — Buschak versus Euroopa Elu-ja Töötingimuste Parandamise Fond

versus

52

2008/C 171/05

Kohtuasi F-48/08: 27. aprillil 2008 esitatud hagi — Ortega Serrano versus komisjon

versus

52

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Kohus

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/1

---

(2008/C 171/01)

Euroopa Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu Teatajas

ELT C 158, 21.6.2008

Eelmised väljaanded

ELT C 142, 7.6.2008

ELT C 128, 24.5.2008

ELT C 116, 9.5.2008

ELT C 107, 26.4.2008

ELT C 92, 12.4.2008

ELT C 79, 29.3.2008

Käesolevad tekstid on kättesaadavad:

| | EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu |
| --- | --- |

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Kohus

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/2

---

Euroopa Kohtu (teine koda) 15. mai 2008. aasta otsus — Hispaania Kuningriik versus Euroopa Liidu Nõukogu

(Kohtuasi C-442/04) (1)

(Kalandus - Määrus (EÜ) nr 1954/2003 - Määrus (EÜ) nr 1415/2004 - Püügikoormuse korraldamine - Maksimaalse aastase püügikoormuse taseme kehtestamine - Võrdlusperiood - Ühenduse kalastuspiirkonnad ja kalavarud - Bioloogiliselt tundlikud piirkonnad - Akt Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi ühinemistingimuste ja asutamislepingutesse tehtavate muudatuste kohta - Õigusvastasuse väide - Vastuvõetavus - Mittediskrimineerimise põhimõte - Võimu kuritarvitamine)

(2008/C 171/02)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Hispaania Kuningriik (esindajad: E. Braquehais Conesa ja A. Sampol Pucurull)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: J. Monteiro ja F. Florindo Gijón)

Kostja toetuseks menetlusse astuja: Euroopa Ühenduste komisjon (esindajad: T. van Rijn ja F. Jimeno Fernández)

Kohtuasja ese

Nõukogu 19. juuli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1415/2004, millega määratakse kindlaks maksimaalne aastane püügikoormus teatavate kalastuspiirkondade ja kalapüügiliikide osas (ELT L 258, lk 1), artiklite 1–6 tühistamine — Mittediskrimineerimise põhimõtte rikkumine — Võimu kuritarvitamine

Resolutiivosa

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Hispaania Kuningriigilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Hispaania Kuningriigilt.

| 3. | Euroopa Ühenduste Komisjon kannab ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Ühenduste Komisjon kannab ise oma kohtukulud.

---

(1)  ELT C 300, 4.12.2004.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/2

---

Euroopa Kohtu (suurkoda) 20. mai 2008. aasta otsus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Euroopa Liidu Nõukogu

(Kohtuasi C-91/05) (1)

(Tühistamishagi - EL artikkel 47 - Ühine välis- ja julgeolekupoliitika - Otsus 2004/833/ÜVJP - Ühismeetme 2002/589/ÜVJP rakendamine - Väike- ja kergrelvade leviku vastane võitlus - Ühenduse volitused - Arengukoostöö poliitika)

(2008/C 171/03)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: P. J. Kuijper, J. Enegren ja M. Petite)

Hageja toetuseks menetlusse astuja: Euroopa Parlament (esindajad: R. Passos, K. Lindahl ja D. Gauci)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: J.-C. Piris, R. Gosalbo Bono, S. Marquardt ja E. Finnegan)

Kostja toetuseks menetlusse astujad: Taani Kuningriik (esindajad: A. Jacobsen, C. Thorning ja L. Lander Madsen), Hispaania Kuningriik (esindaja: N. Díaz Abad), Prantsuse Vabariik (esindajad: G. de Bergues, E. Belliard ja C. Jurgensen), Madalmaade Kuningriik (esindajad: M. de Grave, C. Wissels ja H. G. Sevenster), Rootsi Kuningriik (esindaja: A. Falk), Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (esindajad: R. Caudwell ja E. Jenkinson, keda abistas barrister A. Dashwood)

Kohtuasja ese

Nõue tühistada nõukogu 2. detsembri 2004. aasta otsus 2004/833/ÜVJP ühismeetme 2002/589/ÜVJP rakendamise ja Lääne-Aafrika riikide majandusühendusele antava Euroopa Liidu toetuse kohta seoses kergrelvade moratooriumiga (ELT L 359, lk 65) ning tunnistada õigusvastaseks nõukogu 12. juuli 2002. aasta ühismeede 2002/589/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu osalemist väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses ja millega tunnistatakse kehtetuks ühismeede 1999/34/ÜVJP (EÜT L 191, lk 1; ELT eriväljaanne 18/01, lk 314)

Resolutiivosa

| 1. | Tühistada nõukogu 2. detsembri 2004. aasta otsus 2004/833/ÜVJP ühismeetme 2002/589/ÜVJP rakendamise ja Lääne-Aafrika riikide majandusühendusele antava Euroopa Liidu toetuse kohta seoses kergrelvade moratooriumiga. |
| --- | --- |

1.

Tühistada nõukogu 2. detsembri 2004. aasta otsus 2004/833/ÜVJP ühismeetme 2002/589/ÜVJP rakendamise ja Lääne-Aafrika riikide majandusühendusele antava Euroopa Liidu toetuse kohta seoses kergrelvade moratooriumiga.

| 2. | Euroopa Ühenduste Komisjon ja Euroopa Liidu Nõukogu kannavad ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Ühenduste Komisjon ja Euroopa Liidu Nõukogu kannavad ise oma kohtukulud.

| 3. | Taani Kuningriik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Rootsi Kuningriik, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik ning Euroopa Parlament kannavad ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

3.

Taani Kuningriik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Rootsi Kuningriik, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik ning Euroopa Parlament kannavad ise oma kohtukulud.

---

(1)  ELT C 82, 14.4.2007.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/3

---

Euroopa Kohtu (neljas koda) 15. mai 2008. aasta otsus (Consiglio di Stato (Itaalia) eelotsusetaotlus) — SECAP SpA (C-147/06) versus Comune di Torino, menetluses osalesid: Tecnoimprese Srl, Gambarana Impianti Snc, ICA Srl, Cosmat Srl, Consorzio Ravennate, ARCAS SpA, Regione Piemonte, ja Santorso Soc. coop. arl (C-148/06) versus Comune di Torino, menetluses osalesid Bresciani Bruno Srl, Azienda Agricola Tekno Green Srl, Borio Giacomo Srl, Costrade Srl

(Liidetud kohtuasjad C-147/06 ja C-148/06) (1)

(Ehitustööde riigihanked - Hankelepingute sõlmimine - Põhjendamatult madalad pakkumused - Väljaarvamise kord - Ehitustööde hankelepingud, mis ei ületa direktiivides 93/37/EMÜ ja 2004/18/EÜ ette nähtud piirmäära - Hankija kohustused, mis tulenevad ühenduse õiguse aluspõhimõtetest)

(2008/C 171/04)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Consiglio di Stato

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: SECAP SpA (C-147/06) ja Santorso Soc. coop. arl (C-148/06)

Hagejte toetuseks menetlusse astujad: Tecnoimprese Srl, Gambarana Impianti Snc, ICA Srl, Cosmat Srl, Consorzio Ravennate, ARCAS SpA, Regione Piemonte

Kostja: Comune di Torino

Kostja toetuseks menetlusse astujad: Bresciani Bruno Srl, Azienda Agricola Tekno Green Srl, Borio Giacomo Srl, Costrade Srl

Kohtuasja ese

Eelotsusetaotlus — Consiglio di Stato –Nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/37/EMÜ, millega kooskõlastatakse riiklike ehitustöölepingute sõlmimise kord (EÜT L 199, lk 54; ELT eriväljaanne 06/02, lk 163), artikli 30 lõike 4 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (ELT L 134, lk 114) artikli 55 lõigete 1 ja 2 tõlgendamine — Põhjendamatult madalate hindadega pakkumised — Osalejate ärakuulamisega kontrollimenetluse rakendamise kohustuse ulatus

Resolutiivosa

Asutamisvabadust ja teenuste vaba osutamist puudutavate EÜ asutamislepingu alusnormidega, nagu ka üldise mittediskrimineerimise põhimõttega on vastuolus siseriiklik õigusnorm, mis nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/37/EMÜ, millega kooskõlastatakse riiklike ehitustöölepingute sõlmimise kord, muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1997. aasta direktiiviga 97/52/EÜ, artikli 6 lõike 1 punktis a sätestatud piirmäärast väiksema maksumusega ja teatavat piiriülest huvi kandvate hangete puhul näeb hankijatele ette absoluutse kohustuse, et juhul, kui vastavaks tunnistatud pakkumusi on vähemalt viis, tuleb teostatavate töödega võrreldes põhjendamatult madala maksumusega pakkumused selles õigusnormis ette nähtud matemaatilisest kriteeriumist lähtuvalt automaatselt välja arvata, jätmata hankijale mingit võimalust pakkujatelt täpsustuste küsimise kaudu nende pakkumuste sisu kontrollida. Nii ei oleks see juhul, kui siseriikliku või kohaliku omavalitsuse õigusnormiga või isegi hankija enda aktiga saaks määrata mõistliku piirmäära põhjendamatult madala maksumusega pakkumuste automaatseks väljaarvamiseks, mis oleks õigustatud eriti suure arvu pakkumustega, mis võiks sundida asjaomast hankijat osalejate ärakuulamisega kontrollima nii suurt hulka pakkumusi, et see võiks ületada nende asutuste haldussuutlikkust või niisuguse kontrollimisega kaasneva hilinemise tõttu võiks ohustada kogu projekti elluviimist.

---

(1)  ELT C 143, 17.6.2006.

ELT C 154, 1.7.2006.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/4

---

Euroopa Kohtu (suurkoda) 20. mai 2008. aasta otsus (Hoge Raad der Nederlandeni eelotsusetaotlus — Madalmaad) — Staatssecretaris van Financiën versus Orange European Smallcap Fund N. V.

(Kohtuasi C-194/06) (1)

(EÜ artiklid 56-58 - Kapitali vaba liikumine - Dividendide maksustamine - Teises liikmesriigis saadud dividendidelt teises liikmesriigis kinni peetud maksu tasakaalustamiseks fiskaalsele investeerimisfondile antav maksusoodustus - Selle maksusoodustuse piiramine summaga, mille fondi asukohaliikmesriigi residendist aktsionär, kes on teinud investeeringu, kasutamata vahendajana sellist fondi, võiks topeltmaksustamise vältimise lepingu alusel tulumaksust maha arvata - Selle maksusoodustuse piiramine vastavalt mitteresidendist aktsionäride osalusele fondi kapitalis)

(2008/C 171/05)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hoge Raad der Nederlanden

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Staatssecretaris van Financiën

Kostja: Orange European Smallcap Fund N. V.

Kohtuasja ese

Eelotsusetaotlus — Hoge Raad der Nederlanden — EÜ artikli 56, artikli 57 lõike 1 ja artikli 58 lõike 1 tõlgendamine — Siseriiklikud õigusnormid, mis annavad investeerimisfondile õiguse maksu ümberarvutusele põhjusel, et teises liikmesriigis on dividendidelt maks kinni peetud — Piiramine juhul, kui aktsionärid ei ole Madalmaade residendid või ei ole kohustatud tasuma Madalmaades ettevõtte tulumaksu

Resolutiivosa

| 1. | EÜ artiklitega 56 ja 58 ei ole vastuolus liikmesriigi sellised õigusnormid, nagu on asjassepuutuvad põhikohtuasjas, mis näevad ette selle liikmesriigi territooriumil asutatud fiskaalsetele investeerimisfondidele maksusoodustuse, mis antakse fondi saadud dividendidelt teises liikmesriigis kinni peetud maksu tasakaalustamiseks, kuid piiravad seda maksusoodustust summaga, mille esimesena nimetatud riigi territooriumil elav füüsiline isik oleks samasuguse maksu kinnipidamise tõttu saanud maha arvata selle teise liikmesriigiga sõlmitud topeltmaksustamise vältimise lepingu alusel. |
| --- | --- |

1.

EÜ artiklitega 56 ja 58 ei ole vastuolus liikmesriigi sellised õigusnormid, nagu on asjassepuutuvad põhikohtuasjas, mis näevad ette selle liikmesriigi territooriumil asutatud fiskaalsetele investeerimisfondidele maksusoodustuse, mis antakse fondi saadud dividendidelt teises liikmesriigis kinni peetud maksu tasakaalustamiseks, kuid piiravad seda maksusoodustust summaga, mille esimesena nimetatud riigi territooriumil elav füüsiline isik oleks samasuguse maksu kinnipidamise tõttu saanud maha arvata selle teise liikmesriigiga sõlmitud topeltmaksustamise vältimise lepingu alusel.

| 2. | EÜ artiklitega 56 ja 58 on vastuolus liikmesriigi sellised õigusnormid, nagu on asjassepuutuvad põhikohtuasjas, mis näevad ette selle liikmesriigi territooriumil asutatud fiskaalsetele investeerimisfondidele maksusoodustuse, mis antakse fondi saadud dividendidelt teises liikmesriigis või kolmandas riigis kinni peetud maksu tasakaalustamiseks, kuid piiravad seda maksusoodustust, juhul kui ning niivõrd, kui fondi aktsionäride hulgas on teistes liikmesriikides või kolmandates riikides elavaid või asutatud füüsilisi või juriidilisi isikuid, kuna selline vähendamine seab vahet tegemata halvemasse olukorda kõik nimetatud fondide aktsionärid.
  Selles osas ei oma tähtsust asjaolu, et fiskaalse investeerimisfondi välismaised aktsionärid elavad või on asutatud riigis, millega fondi asukohajärgne liikmesriik on sõlminud lepingu, mis näeb vastastikkuse põhimõttel ette dividendidelt kinnipeetud maksu mahaarvamise. |
| --- | --- |

2.

EÜ artiklitega 56 ja 58 on vastuolus liikmesriigi sellised õigusnormid, nagu on asjassepuutuvad põhikohtuasjas, mis näevad ette selle liikmesriigi territooriumil asutatud fiskaalsetele investeerimisfondidele maksusoodustuse, mis antakse fondi saadud dividendidelt teises liikmesriigis või kolmandas riigis kinni peetud maksu tasakaalustamiseks, kuid piiravad seda maksusoodustust, juhul kui ning niivõrd, kui fondi aktsionäride hulgas on teistes liikmesriikides või kolmandates riikides elavaid või asutatud füüsilisi või juriidilisi isikuid, kuna selline vähendamine seab vahet tegemata halvemasse olukorda kõik nimetatud fondide aktsionärid.

Selles osas ei oma tähtsust asjaolu, et fiskaalse investeerimisfondi välismaised aktsionärid elavad või on asutatud riigis, millega fondi asukohajärgne liikmesriik on sõlminud lepingu, mis näeb vastastikkuse põhimõttel ette dividendidelt kinnipeetud maksu mahaarvamise.

| 3. | Otseinvesteeringuid puudutava kapitali liikumise piiranguga EÜ artikli 57 lõike 1 mõttes on tegemist juhul, kui see puudutab mis tahes liiki investeeringuid, mida teevad füüsilised või juriidilised isikud ning mille eesmärk on luua või säilitada püsivad ja otsesed sidemed kapitali paigutava isiku ja ettevõtja vahel, kelle käsutusse kapital majandustegevuseks antakse. |
| --- | --- |

3.

Otseinvesteeringuid puudutava kapitali liikumise piiranguga EÜ artikli 57 lõike 1 mõttes on tegemist juhul, kui see puudutab mis tahes liiki investeeringuid, mida teevad füüsilised või juriidilised isikud ning mille eesmärk on luua või säilitada püsivad ja otsesed sidemed kapitali paigutava isiku ja ettevõtja vahel, kelle käsutusse kapital majandustegevuseks antakse.

---

(1)  ELT C 178, 29.7.2006.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/4

---

Euroopa Kohtu (neljas koda) 22. mai 2008. aasta otsus — Evonik Degussa GmbH, varem Degussa GmbH versus Euroopa Ühenduste Komisjon, Euroopa Liidu Nõukogu

(Kohtuasi C-266/06 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - Konkurents - Kartellikokkulepe - Metioniiniturg - Trahvid - Määrus nr 17 - Artikli 15 lõige 2 - Seaduse alusel karistamise põhimõte - Faktiliste asjaolude moonutamine - Proportsionaalusse põhimõte - Võrdse kohtlemise põhimõte)

(2008/C 171/06)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Evonik Degussa GmbH, varem Degussa GmbH (esindajad: Rechtsanwälte R. Bechtold, M. Karl ja C. Steinle)

Teised menetlusosalised: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: A. Bouquet, W. Mölls, Rechtsanwalt H.-J. Freund), Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: S. Marquardt, G. Curmi ja M. Simm)

Kohtuasja ese

Apellatsioonkaebus Esimese Astme Kohtu (kolmas koda) 5. aprilli 2006. aasta otsuse peale kohtuasjas T-279/02: Degussa AG vs komisjon, millega Esimese Astme Kohus jättis osaliselt rahuldamata hagi, millega oli palutud tühistada komisjoni 2. juuli 2002. aasta otsus 2003/674/EÜ EÜ artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohaldamise menetluse kohta (EÜT L 255, lk 1) — Metioniiniturgu puudutav kartellikokkulepe — Põhimõttest, mille kohaselt tuleb lähtuda seaduses sätestatud kuritegudest ja karistustest, tulenevad nõuded määruse nr 17/62 artikli 15 lõikes 2 ettenähtud trahvide süsteemi osas

Resolutiivosa

| 1. | Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Evonik Degussa GmbH'lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Evonik Degussa GmbH'lt.

| 3. | Euroopa Liidu Nõukogu kannab oma kohtukulud ise. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Liidu Nõukogu kannab oma kohtukulud ise.

---

(1)  ELT C 190, 12.8.2006.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/5

---

Euroopa Kohtu (suurkoda) 20. mai 2008. aasta otsus (Finanzgericht Kölni (Saksamaa) eelotsusetaotlus) — Brigitte Bosmann versus Bundesagentur für Arbeit — Familienkasse Aachen

(Kohtuasi C-352/06) (1)

(Sotsiaalkindlustus - Peretoetused - Hüvitiste saamise õiguse peatamine - Määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 13 lõike 2 punkt a - Määruse (EMÜ) nr 574/72 artikkel 10 - Kohaldatavad õigusaktid - Hüvitiste maksmine elukohaliikmesriigis, mis ei ole pädev riik)

(2008/C 171/07)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Finanzgericht Köln

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Brigitte Bosmann

Kostja: Bundesagentur für Arbeit — Familienkasse Aachen

Kohtuasja ese

Eelotsusetaotlus — Finanzgericht Köln — Nõukogu 14. juuni 1971. aasta määruse (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate ja nende pereliikmete suhtes (EÜT L 149, lk 2; ELT eriväljaanne 05/01, lk 5) artikli 13 lõike 2 punkti a tõlgendamine — Nõukogu 21. märtsi 1972. aasta määruse (EMÜ) nr 574/72, millega määratakse kindlaks määruse (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate ja nende pereliikmete suhtes rakendamise kord (EÜT L 74, lk 1; ELT eriväljaanne 05/01, lk 83), artikli 10 tõlgendamine — EÜ artikli 9 tõlgendamine — Üldpõhimõtete tõlgendamine — Lapsetoetuse saamise õigus — Elukohariigis makstud hüvitiste maksmise peatamine — Töökohariigis sama liiki toetuste saamise õigus

Resolutiivosa

| 1. | Nõukogu 14. juuni 1971. aasta määruse (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes (muudetud ja ajakohastatud nõukogu 2. detsembri 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 118/97, muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. aprilli 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 647/2005) artikli 13 lõike 2 punktiga a ei ole vastuolus see, kui võõrtöötaja, kes kuulub töökohaliikmesriigi sotsiaalkindlustusskeemi alla, saab elukohaliikmesriigi siseriiklike õigusaktide alusel viimati nimetatud riigis perehüvitisi. |
| --- | --- |

1.

Nõukogu 14. juuni 1971. aasta määruse (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes (muudetud ja ajakohastatud nõukogu 2. detsembri 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 118/97, muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. aprilli 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 647/2005) artikli 13 lõike 2 punktiga a ei ole vastuolus see, kui võõrtöötaja, kes kuulub töökohaliikmesriigi sotsiaalkindlustusskeemi alla, saab elukohaliikmesriigi siseriiklike õigusaktide alusel viimati nimetatud riigis perehüvitisi.

| 2. | Eelotsusetaotluse esitanud kohus peab kindlaks tegema, kas põhikohtuasja hageja olukorras oleva töötaja pöördumine iga tööpäeva lõpus tagasi oma pere elukohta asjaomases liikmesriigis on asjassepuutuv otsustamaks, kas see töötaja täidab asjaomase riigi õigusaktide kohaselt vastava perehüvitise saamise tingimused nimetatud riigis. |
| --- | --- |

2.

Eelotsusetaotluse esitanud kohus peab kindlaks tegema, kas põhikohtuasja hageja olukorras oleva töötaja pöördumine iga tööpäeva lõpus tagasi oma pere elukohta asjaomases liikmesriigis on asjassepuutuv otsustamaks, kas see töötaja täidab asjaomase riigi õigusaktide kohaselt vastava perehüvitise saamise tingimused nimetatud riigis.

---

(1)  ELT C 81, 18.11.2006.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/5

---

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 22. mai 2008. aasta otsus (College van Beroep voor het bedrijfsleveni (Madalmaad) eelotsusetaotlus) — Feinchemie Schwebda GmbH, Bayer CropScience AG versus College voor de toelating van bestrijdingsmiddelen

(Kohtuasi C-361/06) (1)

(Taimekaitsevahendid - Turuleviimise luba - Etofumesaat - Direktiivid 91/414/EMÜ ja 2002/37/EÜ - Määrus (EMÜ) nr 3600/92 - Suulise menetluse uuendamise taotlus)

(2008/C 171/08)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

College van Beroep voor het bedrijfsleven

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: Feinchemie Schwebda GmbH, Bayer CropScience AG

Kostja: College voor de toelating van bestrijdingsmiddelen

Menetluses osales: Agrichem BV

Kohtuasja ese

Eelotsusetaotlus — College van Beroep voor het bedrijfsleven — Komisjoni 3. mai 2002. aasta direktiivi 2002/37/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ toimeaine etofumesaadi lisamisega (EÜT L 117, lk 10; ELT eriväljaanne 03/35, lk 450), artikli 4 lõike 1 tõlgendamine — Liikmesriikide kohustus tunnistada etofumesaati sisaldavale taimekaitsevahendile väljastatud kasutusluba enne 1. septembrit 2003 kehtetuks põhjusel, et kasutusloa omanikul ei ole toimikut, mis vastab direktiivi 91/414/EMÜ (EÜT L 230, lk 1; ELT eriväljaanne 03/11, lk 332) II lisas sätestatud nõuetele, ning tal ei ole ka juurdepääsu sellisele toimikule

Resolutiivosa

Komisjoni 3. mai 2002. aasta direktiivi 2002/37/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ toimeaine etofumesaadi lisamisega, artikli 4 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et see ei kohusta liikmesriike tunnistama etofumesaati sisaldavale taimekaitsevahendile väljastatud luba enne 1. septembrit 2003 kehtetuks põhjusel, et selle loa omanikul ei ole nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta II lisa nõuetele vastavat toimikut ning tal ei ole ka juurdepääsu sellisele toimikule.

---

(1)  ELT C 294, 2.12.2006.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/6

---

Euroopa Kohtu (neljas koda) 15. mai 2008. aasta otsus (Bundesfinanzhof'i (Saksamaa) eelotsusetaotlus) — Lidl Belgium GmbH & Co. KG versus Finanzamt Heilbronn

(Kohtuasi C-414/06) (1)

(Asutamisvabadus - Otsene maksustamine - Ühes liikmesriigis asuva äriühingu teises liikmesriigis asuva püsiva tegevuskoha kahjumi arvesse võtmine)

(2008/C 171/09)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Bundesfinanzhof

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Lidl Belgium GmbH & Co. KG

Vastustaja: Finanzamt Heilbronn

Kohtuasja ese

Eelotsusetaotlus — Bundesfinanzhof — EÜ artiklite 43 ja 56 tõlgendamine — Siseriikliku äriühingu maksustatavast tulust teises liikmesriigis asuvas püsivas tegevuskohas saadud kahjumi mahaarvamine — Teise liikmesriigiga sõlmitud topeltmaksustamise vältimise kahepoolsel lepingul põhineva mahaarvamise tegemisest keeldumine

Resolutiivosa

EÜ artikliga 43 ei ole vastuolus see, kui ühes liikmesriigis asuv äriühing ei või oma maksustatavast summast maha arvata oma teises liikmesriigis asuva püsiva tegevuskohaga seotud kahjumit, kuna topeltmaksustamise vältimise lepingu kohaselt maksustatakse sellise püsiva tegevuskoha tulud viimati nimetatud liikmesriigis, kus tema kahjumit võib püsiva tegevuskoha tulu maksustamise raames tulevaste eelarveaastate osas arvesse võtta.

---

(1)  ELT C 326, 30.12.2006.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/6

---

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 22. mai 2008. aasta otsus (Oberlandesgericht Dresdeni (Saksamaa) eelotsusetaotlus) — Energia juhtimist puudutav menetlus, mis on seotud Citiworks AG-ga ja milles osalesid: Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit als Landesregulierungsbehörde, Flughafen Leipzig/Halle GmbH, Bundesnetzagentur

(Kohtuasi C-439/06) (1)

(Elektrienergia siseturg - Direktiiv 2003/54/EÜ - Artikli 20 lõige 1 - Kolmandate isikute vaba juurdepääs elektrienergia edastus- ja jaotusvõrkudele)

(2008/C 171/10)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Oberlandesgericht Dresdeni (Saksamaa)

Põhikohtuasjas toimuva menetluse pool

Citiworks AG

Menetluses osalesid:

Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit als Landesregulierungsbehörde, Flughafen Leipzig/Halle GmbH, Bundesnetzagentur

Kohtuasja ese

Eelotsusetaotlus — Oberlandesgericht Dresden — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 96/92/EÜ (ELT L 176, lk 37; ELT eriväljaanne 12/02, lk 211) artikli 20 lõike 1 tõlgendamine — Siseriiklikud õigusnormid, mis välistavad selle, et täies ulatuses ettevõtja maal asuvatele võrkudele (Betriebsnetze) kohaldatakse elektri edastamise ja jaotamise võrkudele kolmandate isikute vaba juurdepääsu põhimõtet

Resolutiivosa

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/54/EÜ (mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 96/92/EÜ) artikli 20 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus selline säte nagu 7. juuli 2005. aasta elektri- ja gaasitarnet reguleeriva seaduse, n-ö „energia mõistliku juhtimise seaduse” (Gesetz über die Elektrizitäts- und Gasversorgung (Energiewirtschaftsgesetz)) § 110 lõike 1 punkt 1, mis vabastab teatud energia tarnevõrkude haldurid kolmandatele isikutele vaba juurdepääsu võimaldamise kohustusest seetõttu, et need võrgud asuvad kokkukuuluvas tegevuspiirkonnas ja rahuldavad valdavalt ettevõtja enda või temaga seotud ettevõtjate energiavajadusi.

---

(1)  ELT C 326, 30.12.2006.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/7

---

Euroopa Kohtu (esimene koda) 22. mai 2008. aasta otsus (Cour de cassation eelotsusetaotlus — Prantsusmaa) — Glaxosmithkline, Laboratoires Glaxosmithkline versus Jean-Pierre Rouard

(Kohtuasi C-462/06) (1)

(Määrus (EÜ) nr 44/2001 - II peatüki 5. jagu - Kohtualluvus töölepingute puhul - Nimetatud peatüki 2. jagu - Kohtualluvus erandjuhtudel - Artikli 6 punkt 1 - Kostjate paljusus)

(2008/C 171/11)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Cour de cassation

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: Glaxosmithkline, Laboratoires Glaxosmithkline

Kostja: Jean-Pierre Rouard

Kohtuasja ese

Eelotsusetaotlus — Cour de cassation — Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste [tunnustamise ja] täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT L 12, lk 1; ELT eriväljaanne 19/04, lk 42) artikli 6 punkti 1, artikli 18 punkti 1 ja artikli 19 tõlgendamine — Kohtualluvuse eeskirjad töölepingute puhul — Kolmandates riikides kahe samasse kontserni kuuluva, kuid erinevates liikmesriikides asuva äriühingu heaks töötanud töötaja olukord

Resolutiivosa

Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste [tunnustamise ja] täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades artikli 6 punktis 1 ette nähtud erandliku kohtualluvuse eeskirja ei saa kohaldada nimetatud määruses kohtualluvust töölepingute puhul reguleeriva II peatüki 5. jao alla kuuluvale vaidlusele.

---

(1)  ELT C 326, 30.12.2006.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/7

---

Euroopa Kohtu (neljas koda) 22. mai 2008. aasta otsus (Sąd Okręgowy w Koszalinie (Poola) eelotsusetaotlus) — Halina Nerkowska versus Zakład Ubezpieczeń Społecznych Oddział w Koszalinie

(Kohtuasi C-499/06) (1)

(Sõja või repressioonide tsiviilohvritele makstav invaliidsuspension - Kodakondsusjärgse riigi territooriumil elamise tingimus - EÜ artikli 18 lõige 1)

(2008/C 171/12)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sąd Okręgowy w Koszalinie

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Halina Nerkowska

Kostja: Zakład Ubezpieczeń Społecznych Oddział w Koszalinie

Kohtuasja ese

Eelotsusetaotlus — Sąd Okręgowy w Koszalinie — EÜ artikli 18 tõlgendamine — Sellise siseriikliku õigusnormi vastavus ühenduse õigusele, mis seab sõja või repressioonide tsiviilohvrite kasuks kehtestatud invaliidsuspensioni maksmise sõltuvusse tingimusest, et õigustatud isikute elukoht oleks kodakondsusjärgse riigi territooriumil

Resolutiivosa

EÜ artikli 18 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus liikmesriigi sellised õigusnormid, mille kohaselt viimane keeldub üldiselt ja igal juhul sõja või repressioonide tsiviilohvritele suunatud hüvitise maksmisest vastava liikmesriigi kodanikule üksnes põhjusel, et see kodanik elab kogu hüvitise maksmise ajavahemikul mitte vastava liikmesriigi, vaid mõne teise liikmesriigi territooriumil.

---

(1)  ELT C 20, 27.1.2007.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/8

---

Euroopa Kohtu (kuues koda) 15. mai 2008. aasta otsus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Itaalia Vabariik

(Kohtuasi C-503/06) (1)

(Liikmesriigi kohustuste rikkumine - Direktiiv 79/409/EMÜ - Loodusliku linnustiku kaitse - Loodusliku linnustiku kaitsesüsteemi erandid - Liguuria maakond)

(2008/C 171/13)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindaja: D. Recchia)

Kostja: Itaalia Vabariik (esindajad: I. Braguglia ja avvocato dello Stato G. Fiengo)

Kohtuasja ese

Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Loodusliku linnustiku kaitsesüsteemist erandite lubamisega seotud selliste õigusaktide vastuvõtmine ja kohaldamine Liguuria maakonnas, mis on vastuolus nõukogu 2. aprilli 1979. aasta direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (EÜT L 103, lk 1; ELT eriväljaanne 15/01, lk 98) artiklis 9 kehtestatud tingimustega

Resolutiivosa

| 1. | Kuna Liguuria maakond on seoses loodusliku linnustiku kaitsesüsteemist erandite lubamisega võtnud vastu ja kohaldanud selliseid õigusakte, mis on vastuolus nõukogu 2. aprilli 1979. aasta direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta artiklis 9 kehtestatud tingimustega, on Itaalia Vabariik rikkunud sellest direktiivist tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

1.

Kuna Liguuria maakond on seoses loodusliku linnustiku kaitsesüsteemist erandite lubamisega võtnud vastu ja kohaldanud selliseid õigusakte, mis on vastuolus nõukogu 2. aprilli 1979. aasta direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta artiklis 9 kehtestatud tingimustega, on Itaalia Vabariik rikkunud sellest direktiivist tulenevaid kohustusi.

| 2. | Mõista kohtukulud, k.a. ajutiste meetmete kohaldamise menetlusega seotud kohtukulud välja Itaalia Vabariigilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud, k.a. ajutiste meetmete kohaldamise menetlusega seotud kohtukulud välja Itaalia Vabariigilt.

---

(1)  ELT C 82, 14.4.2007.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/8

---

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 22. mai 2008. aasta otsus (Corte suprema di cassazione (Itaalia) eelotsusetaotlus) — Ampliscientifica Srl, Amplifin SpA versus Ministero dell'Economia e delle Finanze, Agenzia delle Entrate

(Kohtuasi C-162/07) (1)

(Kuues käibemaksudirektiiv - Maksukohustuslased - Artikli 4 lõike 4 teine lõik - Emaettevõtjad ja tütarettevõtjad - Liikmesriigi poolt ühe maksukohustuslase süsteemi rakendamine - Tingimused - Tagajärjed)

(2008/C 171/14)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Corte suprema di cassazione

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: Ampliscientifica Srl, Amplifin SpA

Kostjad: Ministero dell'Economia e delle Finanze, Agenzia delle Entrate

Kohtuasja ese

Eelotsusetaotlus — Corte suprema di cassazione — Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT L 145, lk 1; ELT eriväljaanne 09/01, lk 23) artikli 4 lõike 4 teise lõigu tõlgendamine — „Isikud, kes on õiguslikult iseseisvad, kuid rahaliste, majanduslike ja organisatsiooniliste sidemete kaudu tihedalt üksteisega seotud” — Piisav täpsusaste, mis võimaldab liikmesriikidel kõnealust käibemaksusüsteemi rakendada — Sidemete mõiste — Siseriiklik õigusnorm, mis sätestab sidemete eksisteerimisele minimaalse tähtaja vältimaks õiguste kuritarvitamist

Resolutiivosa

| 1. | Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas artikli 4 lõike 4 teine lõik kujutab endast normi, mille kohaldamine nõuab liikmesriigilt käibemaksu nõuandekomiteega eelnevat konsulteerimist ja selliste siseriiklike õigusnormide vastuvõtmist, mis lubavad riigi territooriumil asuvaid isikuid, eelkõige äriühinguid, kes on õiguslikult iseseisvad ja on majanduslike ning organisatsiooniliste sidemete kaudu seotud, edaspidi mitte käsitleda erinevate käibemaksukohustuslastena, vaid ühe maksukohustuslasena, kellele antakse individuaalne registrinumber ja kes seetõttu ainsana on õigustatud deklaratsioone esitama. Siseriikliku kohtu ülesanne on kontrollida, kas sellised siseriiklikud õigusnormid, mis on kõne all põhikohtuasjas, vastavad neile kriteeriumidele; olgu täpsustatud, et juhul kui ei toimu käibemaksu nõuandekomiteega konsulteerimist, kujutavad siseriiklikud õigusnormid, mis vastavad neile kriteeriumidele, endast õigusnorme, mille vastuvõtmisel on rikutud kuuenda direktiivi artikli 4 lõike 4 teises lõigus sätestatud menetlusnormi. |
| --- | --- |

1.

Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas artikli 4 lõike 4 teine lõik kujutab endast normi, mille kohaldamine nõuab liikmesriigilt käibemaksu nõuandekomiteega eelnevat konsulteerimist ja selliste siseriiklike õigusnormide vastuvõtmist, mis lubavad riigi territooriumil asuvaid isikuid, eelkõige äriühinguid, kes on õiguslikult iseseisvad ja on majanduslike ning organisatsiooniliste sidemete kaudu seotud, edaspidi mitte käsitleda erinevate käibemaksukohustuslastena, vaid ühe maksukohustuslasena, kellele antakse individuaalne registrinumber ja kes seetõttu ainsana on õigustatud deklaratsioone esitama. Siseriikliku kohtu ülesanne on kontrollida, kas sellised siseriiklikud õigusnormid, mis on kõne all põhikohtuasjas, vastavad neile kriteeriumidele; olgu täpsustatud, et juhul kui ei toimu käibemaksu nõuandekomiteega konsulteerimist, kujutavad siseriiklikud õigusnormid, mis vastavad neile kriteeriumidele, endast õigusnorme, mille vastuvõtmisel on rikutud kuuenda direktiivi artikli 4 lõike 4 teises lõigus sätestatud menetlusnormi.

| 2. | Neutraalse maksustamise põhimõttega ei ole vastuolus siseriiklikud õigusnormid, mis kohtlevad erinevalt neid maksukohustuslasi, kes soovivad valikuõiguse alusel kasutada süsteemi, mis lihtsustab käibemaksu deklareerimist ja tasumist vastavalt sellele, kas üksusele või emaettevõtjale kuulub hiljemalt deklaratsiooni esitamise aastale eelneva kalendriaasta alguses rohkem kui 50 % nende isikute aktsiatest või osadest, kellega nad on tihedalt seotud, või vastupidi, täidavad neid tingimusi alles pärast seda kuupäeva. Siseriikliku kohtu ülesanne on kontrollida, kas sellised siseriiklikud õigusnormid, nagu on kõne all põhikohtuasjas, kujutavad endast niisuguseid meetmeid. Pealegi ei ole taolised õigusnormid vastuolus ei õiguse kuritarvituse põhimõtte ega proportsionaalsuse põhimõttega. |
| --- | --- |

2.

Neutraalse maksustamise põhimõttega ei ole vastuolus siseriiklikud õigusnormid, mis kohtlevad erinevalt neid maksukohustuslasi, kes soovivad valikuõiguse alusel kasutada süsteemi, mis lihtsustab käibemaksu deklareerimist ja tasumist vastavalt sellele, kas üksusele või emaettevõtjale kuulub hiljemalt deklaratsiooni esitamise aastale eelneva kalendriaasta alguses rohkem kui 50 % nende isikute aktsiatest või osadest, kellega nad on tihedalt seotud, või vastupidi, täidavad neid tingimusi alles pärast seda kuupäeva. Siseriikliku kohtu ülesanne on kontrollida, kas sellised siseriiklikud õigusnormid, nagu on kõne all põhikohtuasjas, kujutavad endast niisuguseid meetmeid. Pealegi ei ole taolised õigusnormid vastuolus ei õiguse kuritarvituse põhimõtte ega proportsionaalsuse põhimõttega.

---

(1)  ELT C 140, 23.6.2007.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/9

---

Euroopa Kohtu (viies koda) 22. mai 2008. aasta otsus (Vestre Landsreti (Taani) eelotsusetaotlus) — Skatteministeriet versus Ecco Sko A/S

(Kohtuasi C-165/07) (1)

(Ühine tollitariifistik - Kombineeritud nomenklatuur - Tariifne klassifitseerimine - Rubriik 6403 - Nahast pealsetega jalatsid - Rubriik 6404 - Tekstiilpealsetega jalatsid)

(2008/C 171/15)

Kohtumenetluse keel: taani

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Vestre Landsret

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Skatteministeriet

Kostja: Ecco Sko A/S

Kohtuasja ese

Eelotsusetaotlus — Vestre Landsret — Komisjoni 13. oktoobri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 2388/2000 (varem nr 2263/2000) nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 muutmise kohta muudetud nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta I lisa tõlgendamine — Kombineeritud nomenklatuuri grupi 64 lisamärkuse 1, mis lisati komisjoni 23. detsembri 1992. aasta määrusega nr 3800/92, millega muudeti nõukogu määrust nr 2658/87, vastavus sama grupi märkuse 4 punktile a — Kummist, plastist, nahast või komposiitnahast välistaldadega jalatsid — Klassifitseerimine kombineeritud nomenklatuuri rubriiki 6403 (nahast pealsetega jalatsid) või rubriiki 6404 (tekstiilist pealsetega jalatsid)

Resolutiivosa

| 1. | Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta I lisas, muudetud komisjoni 13. oktoobri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 2388/2000, sisalduvat kombineeritud nomenklatuuri tuleb tõlgendada nii, et sellised sandaalid nagu need, mida käsitletakse põhikohtuasjas ja mille välistald on kummist ning mille pealisosa koosneb kahest nahast osast, mis on talla külge liimitud ja omavahel ühendatud takjaribaga varustatud nahast kinnitusrihmadega, kusjuures nahk moodustab ligikaudu 71 protsenti pealsete välispinnast, ja naha all olevast tekstiilist, mis on kohati näha, kuuluvad:






  — | kombineeritud nomenklatuuri rubriiki 6404, kui nende sandaalide pealisosa tekstiil toimib nahatükkide eemaldamise korral pealsetena, see tähendab toetab jalga piisavalt selleks, et selle sandaali kasutaja saaks kõndida; |
| --- | --- | --- |

1.

Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta I lisas, muudetud komisjoni 13. oktoobri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 2388/2000, sisalduvat kombineeritud nomenklatuuri tuleb tõlgendada nii, et sellised sandaalid nagu need, mida käsitletakse põhikohtuasjas ja mille välistald on kummist ning mille pealisosa koosneb kahest nahast osast, mis on talla külge liimitud ja omavahel ühendatud takjaribaga varustatud nahast kinnitusrihmadega, kusjuures nahk moodustab ligikaudu 71 protsenti pealsete välispinnast, ja naha all olevast tekstiilist, mis on kohati näha, kuuluvad:

—

kombineeritud nomenklatuuri rubriiki 6404, kui nende sandaalide pealisosa tekstiil toimib nahatükkide eemaldamise korral pealsetena, see tähendab toetab jalga piisavalt selleks, et selle sandaali kasutaja saaks kõndida;

| — | kombineeritud nomenklatuuri rubriiki 6403, kui nende sandaalide pealisosa tekstiil nahatükkide eemaldamise korral ei toimi pealsetena, see tähendab ei toeta jalga piisavalt selleks, et kasutaja saaks kõndida. |
| --- | --- |

—

kombineeritud nomenklatuuri rubriiki 6403, kui nende sandaalide pealisosa tekstiil nahatükkide eemaldamise korral ei toimi pealsetena, see tähendab ei toeta jalga piisavalt selleks, et kasutaja saaks kõndida.

| 2. | Kombineeritud nomenklatuuri grupi 64 lisamärkus 1, mis lisati määrust nr 2658/87 muutva komisjoni 23. detsembri 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 3800/92, on kooskõlas kombineeritud nomenklatuuri grupi 64 märkuse 4 punktiga a. |
| --- | --- |

2.

Kombineeritud nomenklatuuri grupi 64 lisamärkus 1, mis lisati määrust nr 2658/87 muutva komisjoni 23. detsembri 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 3800/92, on kooskõlas kombineeritud nomenklatuuri grupi 64 märkuse 4 punktiga a.

---

(1)  ELT C 129, 9.6.2007.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/10

---

Euroopa Kohtu (kuues koda) 20. mai 2008. aasta otsus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Belgia Kuningriik

(Kohtuasi C-271/07) (1)

(Liikmesriigi kohustuste rikkumine - Direktiiv 96/61/EÜ - Saastuse kompleksne vältimine ja kontroll - Puudulik ja ebaõige ülevõtmine)

(2008/C 171/16)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: A. Alcover San Pedro ja J.-B. Laignelot)

Kostja: Belgia Kuningriik (esindaja: C. Pochet)

Kohtuasja ese

Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Nõukogu 24. septembri 1996. aasta direktiivi 96/61/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta (EÜT L 257, lk 26; ELT eriväljaanne 15/03, lk 80) artikli 2 (punktid 2, 3, 4, 5, 6, 7, 9, 10 ja 11), artikli 3, artikli 5, artikli 6 (lõige 1), artikli 8, artikli 9 (lõiked 3, 4, 5 ja 6), artikli 10, artikli 12 (lõiked 1 ja 2), artikli 14, artikli 17 (lõige 2) ning I ja IV lisa osaline või ebaõige ülevõtmine või üle võtmata jätmine — Vastavuse puudumine ülevõtmiseks vastuvõetud õigusnormide materiaalse kohaldamisala ja direktiivi materiaalse kohaldamisala vahel — Piirkondlikele ametivõimudele jäetud liiga lai kaalutlusõigus seoses tegevuslubade ja tingimustega, mil loa andmise nõuded tuleb uuesti läbi vaadata ja/või ajakohastada

Resolutiivosa

| 1. | Kuna Belgia Kuningriik on nõukogu 24. septembri 1996. aasta direktiivi 96/61/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta artikli 2 punktid 2–7 ja 9–11, artikli 3, artikli 5, artikli 6 lõike 1, artikli 8, artikli 9 lõiked 3–6, artikli 10, artikli 12 lõike 2, artikli 13 lõiked 1 ja 2, artikli 14 ning I ja IV lisa võtnud üle osaliselt või ebaõigelt, siis on Belgia Kuningriik rikkunud sellest direktiivist tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

1.

Kuna Belgia Kuningriik on nõukogu 24. septembri 1996. aasta direktiivi 96/61/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta artikli 2 punktid 2–7 ja 9–11, artikli 3, artikli 5, artikli 6 lõike 1, artikli 8, artikli 9 lõiked 3–6, artikli 10, artikli 12 lõike 2, artikli 13 lõiked 1 ja 2, artikli 14 ning I ja IV lisa võtnud üle osaliselt või ebaõigelt, siis on Belgia Kuningriik rikkunud sellest direktiivist tulenevaid kohustusi.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Belgia Kuningriigilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Belgia Kuningriigilt.

---

(1)  ELT C 211, 8.9.2007.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/10

---

Euroopa Kohtu (seitsmes koda) 15. mai 2008. aasta otsus (Corte d'appello di Firenze (Itaalia) eelotsusetaotlus) — Nancy Delay versus Università degli studi di Firenze, Istituto nazionale della previdenza sociale (INPS), Itaalia Vabariik

(Kohtuasi C-276/07) (1)

(Töötajate vaba liikumine - Diskrimineerimine kodakondsuse alusel - Vahetuslektorite kategooria - Endised võõrkeele lektorid - Omandatud õiguste tunnustamine)

(2008/C 171/17)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Corte d'appello di Firenze

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Nancy Delay

Kostjad: Università degli studi di Firenze, Istituto nazionale della previdenza sociale (INPS), Itaalia Vabariik

Kohtuasja ese

Eelotsusetaotlus — Corte d'appello di Firenze — EÜ artikli 39 tõlgendamine — Endiste võõrkeele lektorite omandatud õiguste tunnustamine — Teiste liikmesriikidega sõlmitud kultuurivahetuslepingute raames tööle võetud lektorid (lettori di scambio) — Kohtuotsustest C-212/99 ja C-119/04 tulenevate põhimõtete kohaldatavus

Resolutiivosa

EÜ artikli 39 lõikega 2 on vastuolus see, kui vahetuslektori tähtajalise töölepingu keelevaldkonna töötaja ja emakeele spetsialisti tähtajatu töölepinguga asendamisel keeldutakse põhikohtuasja hagejaga sarnases olukorras oleva isiku algsest töölevõtmise kuupäevast alates omandatud õiguste tunnustamisest palga, tööstaaži ja tööandja poolt tehtavate sotsiaalkindlustusmaksete osas, samas kui riigi kodanikust töötaja õigusi oleks sarnases olukorras tunnustatud. Siseriiklik kohus peab kontrollima, kas sellise juhtumiga on tegemist ka põhikohtuasjas.

---

(1)  ELT C 211, 8.9.2007.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/11

---

Euroopa Kohtu (kuues koda) 15. mai 2008. aasta otsus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Rootsi Kuningriik

(Kohtuasi C-341/07) (1)

(Liikmesriigi kohustuste rikkumine - Direktiiv 2004/48/EÜ - Intellektuaalomandi õiguse tagamine - Ettenähtud tähtaja jooksul üle võtmata jätmine)

(2008/C 171/18)

Kohtumenetluse keel: rootsi

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: W. Wils ja P. Dejmek)

Kostja: Rootsi Kuningriik (esindaja: A. Kruse)

Kohtuasja ese

Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/48/EÜ intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta (ELT L 157, lk 45 ja — parandus — L 195, lk 16; eriväljaanne 17/02, lk 32) täitmiseks vajalike normide vastuvõtmata jätmine

Resolutiivosa

| 1. | Kuna Rootsi Kuningriik ei ole vastu võtnud vajalikke õigus- ja haldusnorme Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/48/EÜ intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta täitmiseks, siis on Rootsi Kuningriik rikkunud sellest direktiivist tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

1.

Kuna Rootsi Kuningriik ei ole vastu võtnud vajalikke õigus- ja haldusnorme Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/48/EÜ intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta täitmiseks, siis on Rootsi Kuningriik rikkunud sellest direktiivist tulenevaid kohustusi.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Rootsi Kuningriigilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Rootsi Kuningriigilt.

---

(1)  ELT C 211, 8.9.2007.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/11

---

Euroopa Kohtu (seitsmes koda) 10. aprilli 2008. aasta määrus (Tribunale Amministrativo Regionale per la Lombardia (Itaalia) eelotsusetaotlus) — Termoraggi SpA versus Comune di Monza

(Kohtuasi C-323/07) (1)

(Riigihanked - Asjade ja teenuste riigihange - Hankelepingu sõlmimine hankemenetlust korraldamata - Hankelepingu sõlmimine kohaliku omavalitsusüksuse poolt sellise ettevõtjaga, kelles tal on osalus)

(2008/C 171/19)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo Regionale per la Lombardia

Pooled

Hageja: Termoraggi SpA

Kostja: Comune di Monza

Menetlusse astuja: Acqua Gas Azienda Municipale (AGAM)

Kohtuasja ese

Eelotsusetaotlus — Tribunale Amministrativo Regionale per la Lombardia — Nõukogu 18. juuni 1992. aasta direktiivi 92/50/EMÜ, millega kooskõlastatakse riiklike teenuslepingute sõlmimise kord (EÜT L 209, lk 1; ELT eriväljaanne 06/01, lk 322) artikli 6 tõlgendamine — Kohaldamisala — Liikmesriigi õigusnormid, mille alusel teatavate ühiskondlike hoonete kütteseadmete haldusleping sõlmitakse munitsipaalettevõtjaga ilma selles direktiivis ettenähtud hankelepingute sõlmimise korda järgimata

Resolutiivosa

Nõukogu 18. juuni 1992. aasta direktiiv 92/50/EMÜ, millega kooskõlastatakse riiklike teenuslepingute sõlmimise kord ja 14. juuni 1993. aasta direktiiv 93/36/EMÜ millega kooskõlastatakse riiklike tarnelepingute sõlmimise kord, ei ole kohaldatavad hankelepingule, mis on sõlmitud kohaliku omavalitsusüksuse ja viimasest õiguslikult eraldiseisva isiku vahel eeldusel, et see kohalik omavalitsusüksus omab kõnealuse isiku üle samasugust kontrolli kui omaenda asutuste üle ja põhiosa selle isiku tegevusest toimub selle omavalitusüksuse või nende omavalitsusüksuste heaks, kellele kuulub osalus selles isikus.

Direktiivi 92/50 artikkel 6 on kohaldatav üksnes juhul, kui on olemas avaldatud õigus- või haldusnormid, mis annavad sõlmitud lepingu eseme osas ainuõiguse isikule, kellega leping sõlmitakse.

---

(1)  ELT C 235, 6.10.2007.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/12 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/12

---

Gateway, Inc. 13. veebruaril 2008 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu 27. novembri 2007. aasta otsuse peale kohtuasjas T-434/05: Gateway, Inc versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

(Kohtuasi C-57/08 P)

(2008/C 171/20)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: Gateway, Inc. (esindaja: solicitor C. R. Jones)

Teised menetluspooled: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused), Fujitsu Siemens Computers GmbH

Apellandi nõuded

Apellant palub Euroopa Kohtul:

| — | tühistada Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda) 27. novembri 2007. aasta otsus kohtuasjas T-434/05; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda) 27. novembri 2007. aasta otsus kohtuasjas T-434/05;

| — | rahuldada tervikuna vastulause, mille apellant on esitanud taotletud kaubamärgi registreerimise kohta; |
| --- | --- |

—

rahuldada tervikuna vastulause, mille apellant on esitanud taotletud kaubamärgi registreerimise kohta;

| — | mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt.

Väited ja peamised argumendid

Apellant väidab, et Esimese Astme Kohus tegi järgmised vead:

| a) | Mõistetel „media gateway” ja „gateway” on infotehnoloogiaturul väga eriline tähendus, tähistades eriomast tüüpi seadmeid, mis muundavad protokolli või formaadi teiseks protokolliks või formaadiks. Esimese Astme Kohus leidis vääralt, et juhul, kui taotletud kaubamärgi üheks osaks on „gateway”, kirjeldab see mõiste kõiki vaidlustatud nimetuse poolt hõlmatud kaupu või teenuseid, samas kui nimekirjas ei ole esitatud ühtki vaidlustatud kaubamärgiga hõlmatud kaupa või teenust „media gateway” või „gateway”. |
| --- | --- |

a)

Mõistetel „media gateway” ja „gateway” on infotehnoloogiaturul väga eriline tähendus, tähistades eriomast tüüpi seadmeid, mis muundavad protokolli või formaadi teiseks protokolliks või formaadiks. Esimese Astme Kohus leidis vääralt, et juhul, kui taotletud kaubamärgi üheks osaks on „gateway”, kirjeldab see mõiste kõiki vaidlustatud nimetuse poolt hõlmatud kaupu või teenuseid, samas kui nimekirjas ei ole esitatud ühtki vaidlustatud kaubamärgiga hõlmatud kaupa või teenust „media gateway” või „gateway”.

| b) | Esimese Astme Kohus eksis asjaomase avalikkuse määratlusel, kui leidis, et see koosneb üksnes tarbijatest, kes ostavad arvutikaupu ja -teenuseid, mitte kõigi nende kaupade ja teenuste tarbijatest, mis kannavad vaidlustatud nimetust. |
| --- | --- |

b)

Esimese Astme Kohus eksis asjaomase avalikkuse määratlusel, kui leidis, et see koosneb üksnes tarbijatest, kes ostavad arvutikaupu ja -teenuseid, mitte kõigi nende kaupade ja teenuste tarbijatest, mis kannavad vaidlustatud nimetust.

| c) | Esimese Astme Kohus leidis vääralt, et vastandatud kaubamärgid ei ole visuaalselt, foneetiliselt ega kontseptuaalselt sarnased. |
| --- | --- |

c)

Esimese Astme Kohus leidis vääralt, et vastandatud kaubamärgid ei ole visuaalselt, foneetiliselt ega kontseptuaalselt sarnased.

| d) | Esimese Astme Kohus leidis vääralt, et kaks vastandatud sõnamärki on sarnased ainult juhul, kui mitmeosalisest sõnamärgist jäävas visuaalses, foneetilises või kontseptuaalses tervikmuljes domineerib varasemas kaubamärgis kujutaud osa. |
| --- | --- |

d)

Esimese Astme Kohus leidis vääralt, et kaks vastandatud sõnamärki on sarnased ainult juhul, kui mitmeosalisest sõnamärgist jäävas visuaalses, foneetilises või kontseptuaalses tervikmuljes domineerib varasemas kaubamärgis kujutaud osa.

| e) | Esimese Astme Kohus ei pidanud vastandatud kaubamärkide sarnasuse hindamisel piisavalt oluliseks, et „gateway” omab asjaomase avalikkuse seas informaatikakaupade ja -teenuste suhtes apellandi varasema kaubamärgina eristusvõimet. |
| --- | --- |

e)

Esimese Astme Kohus ei pidanud vastandatud kaubamärkide sarnasuse hindamisel piisavalt oluliseks, et „gateway” omab asjaomase avalikkuse seas informaatikakaupade ja -teenuste suhtes apellandi varasema kaubamärgina eristusvõimet.

| f) | Esimese Astme Kohus ei arvestanud piisavalt sellega, et tugeva eristusvõimega kaubamärgid on kas per se või oma maine tõttu tugevama kaitse all kui kaubamärgid, millel on väiksem eristusvõime. |
| --- | --- |

f)

Esimese Astme Kohus ei arvestanud piisavalt sellega, et tugeva eristusvõimega kaubamärgid on kas per se või oma maine tõttu tugevama kaitse all kui kaubamärgid, millel on väiksem eristusvõime.

| g) | Esimese Astme Kohus leidis vääralt, et „gateway” ei oma taotletavas kaubamärgis iseseisvat eristusfunktsiooni. |
| --- | --- |

g)

Esimese Astme Kohus leidis vääralt, et „gateway” ei oma taotletavas kaubamärgis iseseisvat eristusfunktsiooni.

| h) | Esimese Astme Kohus leidis vääralt, et segiajamise tõenäosus esineb ainult juhul, kui mitmeosalisest tähisest jäävat tervikmuljet domineerib varasemas kaubamärgis kujutaud osa. |
| --- | --- |

h)

Esimese Astme Kohus leidis vääralt, et segiajamise tõenäosus esineb ainult juhul, kui mitmeosalisest tähisest jäävat tervikmuljet domineerib varasemas kaubamärgis kujutaud osa.

| i) | Esimese Astme Kohus ei hinnanud nõuetekohaselt sõna „gateway” võimalikku visuaalset, foneetilist ja kontseptuaalset mõju asjaomaste kaupade ja teenuste keskmisele tarbijale juhul, kui see osa on taotletud kaubamärgi üheks osaks. |
| --- | --- |

i)

Esimese Astme Kohus ei hinnanud nõuetekohaselt sõna „gateway” võimalikku visuaalset, foneetilist ja kontseptuaalset mõju asjaomaste kaupade ja teenuste keskmisele tarbijale juhul, kui see osa on taotletud kaubamärgi üheks osaks.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/12 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/12

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Bundesfinanzhof 2. aprillil 2008 — J. E. Tyson Parketthandel GmbH hanse j. versus Hauptzollamt Bremen

(Kohtuasi C-134/08)

(2008/C 171/21)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Bundesfinanzhof

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: J. E. Tyson Parketthandel GmbH hanse j.

Vastustaja: Hauptzollamt Bremen

Eelotsuse küsimused

Kas nõukogu 8. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2193/2003, millega kehtestatakse täiendavad tollimaksud teatavatele Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodetele (1) artikli 4 lõiget 2 tuleb tõlgendada vastuolus selle sõnastusega nii, et täiendavat tollimaksu ei määrata toodetele, mille puhul on tõendatud, et need on täiendava tollimaksu esmakordse kohaldamise ajahetkel teel ühendusse ning mille sihtkohta ei saa muuta?

---

(1)  ELT 2003, L 328, lk 3; ELT eriväljaanne 2/15, lk 6.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/13 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/13

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Bundesverwaltungsgericht (Saksamaa) 3. aprillil 2008 — Janko Rottmann versus Freistaat Bayern

(Kohtuasi C-135/08)

(2008/C 171/22)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Bundesverwaltungsgericht

Põhikohtuasja pooled

Kassatsioonkaebuse esitaja: Janko Rottmann

Vastustaja: Freistaat Bayern

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas ühenduse õigusega on vastuolus liidu kodakondsuse (ja sellega seotud õiguste ning põhivabaduste) kaotamine, mis tuleneb sellest, et siseriikliku (Saksa) õiguse kohaselt pettuse teel saadud liikmesriigi (Saksamaa) kodakondsuse õiguspärane äravõtmine toob koostoimel teise liikmesriigi (Austria) siseriikliku kodakondsuse õigusega — nagu kaebuse esitaja juhtumil, kui ei taastu esialgne Austria kodakondsus — kaasa kodakondsuseta isiku staatuse? |
| --- | --- |

1.

Kas ühenduse õigusega on vastuolus liidu kodakondsuse (ja sellega seotud õiguste ning põhivabaduste) kaotamine, mis tuleneb sellest, et siseriikliku (Saksa) õiguse kohaselt pettuse teel saadud liikmesriigi (Saksamaa) kodakondsuse õiguspärane äravõtmine toob koostoimel teise liikmesriigi (Austria) siseriikliku kodakondsuse õigusega — nagu kaebuse esitaja juhtumil, kui ei taastu esialgne Austria kodakondsus — kaasa kodakondsuseta isiku staatuse?

| 2. | Kui esimesele küsimusele vastatakse jaatavalt:
  Kas liikmesriik (Saksamaa), mis on andnud liidu kodanikule kodakondsuse naturalisatsiooni korras ning soovib pettuse teel saadud kodakondsuse taas ära võtta, peab loobuma ühenduse õigust arvestades kodakondsuse äravõtmisest kas täielikult või osaliselt, kui või niikaua kui selle tagajärjeks oleks esimeses eelotsuse küsimuses kirjeldatud liidu kodakondsuse (ja sellega seotud õiguste ning põhivabaduste) kaotamine või on teine liikmesriik (Austria), mille kodakondsus kaebajal eelnevalt oli, kohustatud oma siseriiklikku õigust ühenduse õigusele vastavalt tõlgendama ja kohaldama või ka kohandama nii, et sellist õiguslikku tagajärge ei tekiks? |
| --- | --- |

2.

Kui esimesele küsimusele vastatakse jaatavalt:

Kas liikmesriik (Saksamaa), mis on andnud liidu kodanikule kodakondsuse naturalisatsiooni korras ning soovib pettuse teel saadud kodakondsuse taas ära võtta, peab loobuma ühenduse õigust arvestades kodakondsuse äravõtmisest kas täielikult või osaliselt, kui või niikaua kui selle tagajärjeks oleks esimeses eelotsuse küsimuses kirjeldatud liidu kodakondsuse (ja sellega seotud õiguste ning põhivabaduste) kaotamine või on teine liikmesriik (Austria), mille kodakondsus kaebajal eelnevalt oli, kohustatud oma siseriiklikku õigust ühenduse õigusele vastavalt tõlgendama ja kohaldama või ka kohandama nii, et sellist õiguslikku tagajärge ei tekiks?

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/13 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/13

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Tallinna Halduskohus (Eesti Vabariik) 7. aprillil 2008 — Rakvere Lihakombinaat AS versus Põllumajandusministeerium, Maksu- ja Tolliameti Ida maksu- ja tollikeskus

(Kohtuasi C-140/08)

(2008/C 171/23)

Kohtumenetluse keel: eesti keel

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tallinna Halduskohus

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Rakvere Lihakombinaat AS

Kostja: Põllumajandusministeerium, Maksu- ja Tolliameti Ida maksu- ja tollikeskus

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas külmutatud kana mehaanilisel konditustamisel saadav lihamass (lihamassi on esmakordselt defineeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. a määruse (EÜ) nr. 853/2004 (1), millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni eeskirjad, I lisa p-s 1.14) tuleb 1. mai 2004. a seisuga liigitada Nõukogu 23. juuli 1987. a määruse (EMÜ) nr. 2658/87 (2) tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta I lisas KN koodi 0207 14 10 või KN koodi 0207 14 99 alla ? |
| --- | --- |

1.

Kas külmutatud kana mehaanilisel konditustamisel saadav lihamass (lihamassi on esmakordselt defineeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. a määruse (EÜ) nr. 853/2004 (1), millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni eeskirjad, I lisa p-s 1.14) tuleb 1. mai 2004. a seisuga liigitada Nõukogu 23. juuli 1987. a määruse (EMÜ) nr. 2658/87 (2) tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta I lisas KN koodi 0207 14 10 või KN koodi 0207 14 99 alla ?

| 2. | Kui küsimuses 1. kirjeldatud toode tuleb liigitada KN koodi 0207 14 10 alla, taotleda eelotsust järgmistes küsimustes:






  2.1 | Kas Komisjoni määruse (EÜ) nr. 1972/2003 (3) artikli 4 lõiked 1 ja 2 välistavad ettevõtja üleliigse laovaru suuruse kindlakstegemise selliselt, et automaatselt arvestatakse üleliigsest laovarust maha (loetakse ülekandevaruks) ettevõtja 2004. a 1. maile eelnenud nelja tegutsemisaasta keskmine laovaru 1. mai seisuga, mida suurendatakse 1,2 korda?
  Kui vastus on jaatav, siis kas vastus oleks teistsugune, kui ülekandevaru ja üleliigse laovaru suuruse määramisel on võimalik arvesse võtta ka ettevõtja tootmis-, töötlemis- või müügimahu kasvu, põllumajandustoote lõppvalmimistähtaega, laovarude tekkimise aega, samuti ettevõtjast mitteolenevaid muid asjaolusid? |
| --- | --- | --- |

2.

Kui küsimuses 1. kirjeldatud toode tuleb liigitada KN koodi 0207 14 10 alla, taotleda eelotsust järgmistes küsimustes:

2.1

Kas Komisjoni määruse (EÜ) nr. 1972/2003 (3) artikli 4 lõiked 1 ja 2 välistavad ettevõtja üleliigse laovaru suuruse kindlakstegemise selliselt, et automaatselt arvestatakse üleliigsest laovarust maha (loetakse ülekandevaruks) ettevõtja 2004. a 1. maile eelnenud nelja tegutsemisaasta keskmine laovaru 1. mai seisuga, mida suurendatakse 1,2 korda?

Kui vastus on jaatav, siis kas vastus oleks teistsugune, kui ülekandevaru ja üleliigse laovaru suuruse määramisel on võimalik arvesse võtta ka ettevõtja tootmis-, töötlemis- või müügimahu kasvu, põllumajandustoote lõppvalmimistähtaega, laovarude tekkimise aega, samuti ettevõtjast mitteolenevaid muid asjaolusid?

| 2.2 | Kas Komisjoni määruse (EÜ) nr. 1972/2003 eesmärgiga on kooskõlas üleliigse laovaru tasu sissenõudmine ka juhul, kui ettevõtjal tuvastatakse 1. mai 2004. a seisuga üleliigne laovaru, kuid ettevõtja tõendab, et ta üleliigse laovaru turustamisest pärast 1. maid 2004. a hinnavahe näol reaalset kasu ei saanud? |
| --- | --- |

2.2

Kas Komisjoni määruse (EÜ) nr. 1972/2003 eesmärgiga on kooskõlas üleliigse laovaru tasu sissenõudmine ka juhul, kui ettevõtjal tuvastatakse 1. mai 2004. a seisuga üleliigne laovaru, kuid ettevõtja tõendab, et ta üleliigse laovaru turustamisest pärast 1. maid 2004. a hinnavahe näol reaalset kasu ei saanud?

---

(1)  ELT L 139, lk 55; ELT eriväljaanne 03/45, lk 14.

(2)  EÜT L 256, lk 1; ELT eriväljaanne 02/02, lk 382.

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1972/2003, 10. november 2003, Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisel põllumajandustoodetega kauplemise suhtes võetavate üleminekumeetmete kohta; ELT L 293, lk 3; ELT eriväljaanne 03/40, lk 474.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/14 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/14

---

8. aprillil 2008 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Soome Vabariik

(Kohtuasi C-144/08)

(2008/C 171/24)

Kohtumenetluse keel: soome

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: I. Koskinen ja D. Triantafyllou)

Kostja: Soome Vabariik

Hageja nõuded

| — | Tuvastada, et kuna Soome Vabariik kasutab teatavate transpordivahendite ajutise impordi korral võimaliku maksuvabastuse võimaldamisel mittetäielikku alalise elukoha mõistet, on Soome Vabariik jätnud täitmata nõukogu 28. märtsi 1983. aasta direktiivi 83/182/EMÜ (1) ühest liikmesriigist teise ajutiselt imporditud teatavate transpordivahendite maksuvabastuse kohta ühenduses artikli 7 lõikest 1 tulenevad kohustused; |
| --- | --- |

—

Tuvastada, et kuna Soome Vabariik kasutab teatavate transpordivahendite ajutise impordi korral võimaliku maksuvabastuse võimaldamisel mittetäielikku alalise elukoha mõistet, on Soome Vabariik jätnud täitmata nõukogu 28. märtsi 1983. aasta direktiivi 83/182/EMÜ (1) ühest liikmesriigist teise ajutiselt imporditud teatavate transpordivahendite maksuvabastuse kohta ühenduses artikli 7 lõikest 1 tulenevad kohustused;

| — | mõista kohtukulud välja Soome Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Soome Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Seoses võimaliku maksuvabastuse võimaldamisega on direktiivi 83/182/EMÜ artikli 7 lõikes 1 sätestatud alaline elukoht, mille alusel määratakse see liikmesriik, kus transpordivahendile kohaldatakse ajutise impordi protseduuri ja see liikmesriik, kellel on kõnealuse transpordivahendi maksustamise õigus. Direktiivi 83/182/EMÜ artikli 7 lõige 1 näeb ette teatavad erandid reeglist, mille kohaselt tähendab alaline elukoht kohta, kus isik tavaliselt elab kalendriaasta jooksul vähemalt 185 päeva. Eelkõige täpsustab artikli 7 lõike 1 teine lõik, et kui isiku tööalased ja isiklikud sidemed on eri kohtades ning ta elab seetõttu järgemööda kahes või enamas liikmesriigis asuvates eri kohtades, loetakse tema alaliseks elukohaks isiklike sidemetega seotud kohta, kui ta sinna korrapäraselt tagasi pöördub. Otsesõnu on siiski täpsustatud, et viimati nimetatud tingimus ei pea olema täidetud, kui isik elab liikmesriigis kindla kestusega ülesande täitmiseks.

Soome õigus näeb sellise korrapärase tagasipöördumise tingimuse ette ka sel juhul, kui isik elab liikmesriigis kindla kestusega ülesande täitmiseks. Seega ei ole Soome direktiivi 83/182/EMÜ artikli 7 lõiget 1 nõuetekohaselt siseriiklikku õigusesse üle võtnud.

---

(1)  EÜT L 105, lk 59, ELT eriväljaanne 09/01, lk 112.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/14 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/14

---

Efkon AG 3. aprillil 2008 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (viies koda) 22. jaanuari 2008. aasta otsuse peale kohtuasjas T-298/04: Efkon AG versus Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu

(Kohtuasi C-146/08 P)

(2008/C 171/25)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Efkon AG (esindaja: Rechtsanwalt M. Novak)

Teised menetluspooled: Euroopa Parlament, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjon

Hageja nõuded

| — | Tühistada Esimese Astme Kohtu 22. jaanuari 2008. aasta otsus kohtuasjas T-298/04 õigusvastasuse tõttu ning viia läbi korrakohane menetlus ning teha seaduslik otsus; |
| --- | --- |

—

Tühistada Esimese Astme Kohtu 22. jaanuari 2008. aasta otsus kohtuasjas T-298/04 õigusvastasuse tõttu ning viia läbi korrakohane menetlus ning teha seaduslik otsus;

| — | tühistada hagis viidatud direktiivi vaidlustatud säte ning mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

tühistada hagis viidatud direktiivi vaidlustatud säte ning mõista kohtukulud välja kostjalt.

| — | Lisaks tuvastada, et 22. jaanuari 2008. aasta otsus, mis tehti 21. juulil 2004 esitatud hagi läbivaatamise tulemusel, kujutab endast menetluse liiga pika kestvuse tõttu EIK artikli 6 rikkumist ning juba sellel alusel tuleb tagada hagejale õiguskaitse. |
| --- | --- |

—

Lisaks tuvastada, et 22. jaanuari 2008. aasta otsus, mis tehti 21. juulil 2004 esitatud hagi läbivaatamise tulemusel, kujutab endast menetluse liiga pika kestvuse tõttu EIK artikli 6 rikkumist ning juba sellel alusel tuleb tagada hagejale õiguskaitse.

Väited ja peamised argumendid

Apellatsioonkaebuse esitaja rajab Esimese Astme Kohtu otsuse peale esitatud apellatsioonkaebuse EÜ artikli 230 lõike 4 valele tõlgendamisele ning menetluse jooksul tehtud menetlusvigadele.

Esimese Astme Kohus jättis hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata, kuna vaidlustatud õigusakt ei puuduta hagejat otseselt ja isiklikult EÜ artikli 230 lõike 4 tähenduses.

See õiguslik seisukoht on väär. Esimese Astme Kohus eirab fakti, et just intellektuaalõiguste (mittemateriaalsed õigused) rikkumine toob iseenesest kaasa selle, et ollakse isiklikult ja otseselt puudutatud, mis tähendab et ollakse isiklikult ja otseselt puudutatud EÜ artikli 230 neljanda lõigu tähenduses. Patendi olemus seisneb selles, et konkreetsele õigussubjektile antakse ajaliselt piiratud ainuõigus. Sellist õigust saab loogiliselt vaadatuna anda vaid konkreetsele õigussubjektile. Ühelgi teisel isikul ei ole sellist õigust, mistõttu ühenduse õigusnormiga sellise õiguse rikkumine tähendab seda, et isik on kindlasti otseselt ja isiklikult puudutatud.

Asjakohane ei ole Esimese Astme Kohtu argument, et lisaks apellatsioonkaebuse esitajale on veel teisi elektrooniliste kiirteemaksusüsteemide pakkujaid, kes olid sarnaselt apellatsioonkaebuse esitajale puudutatud ning seetõttu ei saa väita, et ollakse isiklikult ja otseselt puudutatud. Asjaolu, et ollakse isiklikult ja otseselt puudutatud EÜ artikli 230 neljanda lõigu tähenduses, ei saa välistada sellega, et vaidlustatud õigusaktil on ka teisi puudutatud isikuid, isegi kui neil patenti ei olnud.

Õiguse olla ära kuulatud rikkumine seisneb selles, et kohus ei võtnud vastu apellatsioonkaebuse esitaja tõendit, millest nähtub, et ta on loonud ISO-CALM-infrapunastandardi, mille eest on saanud riigilt auhinna. Lõpuks ei saa nõustuda ka nelja aasta pikkuse menetlusega, mis kujutab endast menetlusnormi rasket rikkumist.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/15 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/15

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Arbeitsgericht Hamburg (Saksamaa) 10. aprillil 2008 — Jürgen Römer versus Freie und Hansestadt Hamburg

(Kohtuasi C-147/08)

(2008/C 171/26)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Arbeitsgericht Hamburg (Saksamaa)

Põhikohtuasja pooled

Hageja/Kaebuse esitaja: Jürgen Römer

Kostja/Vastustaja: Freie und Hansestadt Hamburg

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Freie und Hansestadt Hamburgi 1. Ruhegeldgesetz'iga (esimene pensioniseadus, edaspidi „1. RGG”) kehtestatud endiste avalike teenistujate ja töötajate ning nende leskede lisapensioniskeemist makstavate pensionide puhul on tegemist „riigiabi- või samalaadsetest kavadest, kaasa arvatud riigi sotsiaalkindlustus- või sotsiaalkaitsekavadest tehtavate maksetega” nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (1) (edaspidi „direktiiv”), artikli 3 lõike 3 tähenduses, mille tagajärjeks on see, et viidatud direktiivi ei kohaldata 1. RGG kohaldamisvaldkonnas? |
| --- | --- |

1.

Kas Freie und Hansestadt Hamburgi 1. Ruhegeldgesetz'iga (esimene pensioniseadus, edaspidi „1. RGG”) kehtestatud endiste avalike teenistujate ja töötajate ning nende leskede lisapensioniskeemist makstavate pensionide puhul on tegemist „riigiabi- või samalaadsetest kavadest, kaasa arvatud riigi sotsiaalkindlustus- või sotsiaalkaitsekavadest tehtavate maksetega” nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (1) (edaspidi „direktiiv”), artikli 3 lõike 3 tähenduses, mille tagajärjeks on see, et viidatud direktiivi ei kohaldata 1. RGG kohaldamisvaldkonnas?

| 2. | Juhul kui esimesele küsimusele vastatakse eitavalt, siis:






  2.1. | kas 1. RGG-s sisalduvate õigusnormide puhul, mis teevad penisoni suuruse arvutamisel vahet ühelt poolt abielus pensionisaajate ja teiselt poolt ülejäänud pensionisaajate vahel, pannes abielus pensionisaajad soodsamasse olukorda võrreldes eelkõige isikutega, kes registreerivad oma kooselu samasoolise partneriga Saksamaa Liitvabariigi Gesetz über die Eingetragene Lebenspartnerschaft'i (registreeritud kooselu seadus) (edaspidi „kooselu samasoolise isikuga”) alusel, on tegemist direktiivi 22. põhjenduses sätestatud „õigusnormidega perekonnaseisu ning sellest sõltuvate soodustuste kohta”? |
| --- | --- | --- |

2.

Juhul kui esimesele küsimusele vastatakse eitavalt, siis:

2.1.

kas 1. RGG-s sisalduvate õigusnormide puhul, mis teevad penisoni suuruse arvutamisel vahet ühelt poolt abielus pensionisaajate ja teiselt poolt ülejäänud pensionisaajate vahel, pannes abielus pensionisaajad soodsamasse olukorda võrreldes eelkõige isikutega, kes registreerivad oma kooselu samasoolise partneriga Saksamaa Liitvabariigi Gesetz über die Eingetragene Lebenspartnerschaft'i (registreeritud kooselu seadus) (edaspidi „kooselu samasoolise isikuga”) alusel, on tegemist direktiivi 22. põhjenduses sätestatud „õigusnormidega perekonnaseisu ning sellest sõltuvate soodustuste kohta”?

| 2.2. | Juhul, kui eelmisele küsimusele vastatakse jaatavalt, siis:
  kas see tähendab seda, et kuigi selles direktiivis endas ei sisaldu direktiivi 22. põhjendusele vastavaid kohaldamisala piiranguid, ei kohaldata seda direktiivi 1. RGG-s sisalduvate õigusnormide suhtes? |
| --- | --- |

2.2.

Juhul, kui eelmisele küsimusele vastatakse jaatavalt, siis:

kas see tähendab seda, et kuigi selles direktiivis endas ei sisaldu direktiivi 22. põhjendusele vastavaid kohaldamisala piiranguid, ei kohaldata seda direktiivi 1. RGG-s sisalduvate õigusnormide suhtes?

| 3. | Juhul, kui küsimustele 2.1. või 2.2. vastatakse eitavalt, siis:
  kas 1. RGG §-i 10 lõige 6, mille kohaselt abielus pensionisaajate, kes ei ela alaliselt lahus, pensioni arvutamise teoreetiliseks aluseks on (maksukohustuslasele soodsam) maksukategooria III/0, samas kui kõigi teiste pensionisaajate, pensioni arvutamise teoreetiliseks aluseks on seevastu (maksukohustuslasele ebasoodsam) maksukategooria I, rikub viidatud direktiivi artiklit 1 koosmõjus direktiivi artikliga 2 ja artikli 3 lõike 1 punktiga c sellise pensionisaaja suhtes, kes elab koos samasoolise isikuga ega ela temast alaliselt lahus? |
| --- | --- |

3.

Juhul, kui küsimustele 2.1. või 2.2. vastatakse eitavalt, siis:

kas 1. RGG §-i 10 lõige 6, mille kohaselt abielus pensionisaajate, kes ei ela alaliselt lahus, pensioni arvutamise teoreetiliseks aluseks on (maksukohustuslasele soodsam) maksukategooria III/0, samas kui kõigi teiste pensionisaajate, pensioni arvutamise teoreetiliseks aluseks on seevastu (maksukohustuslasele ebasoodsam) maksukategooria I, rikub viidatud direktiivi artiklit 1 koosmõjus direktiivi artikliga 2 ja artikli 3 lõike 1 punktiga c sellise pensionisaaja suhtes, kes elab koos samasoolise isikuga ega ela temast alaliselt lahus?

| 4. | Juhul kui esimesele küsimusele või küsimusele 2.2. vastatakse jaatavalt või kolmandale küsimusele vastatakse eitavalt, siis:
  kas 1. RGG §-i 10 lõige 6 rikub eespool kolmandas küsimuses kirjeldatud õigusnormi tõttu, või täpsemalt selle õiguslike tagajärgede tõttu EÜ artiklit 141 või mõnd ühenduse õiguse üldpõhimõtet? |
| --- | --- |

4.

Juhul kui esimesele küsimusele või küsimusele 2.2. vastatakse jaatavalt või kolmandale küsimusele vastatakse eitavalt, siis:

kas 1. RGG §-i 10 lõige 6 rikub eespool kolmandas küsimuses kirjeldatud õigusnormi tõttu, või täpsemalt selle õiguslike tagajärgede tõttu EÜ artiklit 141 või mõnd ühenduse õiguse üldpõhimõtet?

| 5. | Juhul kui kolmandale või neljandale küsimusele vastatakse jaatavalt, siis kas:
  see tähendab seda, et kuni 1. RGG §-i 10 lõiget 6 ei ole muudetud käesoleval juhul vaidlustatud ebavõrdse kohtlemise lõpetamiseks, võib samasoolise isikuga koos elav pensionisaaja, kes ei ela alaliselt lahus, nõuda, et pensioni arvutamisel võrdsustatakse ta abielus pensionisaajaga, kes ei ela alaliselt lahus? Juhul kui sellele küsimusele vastatakse jaatavalt, siis kas see kehtib ka — viidatud direktiivi kohaldamise puhul ja juhul kui kolmandale küsimusele vastatakse jaatavalt — enne direktiivi artikli 18 lõikes 1 sätestatud direktiivi ülevõtmise tähtaja möödumist aset leidnud perioodi suhtes? |
| --- | --- |

5.

Juhul kui kolmandale või neljandale küsimusele vastatakse jaatavalt, siis kas:

see tähendab seda, et kuni 1. RGG §-i 10 lõiget 6 ei ole muudetud käesoleval juhul vaidlustatud ebavõrdse kohtlemise lõpetamiseks, võib samasoolise isikuga koos elav pensionisaaja, kes ei ela alaliselt lahus, nõuda, et pensioni arvutamisel võrdsustatakse ta abielus pensionisaajaga, kes ei ela alaliselt lahus? Juhul kui sellele küsimusele vastatakse jaatavalt, siis kas see kehtib ka — viidatud direktiivi kohaldamise puhul ja juhul kui kolmandale küsimusele vastatakse jaatavalt — enne direktiivi artikli 18 lõikes 1 sätestatud direktiivi ülevõtmise tähtaja möödumist aset leidnud perioodi suhtes?

| 6. | Juhul, kui viiendale küsimusele vastatakse jaatavalt, siis:
  kas see kehtib ka Euroopa Kohtu kohtuasjas C-262/88: Barber esitatud põhjenduste alusel, millest tuleneb piirang, et pensioni arvutamisel tuleb lähtuda võrdse kohtlemise põhimõttest ainult nende pensioni osade puhul, millele pensionisaajal on õigus alates 17. maist 1990? |
| --- | --- |

6.

Juhul, kui viiendale küsimusele vastatakse jaatavalt, siis:

kas see kehtib ka Euroopa Kohtu kohtuasjas C-262/88: Barber esitatud põhjenduste alusel, millest tuleneb piirang, et pensioni arvutamisel tuleb lähtuda võrdse kohtlemise põhimõttest ainult nende pensioni osade puhul, millele pensionisaajal on õigus alates 17. maist 1990?

---

(1)  EÜT L 303, lk 16; ELT eriväljaanne 05/04, lk 79.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/16 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/16

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Hoge Raad der Nederlanden 14. aprillil 2008 — Siebrand BV versus Staatssecretaris van Financiën

(Kohtuasi C-150/08)

(2008/C 171/27)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hoge Raad der Nederlanden

Põhikohtuasja pooled

Kassatsioonkaebuse esitaja: Siebrand BV

Teine menetluspool: Staatssecretaris van Financiën

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas jooki, mis sisaldab teatud osa destilleeritud alkoholi, kuid vastab muus osas KN-i rubriigi 2206 määratlusele, saab klassifitseerida sellesse rubriiki, kui tegemist on kääritatud joogiga, mis on kaotanud vee ja teatud ainete lisamisel konkreetsest puuviljast või konkreetsest loodustootest toodetud joogi maitse, lõhna ja/või välimuse? |
| --- | --- |

1.

Kas jooki, mis sisaldab teatud osa destilleeritud alkoholi, kuid vastab muus osas KN-i rubriigi 2206 määratlusele, saab klassifitseerida sellesse rubriiki, kui tegemist on kääritatud joogiga, mis on kaotanud vee ja teatud ainete lisamisel konkreetsest puuviljast või konkreetsest loodustootest toodetud joogi maitse, lõhna ja/või välimuse?

| 2. | Kui esimesele küsimusele tuleb vastata jaatavalt, siis: milliste kriteeriumite alusel tuleb kindlaks määrata, kas jook tuleb sellest hoolimata klassifitseerida KN-i rubriiki 2208, kuna see sisaldab destilleeritud alkoholi? |
| --- | --- |

2.

Kui esimesele küsimusele tuleb vastata jaatavalt, siis: milliste kriteeriumite alusel tuleb kindlaks määrata, kas jook tuleb sellest hoolimata klassifitseerida KN-i rubriiki 2208, kuna see sisaldab destilleeritud alkoholi?

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/16 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/16

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Tribunal Superior de Justica de Madrid (Hispaania) 15. aprillil 2008 — Real Sociedad de Fútbol S.A.D. ja Nihat Kahveci versus Consejo Superior de Deportes ja Real Federacion Española de Fútbol

(Kohtuasi C-152/08)

(2008/C 171/28)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal Superior de Justica de Madrid

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitajad: Real Sociedad de Fútbol S.A.D. ja Nihat Kahveci

Vastustajad: Consejo Superior de Deportes ja Real Federacion Española de Fútbol

Eelotsuse küsimused

Kas EMÜ nõukogu 23. detsembri 1963. aasta otsusega 64/732 vastu võetud EMÜ-Türgi assotsiatsioonilepingu (1), mis sõlmiti Ankaras 12. septembril 1963, ja selle 23. novembri 1970. aasta lisaprotokolli (2) artikliga 37 on vastuolus, kui spordiliit kohaldab Türgi kodakondsusega professionaalsele sportlasele, kes on nõuetekohaselt sõlminud lepingu Hispaania jalgpalliklubiga nagu põhikohtuasjas, selliseid norme, mille alusel võivad klubid üleriigilistel võistlustel kasutada üksnes piiratud arvu mängijaid kolmandatest riikidest, mis ei kuulu Euroopa Majanduspiirkonda?

---

(1)  Leping assotsiatsiooni loomiseks Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahel, allkirjastatud 12. septembril 1963 Ankaras, mis on sõlmitud, heaks kiidetud ja kinnitatud ühenduse nimel nõukogu 23. detsembri 1963. aasta otsusega 64/732/EMÜ (EÜT 1964, 217, lk 3685; ELT eriväljaanne 11/11, lk 10).

(2)  Lisaprotokoll, allkirjastatud 23. novembril 1970 Brüsselis, mis on sõlmitud, heaks kiidetud ja kinnitatud ühenduse nimel nõukogu 19. detsembri 1972. aasta määrusega (EMÜ) nr 2760/72 (EÜT L 293, lk 1; ELT eriväljaanne 11/11, lk 41).

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/17 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/17

---

15. aprillil 2008 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Hispaania Kuningriik

(Kohtuasi C-154/08)

(2008/C 171/29)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: M. Afonso ja F. Jimeno Fernández)

Kostja: Hispaania Kuningriik

Hageja nõuded

| — | Tuvastada, et kuna Hispaania Kuningriik ei maksusta käibemaksuga teenuseid, mida autonoomsele piirkonnale osutavad omandiregistri pidajad (registradores de la propiedad), kes tegutsevad hüpoteegipiirkonna likvideerimisbüroo (oficina liquidadora de distrito hipotecario) omanikest likvideerijatena, siis on Hispaania Kuningriik rikkunud kohustusi, mis tulenevad kuuenda käibemaksudirektiivi (1) artiklist 2 ja artikli 4 lõigetest 1 ja 2. |
| --- | --- |

—

Tuvastada, et kuna Hispaania Kuningriik ei maksusta käibemaksuga teenuseid, mida autonoomsele piirkonnale osutavad omandiregistri pidajad (registradores de la propiedad), kes tegutsevad hüpoteegipiirkonna likvideerimisbüroo (oficina liquidadora de distrito hipotecario) omanikest likvideerijatena, siis on Hispaania Kuningriik rikkunud kohustusi, mis tulenevad kuuenda käibemaksudirektiivi (1) artiklist 2 ja artikli 4 lõigetest 1 ja 2.

| — | Mõista kohtukulud välja Hispaania Kuningriigilt. |
| --- | --- |

—

Mõista kohtukulud välja Hispaania Kuningriigilt.

Väited ja peamised argumendid

| 1. | Omandiregistri pidajad on spetsialistid, kelle nimetab Hispaania riik ja kes on volitatud haldama omandiregistreid (Registros de la Propiedad). Nad tegutsevad enda arvel, neil on vabadus oma tööd ise korraldada, nad valivad endale ise töötajad ning nad saavad tasusid, mis moodustavad nende sissetuleku. Mitmed autonoomsed piirkonnad on neile volitanud ülesandeid, mis on seotud teatud maksude arvestamisega. Selliste teenuste osutamise eest saavad omandiregistri pidajad tasutud maksudest teatud protsendi endale. |
| --- | --- |

1.

Omandiregistri pidajad on spetsialistid, kelle nimetab Hispaania riik ja kes on volitatud haldama omandiregistreid (Registros de la Propiedad). Nad tegutsevad enda arvel, neil on vabadus oma tööd ise korraldada, nad valivad endale ise töötajad ning nad saavad tasusid, mis moodustavad nende sissetuleku. Mitmed autonoomsed piirkonnad on neile volitanud ülesandeid, mis on seotud teatud maksude arvestamisega. Selliste teenuste osutamise eest saavad omandiregistri pidajad tasutud maksudest teatud protsendi endale.

| 2. | Hispaania ametiasutused on traditsiooniliselt olnud seisukohal, et — käibemaksu seisukohalt — kui omandiregistri pidajad täidavad neid ülesandeid autonoomse piirkonna heaks, tuleb neid käsitleda ettevõtjate või spetsialistidena, kes osutavad käibemaksuga maksustatavaid teenuseid. Hispaania ametiasutuste argumendid lähtuvad selles osas põhiliselt Euroopa Kohtu 26. märtsi 1987. aasta otsusest kohtuasjas C-235/85: komisjon vs. Madalmaad (2) ja 25. juuli 1991. aasta otsusest kohtuasjas C-202/90: Ayuntamiento de Sevilla (3). |
| --- | --- |

2.

Hispaania ametiasutused on traditsiooniliselt olnud seisukohal, et — käibemaksu seisukohalt — kui omandiregistri pidajad täidavad neid ülesandeid autonoomse piirkonna heaks, tuleb neid käsitleda ettevõtjate või spetsialistidena, kes osutavad käibemaksuga maksustatavaid teenuseid. Hispaania ametiasutuste argumendid lähtuvad selles osas põhiliselt Euroopa Kohtu 26. märtsi 1987. aasta otsusest kohtuasjas C-235/85: komisjon vs. Madalmaad (2) ja 25. juuli 1991. aasta otsusest kohtuasjas C-202/90: Ayuntamiento de Sevilla (3).

| 3. | Hispaania Tribunal Supremo (kõrgeim kohus) leidis 12. juuli 2003. aasta otsuses, et omandiregistri pidajad on osas, mis puudutab konkreetseid tegevusi, mida neile volitavad autonoomsed piirkonnad ja mis seisnevad teatud maksude arvestamises ja kogumises, pelgalt ametnikud ja kuuluvad avalikku teenistusse. Alates sellest kohtuotsusest, mis tehti õigusküsimuse lahendamiseks kassatsioonimenetluses, on Hispaania ametiasutused seisukohal, et selliseid teenuseid käibemaksuga ei maksustata. |
| --- | --- |

3.

Hispaania Tribunal Supremo (kõrgeim kohus) leidis 12. juuli 2003. aasta otsuses, et omandiregistri pidajad on osas, mis puudutab konkreetseid tegevusi, mida neile volitavad autonoomsed piirkonnad ja mis seisnevad teatud maksude arvestamises ja kogumises, pelgalt ametnikud ja kuuluvad avalikku teenistusse. Alates sellest kohtuotsusest, mis tehti õigusküsimuse lahendamiseks kassatsioonimenetluses, on Hispaania ametiasutused seisukohal, et selliseid teenuseid käibemaksuga ei maksustata.

| 4. | Komisjon seevastu leiab, et vastavalt kuuenda direktiivi artiklis 2 sisalduvale üldnormile tuleb teenuste pealt, mida omandiregistri pidajad autonoomsetele piirkondadele osutavad, käibemaksu maksta. See tõdemus tuleneb asjaolust, et registripidajad-likvideerijad tegutsevad spetsialistidena, kes korraldavad teenuse osutamiseks vajalikku inim- ja materiaalset ressurssi autonoomselt ja iseseisvalt, nagu nõuab nimetatud direktiivi artikli 4 lõige 1, ja et antud juhul ei esine alluvus- ja sõltuvussuhet, mis on oluline selleks, et asjaomaseid teenuseid saaks käsitleda sellistena, mida osutab ametnik asutusele, millesse ta kuulub, ning millelt ei maksta käibemaksu. Registripidaja-likvideerija ei ole ei autonoomse piirkonna haldusasutus ega selle juurde kuuluv liidetud või sisemine osa, vaid iseseisev ja erinev üksus, kellega autonoomne piirkond sõlmib tasuliste teenuste osutamiseks lepingu. |
| --- | --- |

4.

Komisjon seevastu leiab, et vastavalt kuuenda direktiivi artiklis 2 sisalduvale üldnormile tuleb teenuste pealt, mida omandiregistri pidajad autonoomsetele piirkondadele osutavad, käibemaksu maksta. See tõdemus tuleneb asjaolust, et registripidajad-likvideerijad tegutsevad spetsialistidena, kes korraldavad teenuse osutamiseks vajalikku inim- ja materiaalset ressurssi autonoomselt ja iseseisvalt, nagu nõuab nimetatud direktiivi artikli 4 lõige 1, ja et antud juhul ei esine alluvus- ja sõltuvussuhet, mis on oluline selleks, et asjaomaseid teenuseid saaks käsitleda sellistena, mida osutab ametnik asutusele, millesse ta kuulub, ning millelt ei maksta käibemaksu. Registripidaja-likvideerija ei ole ei autonoomse piirkonna haldusasutus ega selle juurde kuuluv liidetud või sisemine osa, vaid iseseisev ja erinev üksus, kellega autonoomne piirkond sõlmib tasuliste teenuste osutamiseks lepingu.

| 5. | Samuti leiab komisjon, et antud juhul on täidetud kõik tingimused, mida kohtupraktika nõuab selleks, et tuvastada Hispaania Kuningriigi vastutust rikkumise eest, mis ühenduse õiguse tõlgendamisest, mis ei ole kooskõlas ei selle mõtte, eesmärgi ega Euroopa Kohtu praktikaga. Esiteks on Tribunal Supremo kõrgeima astme kohus, välja arvatud põhiseaduslike tagatiste valdkonnas sätestatu. Teiseks on otsusel tähendus ja mõju, mis on põhimõtteliselt vastuolus Euroopa Kohtu praktikaga ja see pööras ümber madalama astme kohtute ja Hispaania ametiasutuste senise praktika, arvestades selle siduvat iseloomu. Kolmandaks tekivad käibemaksu valdkonnas kahjulikud tagajärjed, mis võivad mõjutada ühenduse enda ressursse. Seega ei või Hispaania ametiasutused tugineda Tribual Supremo otsusele, et õigustada ühenduse õiguse rikkumist. |
| --- | --- |

5.

Samuti leiab komisjon, et antud juhul on täidetud kõik tingimused, mida kohtupraktika nõuab selleks, et tuvastada Hispaania Kuningriigi vastutust rikkumise eest, mis ühenduse õiguse tõlgendamisest, mis ei ole kooskõlas ei selle mõtte, eesmärgi ega Euroopa Kohtu praktikaga. Esiteks on Tribunal Supremo kõrgeima astme kohus, välja arvatud põhiseaduslike tagatiste valdkonnas sätestatu. Teiseks on otsusel tähendus ja mõju, mis on põhimõtteliselt vastuolus Euroopa Kohtu praktikaga ja see pööras ümber madalama astme kohtute ja Hispaania ametiasutuste senise praktika, arvestades selle siduvat iseloomu. Kolmandaks tekivad käibemaksu valdkonnas kahjulikud tagajärjed, mis võivad mõjutada ühenduse enda ressursse. Seega ei või Hispaania ametiasutused tugineda Tribual Supremo otsusele, et õigustada ühenduse õiguse rikkumist.

---

(1)  Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuues direktiiv 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT L 145, lk 1; ELT eriväljaanne 09/01, lk 23).

(2)  EKL 1987, lk 1471.

(3)  EKL 1991, lk I-4247.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/17 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/17

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Hoge Raad der Nederlanden 16. aprillil 2008 — E.H.A. Passenheim-van Schoot versus Staatssecretaris van Financiën

(Kohtuasi C-157/08)

(2008/C 171/30)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hoge Raad der Nederlanden (Madalmaad)

Põhikohtuasja pooled

Hageja/Kaebuse esitaja: E.H.A. Passenheim-van Schoot

Kostja/Vastustaja: Staatssecretaris van Financiën

Eelotsuse küsimused

Kas EÜ artikleid 49 ja 56 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus see, et juhtudel, kui liikmesriigi maksuhalduri eest on varjatud välisriikides olevaid säästuhoiuseid (neist hoiustest saadavat tulu), kohaldab liikmesriik õigusnormi, mis välisriikide pangahoiuste üle tõhusa järelevalve teostamise võimaluste puudumise hüvitamiseks kehtestab maksu ümberarvutamisele kaheteistkümne aasta pikkuse tähtaja, samas kui selles liikmesriigis asuvate säästuhoiuste (neist hoiustest saadava tulu) suhtes, mille üle on võimalik teostada tõhusat järelevalvet, kehtib maksu ümberarvutamiseks viie aasta pikkune tähtaeg?

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/18 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/18

---

Isabella Scippacercola ja Ioannis Terezakise 15. aprillil 2008 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu 16. jaanuari 2008. aasta otsuse peale kohtuasjas T-306/05: Isabella Scippacercola ja Ioannis Terezakis versus Euroopa Ühenduste Komisjon

(Kohtuasi C-159/08 P)

(2008/C 171/31)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellandid: Isabella Scippacercola ja Ioannis Terezakis (esindaja: advokaat B. Lombart)

Teine menetluspool: Euroopa Ühenduste Komisjon

Apellandi nõuded

| — | tühistada Esimese Astme Kohtu otsus kohtuasjas T-306/05: Isabella Scippacercola ja Ioannis Terezakis vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, millega jäeti rahuldamata nende nõue tühistada komisjoni 2. mai 2005. aasta otsus, mis põhineb komisjoni 7. aprilli 2004. aasta määrusel (EÜ) nr 773/2004 (1), millest teavitati apellante 6. veebruaril 2008 ning millega keelduti alustamast põhjalikku uurimist seoses turgu valitsevat seisundit omava Spatas asuva Ateena uue rahvusvahelise lennujaama poolt võetavate ülemäära suurte maksudega, mis puudutavad:






  a) | reisija turvamaksu |
| --- | --- | --- |

—

tühistada Esimese Astme Kohtu otsus kohtuasjas T-306/05: Isabella Scippacercola ja Ioannis Terezakis vs. Euroopa Ühenduste Komisjon, millega jäeti rahuldamata nende nõue tühistada komisjoni 2. mai 2005. aasta otsus, mis põhineb komisjoni 7. aprilli 2004. aasta määrusel (EÜ) nr 773/2004 (1), millest teavitati apellante 6. veebruaril 2008 ning millega keelduti alustamast põhjalikku uurimist seoses turgu valitsevat seisundit omava Spatas asuva Ateena uue rahvusvahelise lennujaama poolt võetavate ülemäära suurte maksudega, mis puudutavad:

a)

reisija turvamaksu

| b) | reisiterminali teenuste maksu |
| --- | --- |

b)

reisiterminali teenuste maksu

| c) | parkimisteenuse maksusid |
| --- | --- |

c)

parkimisteenuse maksusid

| — | mõista kohtukulud, sh käesolevas kohtuastmes ning Esimese Astme Kohtus, välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud, sh käesolevas kohtuastmes ning Esimese Astme Kohtus, välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Apellandid väidavad, et Esimese Astme Kohus jättis tuvastamata, et komisjon, keeldudes uurimast Ateena rahvusvahelise lennujaama (AIA) turvalisuse, reisiterminali teenuste ja sõidukite parkimisega seotud maksusid vastavalt nende suurusele ning tuues poolikuid võrdlusi AIA lennujaamamaksude ja nende maksude vahel, mida võtavad teised Euroopa lennujaamad, mis ei paku konkureerivaid teenuseid EÜ artikli 82 mõttes, on rikkunud ühenduse õigust nagu see on määratletud kohtuasjas 27/76: United Brands vs. komisjon, ning et Esimese Astme Kohus on rikkunud ühenduse õigust, kuna jättis välja selgitamata, et esiteks ei uurinud komisjon kõiki asjassepuutuvaid tõendeid, mis olid olemas vaidlustatud otsuse vastuvõtmise ajal, nagu seda nõuab kohtupraktika (Euroopa Kohtu 4. märtsi 1999. aasta otsus kohtuasjas C-119/97 P: Ufex jt vs. komisjon, EKL 1999, lk I-1341) ja teiseks põhines komisjon vaidlustatud otsuses sisuliselt valedel faktidel, millega kaasnes ilmselge hindamisviga ja võimu kuritarvitamine.

Pooled väidavad, et Esimese Astme Kohus tegi õigusliku vea, kui jättis tähele panemata komisjoni tehtud hindamisvea, kuna viimane leidis, et turvakontrollid ei kujuta endast majandustegevust ning et sõidukite parkimine ei ole asjaomane turg EÜ artikli 82 mõttes.

Seoses väidetava hindamisveaga, mis puudutab reisijatele ühendusesiseste lendude ja rahvusvaheliste lendude puhul kõrgema reisiterminali teenuste maksu kohaldamist kui siseriiklike lendude puhul ning reisijatele regulaarlendude korral reisiterminali teenuste ja turvatasude kohaldamist, mida ei rakendata isikute suhtes, kes kasutavad tšarterlende, väidavad apellandid, et Esimese Astme Kohus jättis tuvastamata komisjoni keeldumise tagada, et AIA ei rikuks mittediskrimineerimise põhimõtet.

Viimasena leiavad apellandid, et Esimese Astme Kohus ei võtnud seisukohta komisjoni poolt kehtivate õiguste ja menetluste eiramise osas, kes esiteks, ei arvestanud kaebajate esitatud arvnäitajaid, mis olid välja võetud ametlikest allikatest ja mis näitasid, et AIA võetavad maksud olid ülemäära kõrged, teiseks, võrdles Spata võetavaid ja teiste Euroopa lennujaamade võetavaid tasusid, mis on seoses EÜ artikliga 82 asjassepuutumatu ning kolmandaks, saatis AIA-le teabenõude, milles ei uurinud muu hulgas lennujaama ehituskulusid ja AIA rajamiskulusid.

---

(1)  Komisjoni 7. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 773/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaste menetluste teostamist komisjonis (ELT L 123, lk 18; ELT eriväljaanne 08/03, lk 81).

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/19

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Monomeles Protodikeio Rethymnis (Kreeka) 17. aprillil 2008 — Georgios K. Lagoudakis versus Kentro Anoiktis Prostasias Hlikiomenon Dimou Rethymnis

(Kohtuasi C-162/08)

(2008/C 171/32)

Kohtumenetluse keel: kreeka

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Monomeles Protodikeio Rethymnis

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Georgios K. Lagoudakis

Kostja: Kentro Anoiktis Prostasias Hlikiomenon Dimou Rethymnis

Eelotsuse küsimused

| 1) | Kas Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkuleppe tähtajalise töö kohta, mis on lisatud nõukogu direktiivile 1999/70/EÜ (EÜT L 175, 10.7.1999, lk 42; ELT eriväljaanne 05/03, lk 368), klauslit 5 ja klausli 8 lõikeid 1 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et ühenduse õigus ei luba liikmesriigil võtta selle kokkuleppe kohaldamiseks meetmeid, a) kui siseriiklikus õiguskorras on juba enne direktiivi jõustumist olemas samaväärsed meetmed raamkokkuleppe klausli 5 lõike 1 tähenduses ja b) kui raamkokkuleppe kohaldamiseks võetud meetmete tagajärjel alaneks tähtajaliste töötajate üldise kaitstuse tase siseriiklikus õiguskorras? |
| --- | --- |

1)

Kas Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkuleppe tähtajalise töö kohta, mis on lisatud nõukogu direktiivile 1999/70/EÜ (EÜT L 175, 10.7.1999, lk 42; ELT eriväljaanne 05/03, lk 368), klauslit 5 ja klausli 8 lõikeid 1 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et ühenduse õigus ei luba liikmesriigil võtta selle kokkuleppe kohaldamiseks meetmeid, a) kui siseriiklikus õiguskorras on juba enne direktiivi jõustumist olemas samaväärsed meetmed raamkokkuleppe klausli 5 lõike 1 tähenduses ja b) kui raamkokkuleppe kohaldamiseks võetud meetmete tagajärjel alaneks tähtajaliste töötajate üldise kaitstuse tase siseriiklikus õiguskorras?

| 2) | Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas tähtajalistele töötajatele mitte arvukate ja järjestikuliste tähtajaliste töölepingute vaid üheainsa lepingu, mille esemeks on tegelikkuses teenuste osutamine töötaja poolt mitte ajutistele, erakorralistele ja kiireloomulistele vajadustele vaid „püsivatele ja kestvatele” vajadustele vastamiseks, ette nähtud kaitse alandamine on seotud raamkokkuleppe ja direktiivi kohaldamisega ja kas sellest tulenevalt on selline kaitse vähendamine ühenduse õiguse vaatepunktist keelatud või vastupidi lubatud? |
| --- | --- |

2)

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas tähtajalistele töötajatele mitte arvukate ja järjestikuliste tähtajaliste töölepingute vaid üheainsa lepingu, mille esemeks on tegelikkuses teenuste osutamine töötaja poolt mitte ajutistele, erakorralistele ja kiireloomulistele vajadustele vaid „püsivatele ja kestvatele” vajadustele vastamiseks, ette nähtud kaitse alandamine on seotud raamkokkuleppe ja direktiivi kohaldamisega ja kas sellest tulenevalt on selline kaitse vähendamine ühenduse õiguse vaatepunktist keelatud või vastupidi lubatud?

| 3) | Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas juhul, kui siseriiklikus õiguskorras on juba enne direktiivi 1999/70/EÜ jõustumist olemas sellised samaväärsed juriidilised meetmed raamkokkuleppe klausli 5 lõike 1 tähenduses nagu põhikohtuasjas käsitletav seaduse nr 2112/1920 artikli 8 lõige 3, kujutab endast tähtajaliste töötajate üldise kaitstuse taseme keelatud alandamist siseriiklikus õiguskorras raamkokkuleppe klausli 8 lõigete 1 ja 3 tähenduses sellise juriidilise meetme vastu võtmine raamkokkuleppe kohaldamiseks nagu põhikohtuasjas käsitletav presidendi dekreedi nr 164/2004 artikkel 11:






  a) | kui raamkokkuleppe kohaldamisele suunatud nimetatud juriidilise meetme kohaldamisalasse kuuluvad ainuüksi järjestikulised arvukad tähtajalised töölepingud või –suhted ja kohaldamisalast on välja jäetud sellised lepingulised teenistujad, kes on sõlminud (mitte arvukad ja järjestikulised vaid) üheainsa tähtajalise töölepingu, mille esemeks on töötaja poolt tööandja „püsivate ja kestvate” vajaduste rahuldamine, samas kui varem kehtinud samaväärne õigusnorm reguleeris kõiki tähtajalisi töölepinguid, sh juhte, mil töötaja oli sõlminud üheainsa tähtajalise töölepingu, mille esemeks on tegelikkuses teenuste osutamine töötaja poolt mitte ajutistele, erakorralistele ja kiireloomulistele vajadustele vaid „püsivatele ja kestvatele” vajadustele vastamiseks; |
| --- | --- | --- |

3)

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas juhul, kui siseriiklikus õiguskorras on juba enne direktiivi 1999/70/EÜ jõustumist olemas sellised samaväärsed juriidilised meetmed raamkokkuleppe klausli 5 lõike 1 tähenduses nagu põhikohtuasjas käsitletav seaduse nr 2112/1920 artikli 8 lõige 3, kujutab endast tähtajaliste töötajate üldise kaitstuse taseme keelatud alandamist siseriiklikus õiguskorras raamkokkuleppe klausli 8 lõigete 1 ja 3 tähenduses sellise juriidilise meetme vastu võtmine raamkokkuleppe kohaldamiseks nagu põhikohtuasjas käsitletav presidendi dekreedi nr 164/2004 artikkel 11:

a)

kui raamkokkuleppe kohaldamisele suunatud nimetatud juriidilise meetme kohaldamisalasse kuuluvad ainuüksi järjestikulised arvukad tähtajalised töölepingud või –suhted ja kohaldamisalast on välja jäetud sellised lepingulised teenistujad, kes on sõlminud (mitte arvukad ja järjestikulised vaid) üheainsa tähtajalise töölepingu, mille esemeks on töötaja poolt tööandja „püsivate ja kestvate” vajaduste rahuldamine, samas kui varem kehtinud samaväärne õigusnorm reguleeris kõiki tähtajalisi töölepinguid, sh juhte, mil töötaja oli sõlminud üheainsa tähtajalise töölepingu, mille esemeks on tegelikkuses teenuste osutamine töötaja poolt mitte ajutistele, erakorralistele ja kiireloomulistele vajadustele vaid „püsivatele ja kestvatele” vajadustele vastamiseks;

| b) | kui raamkokkuleppe kohaldamisele suunatud käsitletav juriidiline meede näeb tähtajaliste töötajate kaitse ja kuritarvituste vältimise raamkokkuleppe tähtajalise töö kohta tähenduses eesmärgil ette õigusliku tagajärjena tähtajaliste töölepingute lugemise määramata tähtajaga töölepinguteks ex nunc, samas kui varem kehtinud samaväärsed õigusnormid nägid ette tähtajaliste töölepingute lugemise määramata tähtajaga töölepinguteks alates sõlmimisest (ex tunc)? |
| --- | --- |

b)

kui raamkokkuleppe kohaldamisele suunatud käsitletav juriidiline meede näeb tähtajaliste töötajate kaitse ja kuritarvituste vältimise raamkokkuleppe tähtajalise töö kohta tähenduses eesmärgil ette õigusliku tagajärjena tähtajaliste töölepingute lugemise määramata tähtajaga töölepinguteks ex nunc, samas kui varem kehtinud samaväärsed õigusnormid nägid ette tähtajaliste töölepingute lugemise määramata tähtajaga töölepinguteks alates sõlmimisest (ex tunc)?

| 4) | Jaatava vastuse korral esimesele küsimusele: kas juhul, kui siseriiklikus õiguskorras on juba enne direktiivi 1999/70/EÜ jõustumist olemas sellised samaväärsed juriidilised meetmed raamkokkuleppe tähtajalise töö kohta, mis on lisatud nimetatud direktiivile, klausli 5 lõike 1 tähenduses nagu põhikohtuasjas käsitletav seaduse nr 2112/1920 artikli 8 lõige 3, kujutab endast tähtajaliste töötajate üldise kaitstuse taseme keelatud alandamist siseriiklikus õiguskorras raamkokkuleppe klausli 8 lõigete 1 ja 3 tähenduses Kreeka seadusandja poolt nimetatud direktiivi Kreeka õiguskorda ülevõtmisel tehtud valik, mis seisneb ühelt poolt eespool nimetatud presidendi dekreedi nr 164/2002 kaitse välistamises nimetatud kuritarvitamise puhul, mil töötaja on sõlminud üheainsa tähtajalise töölepingu, mille esemeks on tegelikkuses teenuste osutamine töötaja poolt mitte ajutistele, erakorralistele ja kiireloomulistele vajadustele vaid „püsivatele ja kestvatele” vajadustele vastamiseks, ja teiselt poolt sellise konkreetset juhtu reguleeriva ja tõhusa analoogse meetme vastu võtmata jätmises, mis määraks töötajate kaitsmiseks kindlaks selle kuritarvitamise konkreetse juhu õiguslikud tagajärjed lisaks üldisele kaitsele, mis on püsivalt ette nähtud Kreeka õiguskorra üldtööõiguses juhuks, kui tööd on tehtud tühise lepingu alusel ja sõltumata kuritarvituse raamkokkuleppe tähenduses olemasolust, ning mis hõlmab töötaja õigust nõuda palga ning vallandamishüvitise maksmist sõltumata sellest, kas ta töötas kehtiva töölepingu alusel või mitte, arvestades sellega, et:






  a) | siseriiklikus õiguses mis tahes töösuhte puhul ette nähtud palga ja vallandamishüvitise maksmise kohustus ei ole suunatud spetsiifiliselt kuritarvituste vältimisele raamkokkuleppe tähenduses ja |
| --- | --- | --- |

4)

Jaatava vastuse korral esimesele küsimusele: kas juhul, kui siseriiklikus õiguskorras on juba enne direktiivi 1999/70/EÜ jõustumist olemas sellised samaväärsed juriidilised meetmed raamkokkuleppe tähtajalise töö kohta, mis on lisatud nimetatud direktiivile, klausli 5 lõike 1 tähenduses nagu põhikohtuasjas käsitletav seaduse nr 2112/1920 artikli 8 lõige 3, kujutab endast tähtajaliste töötajate üldise kaitstuse taseme keelatud alandamist siseriiklikus õiguskorras raamkokkuleppe klausli 8 lõigete 1 ja 3 tähenduses Kreeka seadusandja poolt nimetatud direktiivi Kreeka õiguskorda ülevõtmisel tehtud valik, mis seisneb ühelt poolt eespool nimetatud presidendi dekreedi nr 164/2002 kaitse välistamises nimetatud kuritarvitamise puhul, mil töötaja on sõlminud üheainsa tähtajalise töölepingu, mille esemeks on tegelikkuses teenuste osutamine töötaja poolt mitte ajutistele, erakorralistele ja kiireloomulistele vajadustele vaid „püsivatele ja kestvatele” vajadustele vastamiseks, ja teiselt poolt sellise konkreetset juhtu reguleeriva ja tõhusa analoogse meetme vastu võtmata jätmises, mis määraks töötajate kaitsmiseks kindlaks selle kuritarvitamise konkreetse juhu õiguslikud tagajärjed lisaks üldisele kaitsele, mis on püsivalt ette nähtud Kreeka õiguskorra üldtööõiguses juhuks, kui tööd on tehtud tühise lepingu alusel ja sõltumata kuritarvituse raamkokkuleppe tähenduses olemasolust, ning mis hõlmab töötaja õigust nõuda palga ning vallandamishüvitise maksmist sõltumata sellest, kas ta töötas kehtiva töölepingu alusel või mitte, arvestades sellega, et:

a)

siseriiklikus õiguses mis tahes töösuhte puhul ette nähtud palga ja vallandamishüvitise maksmise kohustus ei ole suunatud spetsiifiliselt kuritarvituste vältimisele raamkokkuleppe tähenduses ja

| b) | varem kehtinud samaväärse sätte kohaldamise õiguslikuks tagajärjeks oli (üheainsa) tähtajalise töölepingu lugemine määramata tähtajaga töölepinguks. |
| --- | --- |

b)

varem kehtinud samaväärse sätte kohaldamise õiguslikuks tagajärjeks oli (üheainsa) tähtajalise töölepingu lugemine määramata tähtajaga töölepinguks.

| 5) | Jaatava vastuse korral eelnevatele küsimustele: kas siseriiklik kohus peab tõlgendades oma siseriiklikku õigust kooskõlas direktiiviga 1999/77/EÜ jätma kohaldamata sellised sätted — mis on vastuolus selle direktiiviga ning mis sisalduvad juriidilises meetmes, mis võeti vastu raamkokkuleppe kohaldamiseks, kuid mis toovad kaasa tähtajaliste töötajate üldise kaitstuse taseme alanemise siseriiklikus õiguskorras — nagu presidendi dekreedis nr 164/2004 sisalduvad sätted, mis välistavad vaikivalt ja kaudselt kuid selgelt vastava kaitse kuritarvituse juhtudel, mil töötaja on sõlminud üheainsa tähtajalise töölepingu, mille esemeks on tegelikkuses teenuste osutamine töötaja poolt mitte ajutistele, erakorralistele ja kiireloomulistele vajadustele vaid „püsivatele ja kestvatele” vajadustele vastamiseks, ja kohaldama nende asemel samaväärses siseriiklikus meetmes, mis kehtis enne direktiivi jõustumist, sisalduvaid sätteid nagu seaduse nr 2112/1920 artikli 8 lõige 3? |
| --- | --- |

5)

Jaatava vastuse korral eelnevatele küsimustele: kas siseriiklik kohus peab tõlgendades oma siseriiklikku õigust kooskõlas direktiiviga 1999/77/EÜ jätma kohaldamata sellised sätted — mis on vastuolus selle direktiiviga ning mis sisalduvad juriidilises meetmes, mis võeti vastu raamkokkuleppe kohaldamiseks, kuid mis toovad kaasa tähtajaliste töötajate üldise kaitstuse taseme alanemise siseriiklikus õiguskorras — nagu presidendi dekreedis nr 164/2004 sisalduvad sätted, mis välistavad vaikivalt ja kaudselt kuid selgelt vastava kaitse kuritarvituse juhtudel, mil töötaja on sõlminud üheainsa tähtajalise töölepingu, mille esemeks on tegelikkuses teenuste osutamine töötaja poolt mitte ajutistele, erakorralistele ja kiireloomulistele vajadustele vaid „püsivatele ja kestvatele” vajadustele vastamiseks, ja kohaldama nende asemel samaväärses siseriiklikus meetmes, mis kehtis enne direktiivi jõustumist, sisalduvaid sätteid nagu seaduse nr 2112/1920 artikli 8 lõige 3?

| 6) | Juhul, kui siseriiklik kohus leiab, et tähtajalist tööd käsitlevas kohtuasjas on põhimõtteliselt kohaldatav selline säte (käesolevas kohtuasjas seaduse nr 2112/1902 artikli 8 lõige 3), mis kujutab endast samaväärset juriidilist meedet raamkokkuleppe tähtajalise töö kohta, mis on lisatud nimetatud direktiivile, klausli 5 lõike 1 tähenduses, ja kui selle sätte alusel loetakse juhul, kui tuvastatakse, et — kasvõi üksainus — tööleping on sõlmitud tähtajaliselt ilma et see oleks tehtava töö laadi, liigi või selle iseloomulike omaduste alusel objektiivselt õigustatud, see tööleping määramata tähtajaga töölepinguks, siis:






  a) | kas ühenduse õigusega on kooskõlas selline siseriikliku õiguse tõlgendamine ja kohaldamine siseriikliku kohtu poolt, mille kohaselt kujutab tähtajalise töölepingu sõlmimise objektiivset õigustust igal juhul asjaolu, et lepingu sõlmimise õiguslikuks aluseks oli säte, mis käsitleb tähtajaliste töölepingute abil tööle võtmist hooajalistele, perioodilistele, ajutistele, erakorralistele ja lisanduvatele sotsiaalsetele vajadustele vastamiseks (käesolevas kohtuasjas sätted, mis sisalduvad seaduses nr 3520/2004, FEK A' 7-7-2004), ja seda isegi siis, kui tegelikult rahuldatakse püsivaid ja kestvaid vajadusi; |
| --- | --- | --- |

6)

Juhul, kui siseriiklik kohus leiab, et tähtajalist tööd käsitlevas kohtuasjas on põhimõtteliselt kohaldatav selline säte (käesolevas kohtuasjas seaduse nr 2112/1902 artikli 8 lõige 3), mis kujutab endast samaväärset juriidilist meedet raamkokkuleppe tähtajalise töö kohta, mis on lisatud nimetatud direktiivile, klausli 5 lõike 1 tähenduses, ja kui selle sätte alusel loetakse juhul, kui tuvastatakse, et — kasvõi üksainus — tööleping on sõlmitud tähtajaliselt ilma et see oleks tehtava töö laadi, liigi või selle iseloomulike omaduste alusel objektiivselt õigustatud, see tööleping määramata tähtajaga töölepinguks, siis:

a)

kas ühenduse õigusega on kooskõlas selline siseriikliku õiguse tõlgendamine ja kohaldamine siseriikliku kohtu poolt, mille kohaselt kujutab tähtajalise töölepingu sõlmimise objektiivset õigustust igal juhul asjaolu, et lepingu sõlmimise õiguslikuks aluseks oli säte, mis käsitleb tähtajaliste töölepingute abil tööle võtmist hooajalistele, perioodilistele, ajutistele, erakorralistele ja lisanduvatele sotsiaalsetele vajadustele vastamiseks (käesolevas kohtuasjas sätted, mis sisalduvad seaduses nr 3520/2004, FEK A' 7-7-2004), ja seda isegi siis, kui tegelikult rahuldatakse püsivaid ja kestvaid vajadusi;

| b) | kas ühenduse õigusega on kooskõlas selline siseriikliku õiguse tõlgendamine ja kohaldamine siseriikliku kohtu poolt, mille kohaselt tuleb sätet, mis keelab avalikus sektoris sõlmitud tähtajaliste töölepingute lugemise määramata tähtajaga töölepinguteks, tõlgendada nii, et avalikus sektoris on tähtajalise töölepingu või -suhte lugemine määramata tähtajaga töölepinguks või -suhteks absoluutselt ja igal juhul keelatud ja seda isegi siis, kui nimetatud leping sõlmiti tähtajaliselt kuritarvitavalt, sest tegelikkuses rahuldatavad vajadused on püsivad ja kestvad, ja siseriiklikule kohtule ei jäeta võimalust tuvastada sellisel juhul vaidlustatud töösuhte tegelik laad ja lugeda see nii nagu peab määramata tähtajaga töölepinguks; või piirdub selline keeld ainult tähtajaliste töölepingutega, mis sõlmiti tõepoolest ajutiste, ettenägematute, kiireloomuliste, erakorraliste või sarnaste vajaduste rahuldamiseks laienemata juhtudele, mil leping sõlmiti tegelikult püsivate ja kestvate vajaduste rahuldamiseks? |
| --- | --- |

b)

kas ühenduse õigusega on kooskõlas selline siseriikliku õiguse tõlgendamine ja kohaldamine siseriikliku kohtu poolt, mille kohaselt tuleb sätet, mis keelab avalikus sektoris sõlmitud tähtajaliste töölepingute lugemise määramata tähtajaga töölepinguteks, tõlgendada nii, et avalikus sektoris on tähtajalise töölepingu või -suhte lugemine määramata tähtajaga töölepinguks või -suhteks absoluutselt ja igal juhul keelatud ja seda isegi siis, kui nimetatud leping sõlmiti tähtajaliselt kuritarvitavalt, sest tegelikkuses rahuldatavad vajadused on püsivad ja kestvad, ja siseriiklikule kohtule ei jäeta võimalust tuvastada sellisel juhul vaidlustatud töösuhte tegelik laad ja lugeda see nii nagu peab määramata tähtajaga töölepinguks; või piirdub selline keeld ainult tähtajaliste töölepingutega, mis sõlmiti tõepoolest ajutiste, ettenägematute, kiireloomuliste, erakorraliste või sarnaste vajaduste rahuldamiseks laienemata juhtudele, mil leping sõlmiti tegelikult püsivate ja kestvate vajaduste rahuldamiseks?

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/20 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/20

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Monomeles Protodikeio Rethymnis (Kreeka) 17. aprillil 2008 — Dimitrios G. Ladakis, Andreas M. Birtas, Konstantinos G. Kyriakopoulos, Emmanouil V. Klamponis, Sofoklis E. Mastorakis versus Dimos Geropotamou

(Kohtuasi C-163/08)

(2008/C 171/33)

Kohtumenetluse keel: kreeka

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Monomeles Protodikeio Rethymnis

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Dimitrios G. Ladakis, Andreas M. Birtas, Konstantinos G. Kyriakopoulos, Emmanouil V. Klamponis, Sofoklis E. Mastorakis

Kostja: Dimos Geropotamou

Eelotsuse küsimused

| 1) | Kas Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkuleppe tähtajalise töö kohta, mis on lisatud nõukogu direktiivile 1999/70/EÜ (EÜT L 175, 10.7.1999, lk 42; ELT eriväljaanne 05/03, lk 368), klauslit 5 ja klausli 8 lõikeid 1 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et ühenduse õigus ei luba liikmesriigil võtta selle kokkuleppe kohaldamiseks meetmeid, a) kui siseriiklikus õiguskorras on juba enne direktiivi jõustumist olemas samaväärsed meetmed raamkokkuleppe klausli 5 lõike 1 tähenduses ja b) kui raamkokkuleppe kohaldamiseks võetud meetmete tagajärjel alaneks tähtajaliste töötajate üldise kaitstuse tase siseriiklikus õiguskorras? |
| --- | --- |

1)

Kas Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkuleppe tähtajalise töö kohta, mis on lisatud nõukogu direktiivile 1999/70/EÜ (EÜT L 175, 10.7.1999, lk 42; ELT eriväljaanne 05/03, lk 368), klauslit 5 ja klausli 8 lõikeid 1 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et ühenduse õigus ei luba liikmesriigil võtta selle kokkuleppe kohaldamiseks meetmeid, a) kui siseriiklikus õiguskorras on juba enne direktiivi jõustumist olemas samaväärsed meetmed raamkokkuleppe klausli 5 lõike 1 tähenduses ja b) kui raamkokkuleppe kohaldamiseks võetud meetmete tagajärjel alaneks tähtajaliste töötajate üldise kaitstuse tase siseriiklikus õiguskorras?

| 2) | Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas juhul, kui siseriiklikus õiguskorras on juba enne direktiivi 1999/70/EÜ jõustumist olemas sellised samaväärsed juriidilised meetmed raamkokkuleppe klausli 5 lõike 1 tähenduses nagu põhikohtuvaidluses käsitletav seaduse nr 2112/1920 artikli 8 lõige 3, kujutab endast tähtajaliste töötajate üldise kaitstuse taseme keelatud alandamist siseriiklikus õiguskorras raamkokkuleppe klausli 8 lõigete 1 ja 3 tähenduses sellise juriidilise meetme vastu võtmine raamkokkuleppe kohaldamiseks nagu põhikohtuasjas käsitletav presidendi dekreedi nr 164/2004 artikkel 11:






  a) | kui raamkokkuleppe kohaldamisele suunatud nimetatud normatiivne meede võeti vastu pärast direktiivi 1999/70/EÜ siseriiklikusse õigusesse ülevõtmise tähtaja möödumist, kuid selle rationae temporis kohaldamisalasse kuuluvad üksnes sellised tähtajalised töölepingud ja -suhted, mis selle jõustumise hetkel kehtisid või mis lõppesid jõustumisele eelneva, kuid direktiivi ülevõtmiseks ette nähtud tähtaja lõpule järgneva kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, samas kui varem kehtinud samaväärsete õigusnormide kohaldamisala ei olnud ajaliselt piiratud ja hõlmas kõiki tähtajalisi töölepinguid, mis sõlmiti, kehtisid või olid lõppenud direktiivi 1999/70/EÜ jõustumise päeval ja selle ülevõtmiseks ette nähtud tähtaja lõpul; |
| --- | --- | --- |

2)

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas juhul, kui siseriiklikus õiguskorras on juba enne direktiivi 1999/70/EÜ jõustumist olemas sellised samaväärsed juriidilised meetmed raamkokkuleppe klausli 5 lõike 1 tähenduses nagu põhikohtuvaidluses käsitletav seaduse nr 2112/1920 artikli 8 lõige 3, kujutab endast tähtajaliste töötajate üldise kaitstuse taseme keelatud alandamist siseriiklikus õiguskorras raamkokkuleppe klausli 8 lõigete 1 ja 3 tähenduses sellise juriidilise meetme vastu võtmine raamkokkuleppe kohaldamiseks nagu põhikohtuasjas käsitletav presidendi dekreedi nr 164/2004 artikkel 11:

a)

kui raamkokkuleppe kohaldamisele suunatud nimetatud normatiivne meede võeti vastu pärast direktiivi 1999/70/EÜ siseriiklikusse õigusesse ülevõtmise tähtaja möödumist, kuid selle rationae temporis kohaldamisalasse kuuluvad üksnes sellised tähtajalised töölepingud ja -suhted, mis selle jõustumise hetkel kehtisid või mis lõppesid jõustumisele eelneva, kuid direktiivi ülevõtmiseks ette nähtud tähtaja lõpule järgneva kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, samas kui varem kehtinud samaväärsete õigusnormide kohaldamisala ei olnud ajaliselt piiratud ja hõlmas kõiki tähtajalisi töölepinguid, mis sõlmiti, kehtisid või olid lõppenud direktiivi 1999/70/EÜ jõustumise päeval ja selle ülevõtmiseks ette nähtud tähtaja lõpul;

| b) | kui raamkokkuleppe kohaldamisele suunatud nimetatud normatiivse meetme kohaldamisalasse kuuluvad üksnes sellised tähtajalised töölepingud või -suhted, mis peavad selleks, et neid loetaks järjestikulisteks eespool nimetatud meetme kohaldamise eesmärgil, vastama kumulatiivselt järgmistele tingimustele:






  i) | eri lepingute vaheline ajavahemik ei tohi olla pikem kui 3 kuud ja |
| --- | --- | --- |

b)

kui raamkokkuleppe kohaldamisele suunatud nimetatud normatiivse meetme kohaldamisalasse kuuluvad üksnes sellised tähtajalised töölepingud või -suhted, mis peavad selleks, et neid loetaks järjestikulisteks eespool nimetatud meetme kohaldamise eesmärgil, vastama kumulatiivselt järgmistele tingimustele:

i)

eri lepingute vaheline ajavahemik ei tohi olla pikem kui 3 kuud ja

| ii) | lepingute kogukestus peab nimetatud meetme jõustumise hetkel olema vähemalt 24 kuud ja seda sõltumata uuendamiste arvust või juhul, kui lepingut on pärast esialgse lepingu sõlmimist uuendatud vähemalt kolm korda, peab nende alusel töötamise kogukestus 24-kuulise perioodi jooksul esialgsest lepingust arvestades olema vähemalt 18 kuud, samas kui varem kehtinud samaväärsed normid ei kehtestanud selliseid tingimusi hõlmates hoopis kõiki (järjestikulisi) tähtajalisi töölepinguid olenemata töötamise miinimumkestusest ja lepingu uuendamise miinimumarvust; |
| --- | --- |

ii)

lepingute kogukestus peab nimetatud meetme jõustumise hetkel olema vähemalt 24 kuud ja seda sõltumata uuendamiste arvust või juhul, kui lepingut on pärast esialgse lepingu sõlmimist uuendatud vähemalt kolm korda, peab nende alusel töötamise kogukestus 24-kuulise perioodi jooksul esialgsest lepingust arvestades olema vähemalt 18 kuud, samas kui varem kehtinud samaväärsed normid ei kehtestanud selliseid tingimusi hõlmates hoopis kõiki (järjestikulisi) tähtajalisi töölepinguid olenemata töötamise miinimumkestusest ja lepingu uuendamise miinimumarvust;

| c) | kui uuritav juriidiline meede, millega kohaldatakse raamkokkulepet, näeb tähtajaliste töötajate kaitse ja kuritarvituste vältimise raamkokkuleppe tähtajalise töö kohta tähenduses eesmärgil ette õigusliku tagajärjena tähtajaliste töölepingute lugemise määramata tähtajaga töölepinguteks ex nunc, samas kui varem kehtinud samaväärsed õigusnormid nägid ette tähtajaliste töölepingute lugemise määramata tähtajaga töölepinguteks alates sõlmimisest (ex tunc)? |
| --- | --- |

c)

kui uuritav juriidiline meede, millega kohaldatakse raamkokkulepet, näeb tähtajaliste töötajate kaitse ja kuritarvituste vältimise raamkokkuleppe tähtajalise töö kohta tähenduses eesmärgil ette õigusliku tagajärjena tähtajaliste töölepingute lugemise määramata tähtajaga töölepinguteks ex nunc, samas kui varem kehtinud samaväärsed õigusnormid nägid ette tähtajaliste töölepingute lugemise määramata tähtajaga töölepinguteks alates sõlmimisest (ex tunc)?

| 3) | Jaatava vastuse korral esimesele küsimusele: kas juhul, kui siseriiklikus õiguskorras on juba enne direktiivi 1999/70/EÜ jõustumist olemas sellised samaväärsed juriidilised meetmed raamkokkuleppe tähtajalise töö kohta, mis on lisatud nimetatud direktiivile, klausli 5 lõike 1 tähenduses nagu uuritavas kohtuasjas käsitletav seaduse nr 2112/1920 artikli 8 lõige 3, kujutab endast tähtajaliste töötajate üldise kaitstuse taseme keelatud alandamist siseriiklikus õiguskorras raamkokkuleppe klausli 8 lõigete 1 ja 3 tähenduses sellise raamkokkuleppe kohaldamisele suunatud juriidilise meetme vastuvõtmine nagu põhikohtuasjas käsitletav presidendi dekreedi nr 164/2002 artikkel 7, kui selles nähakse tähtajaliste töötajate kuritarvituste eest kaitsmise ainsa vahendina ette tööandja kohustus maksta palka ja vallandamishüvitist juhul, kui tegemist on tähtajaliste töölepingute abil kuritarvitavalt tööle võtmisega, arvestades sellega, et:






  a) | siseriiklikus õiguses mis tahes töösuhte puhul ette nähtud palga ja vallandamishüvitise maksmise kohustus ei ole suunatud spetsiifiliselt kuritarvituste vältimisele raamkokkuleppe tähenduses ja |
| --- | --- | --- |

3)

Jaatava vastuse korral esimesele küsimusele: kas juhul, kui siseriiklikus õiguskorras on juba enne direktiivi 1999/70/EÜ jõustumist olemas sellised samaväärsed juriidilised meetmed raamkokkuleppe tähtajalise töö kohta, mis on lisatud nimetatud direktiivile, klausli 5 lõike 1 tähenduses nagu uuritavas kohtuasjas käsitletav seaduse nr 2112/1920 artikli 8 lõige 3, kujutab endast tähtajaliste töötajate üldise kaitstuse taseme keelatud alandamist siseriiklikus õiguskorras raamkokkuleppe klausli 8 lõigete 1 ja 3 tähenduses sellise raamkokkuleppe kohaldamisele suunatud juriidilise meetme vastuvõtmine nagu põhikohtuasjas käsitletav presidendi dekreedi nr 164/2002 artikkel 7, kui selles nähakse tähtajaliste töötajate kuritarvituste eest kaitsmise ainsa vahendina ette tööandja kohustus maksta palka ja vallandamishüvitist juhul, kui tegemist on tähtajaliste töölepingute abil kuritarvitavalt tööle võtmisega, arvestades sellega, et:

a)

siseriiklikus õiguses mis tahes töösuhte puhul ette nähtud palga ja vallandamishüvitise maksmise kohustus ei ole suunatud spetsiifiliselt kuritarvituste vältimisele raamkokkuleppe tähenduses ja

| b) | varem kehtinud samaväärse sätte kohaldamise õiguslikuks tagajärjeks oli tähtajalise töölepingu lugemine määramata tähtajaga töölepinguks. |
| --- | --- |

b)

varem kehtinud samaväärse sätte kohaldamise õiguslikuks tagajärjeks oli tähtajalise töölepingu lugemine määramata tähtajaga töölepinguks.

| 4) | Jaatava vastuse korral eelnevatele küsimustele: kas siseriiklik kohus peab tõlgendades oma siseriiklikku õigust kooskõlas direktiiviga 1999/77/EÜ jätma kohaldamata sellised sätted — mis on vastuolus selle direktiiviga ning mis sisalduvad juriidilises meetmes, mis võeti vastu raamkokkuleppe kohaldamiseks, kuid mis toovad kaasa tähtajaliste töötajate üldise kaitstuse taseme alanemise siseriiklikus õiguskorras — nagu presidendi dekreedi nr 164/2004 artiklid 7 ja 11, ja kohaldama nende asemel samaväärses siseriiklikus meetmes, mis kehtis enne direktiivi jõustumist, sisalduvaid sätteid nagu seaduse nr 2112/1920 artikli 8 lõige 3? |
| --- | --- |

4)

Jaatava vastuse korral eelnevatele küsimustele: kas siseriiklik kohus peab tõlgendades oma siseriiklikku õigust kooskõlas direktiiviga 1999/77/EÜ jätma kohaldamata sellised sätted — mis on vastuolus selle direktiiviga ning mis sisalduvad juriidilises meetmes, mis võeti vastu raamkokkuleppe kohaldamiseks, kuid mis toovad kaasa tähtajaliste töötajate üldise kaitstuse taseme alanemise siseriiklikus õiguskorras — nagu presidendi dekreedi nr 164/2004 artiklid 7 ja 11, ja kohaldama nende asemel samaväärses siseriiklikus meetmes, mis kehtis enne direktiivi jõustumist, sisalduvaid sätteid nagu seaduse nr 2112/1920 artikli 8 lõige 3?

| 5) | Juhul, kui siseriiklik kohus leiab, et tähtajalist tööd käsitlevas kohtuasjas on põhimõtteliselt kohaldatav selline säte (käesolevas kohtuasjas seaduse nr 2112/1902 artikli 8 lõige 3), mis kujutab endast samaväärset juriidilist meedet raamkokkuleppe tähtajalise töö kohta, mis on lisatud nimetatud direktiivile, klausli 5 lõike 1 tähenduses, ja kui selle sätte alusel loetakse juhul, kui tuvastatakse, et tööleping on sõlmitud tähtajaliselt ilma et see oleks tehtava töö laadi, liigi või selle iseloomulike omaduste alusel objektiivselt õigustatud, see tööleping määramata tähtajaga töölepinguks, siis:






  a) | kas ühenduse õigusega on kooskõlas selline siseriikliku õiguse tõlgendamine ja kohaldamine siseriikliku kohtu poolt, mille kohaselt kujutab tähtajalise töölepingu sõlmimise objektiivset õigustust igal juhul asjaolu, et lepingu sõlmimise õiguslikuks aluseks oli säte, mis käsitleb tähtajaliste töölepingute abil tööle võtmist hooajalistele, perioodilistele, ajutistele ja erakorralistele vajadustele vastamiseks, ja seda isegi siis, kui tegelikult rahuldatakse „püsivaid ja kestvaid” vajadusi; |
| --- | --- | --- |

5)

Juhul, kui siseriiklik kohus leiab, et tähtajalist tööd käsitlevas kohtuasjas on põhimõtteliselt kohaldatav selline säte (käesolevas kohtuasjas seaduse nr 2112/1902 artikli 8 lõige 3), mis kujutab endast samaväärset juriidilist meedet raamkokkuleppe tähtajalise töö kohta, mis on lisatud nimetatud direktiivile, klausli 5 lõike 1 tähenduses, ja kui selle sätte alusel loetakse juhul, kui tuvastatakse, et tööleping on sõlmitud tähtajaliselt ilma et see oleks tehtava töö laadi, liigi või selle iseloomulike omaduste alusel objektiivselt õigustatud, see tööleping määramata tähtajaga töölepinguks, siis:

a)

kas ühenduse õigusega on kooskõlas selline siseriikliku õiguse tõlgendamine ja kohaldamine siseriikliku kohtu poolt, mille kohaselt kujutab tähtajalise töölepingu sõlmimise objektiivset õigustust igal juhul asjaolu, et lepingu sõlmimise õiguslikuks aluseks oli säte, mis käsitleb tähtajaliste töölepingute abil tööle võtmist hooajalistele, perioodilistele, ajutistele ja erakorralistele vajadustele vastamiseks, ja seda isegi siis, kui tegelikult rahuldatakse „püsivaid ja kestvaid” vajadusi;

| b) | kas ühenduse õigusega on kooskõlas selline siseriikliku õiguse tõlgendamine ja kohaldamine siseriikliku kohtu poolt, mille kohaselt tuleb sätet, mis keelab avalikus sektoris sõlmitud tähtajaliste töölepingute lugemise määramata tähtajaga töölepinguteks, tõlgendada nii, et avalikus sektoris on tähtajalise töölepingu või -suhte lugemine määramata tähtajaga töölepinguks või -suhteks absoluutselt ja igal juhul keelatud ja seda isegi siis, kui nimetatud leping sõlmiti tähtajaliselt kuritarvitavalt, sest tegelikkuses rahuldatavad vajadused on „püsivad ja kestvad”, ja siseriiklikule kohtule ei jäeta võimalust tuvastada sellisel juhul vaidlustatud töösuhte tegelik laad ja lugeda see nii nagu peab määramata tähtajaga töölepinguks; või piirdub selline keeld ainult tähtajaliste töölepingutega, mis sõlmiti tõepoolest ajutiste, ettenägematute, kiireloomuliste, erakorraliste või sarnaste vajaduste rahuldamiseks laienemata juhtudele, mil leping sõlmiti tegelikult „püsivate ja kestvate” vajaduste rahuldamiseks? |
| --- | --- |

b)

kas ühenduse õigusega on kooskõlas selline siseriikliku õiguse tõlgendamine ja kohaldamine siseriikliku kohtu poolt, mille kohaselt tuleb sätet, mis keelab avalikus sektoris sõlmitud tähtajaliste töölepingute lugemise määramata tähtajaga töölepinguteks, tõlgendada nii, et avalikus sektoris on tähtajalise töölepingu või -suhte lugemine määramata tähtajaga töölepinguks või -suhteks absoluutselt ja igal juhul keelatud ja seda isegi siis, kui nimetatud leping sõlmiti tähtajaliselt kuritarvitavalt, sest tegelikkuses rahuldatavad vajadused on „püsivad ja kestvad”, ja siseriiklikule kohtule ei jäeta võimalust tuvastada sellisel juhul vaidlustatud töösuhte tegelik laad ja lugeda see nii nagu peab määramata tähtajaga töölepinguks; või piirdub selline keeld ainult tähtajaliste töölepingutega, mis sõlmiti tõepoolest ajutiste, ettenägematute, kiireloomuliste, erakorraliste või sarnaste vajaduste rahuldamiseks laienemata juhtudele, mil leping sõlmiti tegelikult „püsivate ja kestvate” vajaduste rahuldamiseks?

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/22 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/22

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Monomeles Protodikeio Rethymnis (Kreeka) 17. aprillil 2008 — Michail Zacharioudakis versus Dimos Lambis

(Kohtuasi C-164/08)

(2008/C 171/34)

Kohtumenetluse keel: kreeka

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Monomeles Protodikeio Rethymnis

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Michail Zacharioudakis

Kostja: Dimos Lambis

Eelotsuse küsimused

| 1) | Kas Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkuleppe tähtajalise töö kohta, mis on lisatud nõukogu direktiivile 1999/70/EÜ (EÜT L 175, 10.7.1999, lk 42; ELT eriväljaanne 05/03, lk 368), klauslit 5 ja klausli 8 lõikeid 1 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et ühenduse õigus ei luba liikmesriigil võtta selle kokkuleppe kohaldamiseks meetmeid,






  a) | kui siseriiklikus õiguskorras on juba enne direktiivi jõustumist olemas samaväärsed meetmed raamkokkuleppe klausli 5 lõike 1 tähenduses ja |
| --- | --- | --- |

1)

Kas Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkuleppe tähtajalise töö kohta, mis on lisatud nõukogu direktiivile 1999/70/EÜ (EÜT L 175, 10.7.1999, lk 42; ELT eriväljaanne 05/03, lk 368), klauslit 5 ja klausli 8 lõikeid 1 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et ühenduse õigus ei luba liikmesriigil võtta selle kokkuleppe kohaldamiseks meetmeid,

a)

kui siseriiklikus õiguskorras on juba enne direktiivi jõustumist olemas samaväärsed meetmed raamkokkuleppe klausli 5 lõike 1 tähenduses ja

| b) | kui raamkokkuleppe kohaldamiseks võetud meetmete tagajärjel alaneks tähtajaliste töötajate üldise kaitstuse tase siseriiklikus õiguskorras? |
| --- | --- |

b)

kui raamkokkuleppe kohaldamiseks võetud meetmete tagajärjel alaneks tähtajaliste töötajate üldise kaitstuse tase siseriiklikus õiguskorras?

| 2) | Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas juhul, kui siseriiklikus õiguskorras on juba enne direktiivi 1999/70/EÜ jõustumist olemas sellised samaväärsed juriidilised meetmed raamkokkuleppe klausli 5 lõike 1 tähenduses nagu põhikohtuvaidluses käsitletav seaduse nr 2112/1920 artikli 8 lõige 3, kujutab endast tähtajaliste töötajate üldise kaitstuse taseme keelatud alandamist siseriiklikus õiguskorras raamkokkuleppe klausli 8 lõigete 1 ja 3 tähenduses sellise juriidilise meetme vastu võtmine raamkokkuleppe kohaldamiseks nagu põhikohtuasjas käsitletav presidendi dekreedi nr 164/2004 artikkel 11:






  a) | kui raamkokkuleppe kohaldamisele suunatud nimetatud normatiivne meede võeti vastu pärast direktiivi 1999/70/EÜ siseriiklikusse õigusesse ülevõtmise tähtaja möödumist, kuid selle rationae temporis kohaldamisalasse kuuluvad üksnes sellised tähtajalised töölepingud ja -suhted, mis selle jõustumise hetkel kehtisid või mis lõppesid jõustumisele eelneva, kuid direktiivi ülevõtmiseks ette nähtud tähtaja lõpule järgneva kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, samas kui varem kehtinud samaväärsete õigusnormide kohaldamisala ei olnud ajaliselt piiratud ja hõlmas kõiki tähtajalisi töölepinguid, mis sõlmiti, kehtisid või olid lõppenud direktiivi 1999/70/EÜ jõustumise päeval ja selle ülevõtmiseks ette nähtud tähtaja lõpul; |
| --- | --- | --- |

2)

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas juhul, kui siseriiklikus õiguskorras on juba enne direktiivi 1999/70/EÜ jõustumist olemas sellised samaväärsed juriidilised meetmed raamkokkuleppe klausli 5 lõike 1 tähenduses nagu põhikohtuvaidluses käsitletav seaduse nr 2112/1920 artikli 8 lõige 3, kujutab endast tähtajaliste töötajate üldise kaitstuse taseme keelatud alandamist siseriiklikus õiguskorras raamkokkuleppe klausli 8 lõigete 1 ja 3 tähenduses sellise juriidilise meetme vastu võtmine raamkokkuleppe kohaldamiseks nagu põhikohtuasjas käsitletav presidendi dekreedi nr 164/2004 artikkel 11:

a)

kui raamkokkuleppe kohaldamisele suunatud nimetatud normatiivne meede võeti vastu pärast direktiivi 1999/70/EÜ siseriiklikusse õigusesse ülevõtmise tähtaja möödumist, kuid selle rationae temporis kohaldamisalasse kuuluvad üksnes sellised tähtajalised töölepingud ja -suhted, mis selle jõustumise hetkel kehtisid või mis lõppesid jõustumisele eelneva, kuid direktiivi ülevõtmiseks ette nähtud tähtaja lõpule järgneva kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, samas kui varem kehtinud samaväärsete õigusnormide kohaldamisala ei olnud ajaliselt piiratud ja hõlmas kõiki tähtajalisi töölepinguid, mis sõlmiti, kehtisid või olid lõppenud direktiivi 1999/70/EÜ jõustumise päeval ja selle ülevõtmiseks ette nähtud tähtaja lõpul;

| b) | kui raamkokkuleppe kohaldamisele suunatud nimetatud normatiivse meetme kohaldamisalasse kuuluvad üksnes sellised tähtajalised töölepingud või -suhted, mis peavad selleks, et neid loetaks järjestikulisteks eespool nimetatud meetme kohaldamise eesmärgil, vastama kumulatiivselt järgmistele tingimustele: 1) eri lepingute vaheline ajavahemik ei tohi olla pikem kui 3 kuud ja 2) lepingute kogukestus peab nimetatud meetme jõustumise hetkel olema vähemalt 24 kuud ja seda sõltumata uuendamiste arvust või juhul, kui lepingut on pärast esialgse lepingu sõlmimist uuendatud vähemalt kolm korda, peab nende alusel töötamise kogukestus 24-kuulise perioodi jooksul esialgsest lepingust arvestades olema vähemalt 18 kuud, samas kui varem kehtinud samaväärsed normid ei kehtestanud selliseid tingimusi hõlmates hoopis kõiki (järjestikulisi) tähtajalisi töölepinguid olenemata töötamise miinimumkestusest ja lepingu uuendamise miinimumarvust; |
| --- | --- |

b)

kui raamkokkuleppe kohaldamisele suunatud nimetatud normatiivse meetme kohaldamisalasse kuuluvad üksnes sellised tähtajalised töölepingud või -suhted, mis peavad selleks, et neid loetaks järjestikulisteks eespool nimetatud meetme kohaldamise eesmärgil, vastama kumulatiivselt järgmistele tingimustele: 1) eri lepingute vaheline ajavahemik ei tohi olla pikem kui 3 kuud ja 2) lepingute kogukestus peab nimetatud meetme jõustumise hetkel olema vähemalt 24 kuud ja seda sõltumata uuendamiste arvust või juhul, kui lepingut on pärast esialgse lepingu sõlmimist uuendatud vähemalt kolm korda, peab nende alusel töötamise kogukestus 24-kuulise perioodi jooksul esialgsest lepingust arvestades olema vähemalt 18 kuud, samas kui varem kehtinud samaväärsed normid ei kehtestanud selliseid tingimusi hõlmates hoopis kõiki (järjestikulisi) tähtajalisi töölepinguid olenemata töötamise miinimumkestusest ja lepingu uuendamise miinimumarvust;

| c) | kui uuritav juriidiline meede, millega kohaldatakse raamkokkulepet, näeb tähtajaliste töötajate kaitse ja kuritarvituste vältimise raamkokkuleppe tähtajalise töö kohta tähenduses eesmärgil ette õigusliku tagajärjena tähtajaliste töölepingute lugemise määramata tähtajaga töölepinguteks ex nunc, samas kui varem kehtinud samaväärsed õigusnormid nägid ette tähtajaliste töölepingute lugemise määramata tähtajaga töölepinguteks alates sõlmimisest (ex tunc)? |
| --- | --- |

c)

kui uuritav juriidiline meede, millega kohaldatakse raamkokkulepet, näeb tähtajaliste töötajate kaitse ja kuritarvituste vältimise raamkokkuleppe tähtajalise töö kohta tähenduses eesmärgil ette õigusliku tagajärjena tähtajaliste töölepingute lugemise määramata tähtajaga töölepinguteks ex nunc, samas kui varem kehtinud samaväärsed õigusnormid nägid ette tähtajaliste töölepingute lugemise määramata tähtajaga töölepinguteks alates sõlmimisest (ex tunc)?

| 3) | Jaatava vastuse korral esimesele küsimusele: kas juhul, kui siseriiklikus õiguskorras on juba enne direktiivi 1999/70/EÜ jõustumist olemas sellised samaväärsed juriidilised meetmed raamkokkuleppe tähtajalise töö kohta, mis on lisatud nimetatud direktiivile, klausli 5 lõike 1 tähenduses nagu uuritavas kohtuasjas käsitletav seaduse nr 2112/1920 artikli 8 lõige 3, kujutab endast tähtajaliste töötajate üldise kaitstuse taseme keelatud alandamist siseriiklikus õiguskorras raamkokkuleppe klausli 8 lõigete 1 ja 3 tähenduses sellise raamkokkuleppe kohaldamisele suunatud juriidilise meetme vastuvõtmine nagu põhikohtuasjas käsitletav presidendi dekreedi nr 164/2002 artikkel 7, kui selles nähakse tähtajaliste töötajate kuritarvituste eest kaitsmise ainsa vahendina ette tööandja kohustus maksta palka ja vallandamishüvitist juhul, kui tegemist on tähtajaliste töölepingute abil kuritarvitavalt tööle võtmisega, arvestades sellega, et:






  a) | siseriiklikus õiguses mis tahes töösuhte puhul ette nähtud palga ja vallandamishüvitise maksmise kohustus ei ole suunatud spetsiifiliselt kuritarvituste vältimisele raamkokkuleppe tähenduses ja |
| --- | --- | --- |

3)

Jaatava vastuse korral esimesele küsimusele: kas juhul, kui siseriiklikus õiguskorras on juba enne direktiivi 1999/70/EÜ jõustumist olemas sellised samaväärsed juriidilised meetmed raamkokkuleppe tähtajalise töö kohta, mis on lisatud nimetatud direktiivile, klausli 5 lõike 1 tähenduses nagu uuritavas kohtuasjas käsitletav seaduse nr 2112/1920 artikli 8 lõige 3, kujutab endast tähtajaliste töötajate üldise kaitstuse taseme keelatud alandamist siseriiklikus õiguskorras raamkokkuleppe klausli 8 lõigete 1 ja 3 tähenduses sellise raamkokkuleppe kohaldamisele suunatud juriidilise meetme vastuvõtmine nagu põhikohtuasjas käsitletav presidendi dekreedi nr 164/2002 artikkel 7, kui selles nähakse tähtajaliste töötajate kuritarvituste eest kaitsmise ainsa vahendina ette tööandja kohustus maksta palka ja vallandamishüvitist juhul, kui tegemist on tähtajaliste töölepingute abil kuritarvitavalt tööle võtmisega, arvestades sellega, et:

a)

siseriiklikus õiguses mis tahes töösuhte puhul ette nähtud palga ja vallandamishüvitise maksmise kohustus ei ole suunatud spetsiifiliselt kuritarvituste vältimisele raamkokkuleppe tähenduses ja

| b) | varem kehtinud samaväärse sätte kohaldamise õiguslikuks tagajärjeks oli tähtajalise töölepingu lugemine määramata tähtajaga töölepinguks. |
| --- | --- |

b)

varem kehtinud samaväärse sätte kohaldamise õiguslikuks tagajärjeks oli tähtajalise töölepingu lugemine määramata tähtajaga töölepinguks.

| 4) | Jaatava vastuse korral eelnevatele küsimustele: kas siseriiklik kohus peab tõlgendades oma siseriiklikku õigust kooskõlas direktiiviga 1999/77/EÜ jätma kohaldamata sellised sätted — mis on vastuolus selle direktiiviga ning mis sisalduvad juriidilises meetmes, mis võeti vastu raamkokkuleppe kohaldamiseks, kuid mis toovad kaasa tähtajaliste töötajate üldise kaitstuse taseme alanemise siseriiklikus õiguskorras — nagu presidendi dekreedi nr 164/2004 artiklid 7 ja 11, ja kohaldama nende asemel samaväärses siseriiklikus meetmes, mis kehtis enne direktiivi jõustumist, sisalduvaid sätteid nagu seaduse nr 2112/1920 artikli 8 lõige 3? |
| --- | --- |

4)

Jaatava vastuse korral eelnevatele küsimustele: kas siseriiklik kohus peab tõlgendades oma siseriiklikku õigust kooskõlas direktiiviga 1999/77/EÜ jätma kohaldamata sellised sätted — mis on vastuolus selle direktiiviga ning mis sisalduvad juriidilises meetmes, mis võeti vastu raamkokkuleppe kohaldamiseks, kuid mis toovad kaasa tähtajaliste töötajate üldise kaitstuse taseme alanemise siseriiklikus õiguskorras — nagu presidendi dekreedi nr 164/2004 artiklid 7 ja 11, ja kohaldama nende asemel samaväärses siseriiklikus meetmes, mis kehtis enne direktiivi jõustumist, sisalduvaid sätteid nagu seaduse nr 2112/1920 artikli 8 lõige 3?

| 5) | Juhul, kui siseriiklik kohus leiab, et tähtajalist tööd käsitlevas kohtuasjas on põhimõtteliselt kohaldatav selline säte (käesolevas kohtuasjas seaduse nr 2112/1902 artikli 8 lõige 3), mis kujutab endast samaväärset juriidilist meedet raamkokkuleppe tähtajalise töö kohta, mis on lisatud nimetatud direktiivile, klausli 5 lõike 1 tähenduses, ja kui selle sätte alusel loetakse juhul, kui tuvastatakse, et tööleping on sõlmitud tähtajaliselt ilma et see oleks tehtava töö laadi, liigi või selle iseloomulike omaduste alusel objektiivselt õigustatud, see tööleping määramata tähtajaga töölepinguks, siis:






  a) | kas ühenduse õigusega on kooskõlas selline siseriikliku õiguse tõlgendamine ja kohaldamine siseriikliku kohtu poolt, mille kohaselt kujutab tähtajalise töölepingu sõlmimise objektiivset õigustust igal juhul asjaolu, et lepingu sõlmimise õiguslikuks aluseks oli säte, mis käsitleb tähtajaliste töölepingute abil tööle võtmist hooajalistele, perioodilistele, ajutistele ja erakorralistele vajadustele vastamiseks, ja seda isegi siis, kui tegelikult rahuldatakse „püsivaid ja kestvaid” vajadusi; |
| --- | --- | --- |

5)

Juhul, kui siseriiklik kohus leiab, et tähtajalist tööd käsitlevas kohtuasjas on põhimõtteliselt kohaldatav selline säte (käesolevas kohtuasjas seaduse nr 2112/1902 artikli 8 lõige 3), mis kujutab endast samaväärset juriidilist meedet raamkokkuleppe tähtajalise töö kohta, mis on lisatud nimetatud direktiivile, klausli 5 lõike 1 tähenduses, ja kui selle sätte alusel loetakse juhul, kui tuvastatakse, et tööleping on sõlmitud tähtajaliselt ilma et see oleks tehtava töö laadi, liigi või selle iseloomulike omaduste alusel objektiivselt õigustatud, see tööleping määramata tähtajaga töölepinguks, siis:

a)

kas ühenduse õigusega on kooskõlas selline siseriikliku õiguse tõlgendamine ja kohaldamine siseriikliku kohtu poolt, mille kohaselt kujutab tähtajalise töölepingu sõlmimise objektiivset õigustust igal juhul asjaolu, et lepingu sõlmimise õiguslikuks aluseks oli säte, mis käsitleb tähtajaliste töölepingute abil tööle võtmist hooajalistele, perioodilistele, ajutistele ja erakorralistele vajadustele vastamiseks, ja seda isegi siis, kui tegelikult rahuldatakse „püsivaid ja kestvaid” vajadusi;

| b) | kas ühenduse õigusega on kooskõlas selline siseriikliku õiguse tõlgendamine ja kohaldamine siseriikliku kohtu poolt, mille kohaselt tuleb sätet, mis keelab avalikus sektoris sõlmitud tähtajaliste töölepingute lugemise määramata tähtajaga töölepinguteks, tõlgendada nii, et avalikus sektoris on tähtajalise töölepingu või -suhte lugemine määramata tähtajaga töölepinguks või -suhteks absoluutselt ja igal juhul keelatud ja seda isegi siis, kui nimetatud leping sõlmiti tähtajaliselt kuritarvitavalt, sest tegelikkuses rahuldatavad vajadused on „püsivad ja kestvad”, ja siseriiklikule kohtule ei jäeta võimalust tuvastada sellisel juhul vaidlustatud töösuhte tegelik laad ja lugeda see nii nagu peab määramata tähtajaga töölepinguks; või piirdub selline keeld ainult tähtajaliste töölepingutega, mis sõlmiti tõepoolest ajutiste, ettenägematute, kiireloomuliste, erakorraliste või sarnaste vajaduste rahuldamiseks laienemata juhtudele, mil leping sõlmiti tegelikult „püsivate ja kestvate” vajaduste rahuldamiseks? |
| --- | --- |

b)

kas ühenduse õigusega on kooskõlas selline siseriikliku õiguse tõlgendamine ja kohaldamine siseriikliku kohtu poolt, mille kohaselt tuleb sätet, mis keelab avalikus sektoris sõlmitud tähtajaliste töölepingute lugemise määramata tähtajaga töölepinguteks, tõlgendada nii, et avalikus sektoris on tähtajalise töölepingu või -suhte lugemine määramata tähtajaga töölepinguks või -suhteks absoluutselt ja igal juhul keelatud ja seda isegi siis, kui nimetatud leping sõlmiti tähtajaliselt kuritarvitavalt, sest tegelikkuses rahuldatavad vajadused on „püsivad ja kestvad”, ja siseriiklikule kohtule ei jäeta võimalust tuvastada sellisel juhul vaidlustatud töösuhte tegelik laad ja lugeda see nii nagu peab määramata tähtajaga töölepinguks; või piirdub selline keeld ainult tähtajaliste töölepingutega, mis sõlmiti tõepoolest ajutiste, ettenägematute, kiireloomuliste, erakorraliste või sarnaste vajaduste rahuldamiseks laienemata juhtudele, mil leping sõlmiti tegelikult „püsivate ja kestvate” vajaduste rahuldamiseks?

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/24 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/24

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Corte costituzionale (Itaalia) 21. aprillil 2008 — Presidente del Consiglio dei Ministri versus Regione autonoma della Sardegna

(Kohtuasi C-169/08)

(2008/C 171/35)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Corte costituzionale

Põhikohtuasja pooled

Taotluse esitaja: Presidente del Consiglio dei Ministri

Vastustaja: Regione autonoma della Sardegna

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas EÜ artiklit 49 tuleb tõlgendada nii, et see takistab sellise õigusnormi kohaldamist nagu Sardiinia maakonna 11. mai 2006. aasta seaduse nr 4 (Erinevad sätted tulude, kulude ümberhindamise, sotsiaalpoliitika ja arengu kohta) artikkel 4, asendatud Sardiinia maakonna 29. mai 2007. aasta seaduse nr 2 (Maakonna ühe ja mitme aasta eelarve koostamise sätted — 2007. aasta eelarveseadus) artikli 3 lõikega 3, mille kohaselt turismi eesmärgil toimuva õhusõidukite maandumise maakondlikku maksu kohaldatakse üksnes ettevõtjatele, kelle maksustamise aadress ei ole Sardiinia maakonnas ja kes on selliste õhusõidukite käitajad, mida nad kasutavad isikute transpordiks „ärilise lennutegevuse” raames? |
| --- | --- |

1.

Kas EÜ artiklit 49 tuleb tõlgendada nii, et see takistab sellise õigusnormi kohaldamist nagu Sardiinia maakonna 11. mai 2006. aasta seaduse nr 4 (Erinevad sätted tulude, kulude ümberhindamise, sotsiaalpoliitika ja arengu kohta) artikkel 4, asendatud Sardiinia maakonna 29. mai 2007. aasta seaduse nr 2 (Maakonna ühe ja mitme aasta eelarve koostamise sätted — 2007. aasta eelarveseadus) artikli 3 lõikega 3, mille kohaselt turismi eesmärgil toimuva õhusõidukite maandumise maakondlikku maksu kohaldatakse üksnes ettevõtjatele, kelle maksustamise aadress ei ole Sardiinia maakonnas ja kes on selliste õhusõidukite käitajad, mida nad kasutavad isikute transpordiks „ärilise lennutegevuse” raames?

| 2. | Kas Sardiinia maakonna 2006. aasta seaduse nr 4 artikkel 4, asendatud Sardiinia maakonna 2007. aasta seaduse nr 2 artikli 3 lõikega 3, nähes ette, et turismi eesmärgil toimuva õhusõidukite maandumise maakondlikku maksu kohaldatakse vaid ettevõtjatele, kelle maksustamise aadress ei ole Sardiinia maakonnas ja kes on selliste õhusõidukite käitajad, mida nad kasutavad isikute transpordiks „ärilise lennutegevuse” raames, kehtestab — EÜ artikli 87 mõttes — riigiabi sama tegevusega tegelevatele ettevõtjatele, kelle maksustamise aadress on Sardiinia maakonnas? |
| --- | --- |

2.

Kas Sardiinia maakonna 2006. aasta seaduse nr 4 artikkel 4, asendatud Sardiinia maakonna 2007. aasta seaduse nr 2 artikli 3 lõikega 3, nähes ette, et turismi eesmärgil toimuva õhusõidukite maandumise maakondlikku maksu kohaldatakse vaid ettevõtjatele, kelle maksustamise aadress ei ole Sardiinia maakonnas ja kes on selliste õhusõidukite käitajad, mida nad kasutavad isikute transpordiks „ärilise lennutegevuse” raames, kehtestab — EÜ artikli 87 mõttes — riigiabi sama tegevusega tegelevatele ettevõtjatele, kelle maksustamise aadress on Sardiinia maakonnas?

| 3. | Kas EÜ artiklit 49 tuleb tõlgendada nii, et see takistab sellise õigusnormi kohaldamist nagu Sardiinia maakonna 2006. aasta seaduse nr 4 artikkel 4, asendatud Sardiinia maakonna 2007. aasta seaduse nr 2 artikli 3 lõikega 3, mille kohaselt turismi eesmärgil toimuva huvilaeva ankrusse jäämise maakondlikku maksu kohaldatakse üksnes neile huvilaeva käitajast ettevõtjatele, kelle maksustamise aadress ei ole Sardiinia maakonnas ja kelle äritegevuse moodustab selliste laevade kolmandate isikute kasutusse andmine? |
| --- | --- |

3.

Kas EÜ artiklit 49 tuleb tõlgendada nii, et see takistab sellise õigusnormi kohaldamist nagu Sardiinia maakonna 2006. aasta seaduse nr 4 artikkel 4, asendatud Sardiinia maakonna 2007. aasta seaduse nr 2 artikli 3 lõikega 3, mille kohaselt turismi eesmärgil toimuva huvilaeva ankrusse jäämise maakondlikku maksu kohaldatakse üksnes neile huvilaeva käitajast ettevõtjatele, kelle maksustamise aadress ei ole Sardiinia maakonnas ja kelle äritegevuse moodustab selliste laevade kolmandate isikute kasutusse andmine?

| 4. | Kas Sardiinia maakonna 2006. aasta seaduse nr 4 artikkel 4, asendatud Sardiinia maakonna 2007. aasta seaduse nr 2 artikli 3 lõikega 3, nähes ette, et turismi eesmärgil toimuva huvilaeva ankrusse jäämise maakondlikku maksu kohaldatakse vaid neile huvilaeva käitajast ettevõtjatele, kelle maksustamise aadress ei ole Sardiinia maakonnas ja kelle äritegevuse moodustab selliste laevade kolmandate isikute kasutusse andmine, kehtestab — EÜ artikli 87 mõttes — riigiabi sama tegevusega tegelevatele ettevõtjatele, kelle maksustamise aadress on Sardiinia maakonnas? |
| --- | --- |

4.

Kas Sardiinia maakonna 2006. aasta seaduse nr 4 artikkel 4, asendatud Sardiinia maakonna 2007. aasta seaduse nr 2 artikli 3 lõikega 3, nähes ette, et turismi eesmärgil toimuva huvilaeva ankrusse jäämise maakondlikku maksu kohaldatakse vaid neile huvilaeva käitajast ettevõtjatele, kelle maksustamise aadress ei ole Sardiinia maakonnas ja kelle äritegevuse moodustab selliste laevade kolmandate isikute kasutusse andmine, kehtestab — EÜ artikli 87 mõttes — riigiabi sama tegevusega tegelevatele ettevõtjatele, kelle maksustamise aadress on Sardiinia maakonnas?

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/24 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/24

---

25. aprillil 2008. aastal esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Portugali Vabariik

(Kohtuasi C-171/08)

(2008/C 171/36)

Kohtumenetluse keel: portugali

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: E. Montaguti, P. Guerra e Andrade ja M. Telles Romão)

Kostja: Portugali Vabariik

Hageja nõuded

| — | Tuvastada, et kuna Portugali Vabariik säilitas riigi ja teiste avalik-õiguslike asutuste õigused Portugal Telecom S.A.-s, mis anti seoses Portugali Vabariigi vetoõigust andvate aktsiatega (golden shares) Portugal Telecom S.A.-s, siis on Portugali Vabariik rikkunud EÜ artiklitest 56 ja 43 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

Tuvastada, et kuna Portugali Vabariik säilitas riigi ja teiste avalik-õiguslike asutuste õigused Portugal Telecom S.A.-s, mis anti seoses Portugali Vabariigi vetoõigust andvate aktsiatega (golden shares) Portugal Telecom S.A.-s, siis on Portugali Vabariik rikkunud EÜ artiklitest 56 ja 43 tulenevaid kohustusi;

| — | mõista kohtukulud välja Portugali Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Portugali Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Portugali riigil on 500 vetoõigust andvat aktsiat („golden share”) äriühingus Portugal Telecom S.A. (PT). Viidatud aktsiad annavad riigile vetoõiguse üldkoosoleku juhatuse valimisel, auditikomisjoni esimehe ja audiitori valimisel, majandusaasta tulemuste kohaldamisel, põhikirja muutmisel, kapitali suurendamisel, eelisõiguste piiramisel ja kaotamisel, võlakirjade ja teiste väärtpaberite väljastamisel, äriühingu poliitika üldiste eesmärkide ja põhimõtete kehtestamisel, teistes äriühingutes osaluse poliitika üldpõhimõtete määratlemisel, asukoha muutmise lubamisel ja enama kui 10 % aktsiate omandamise lubamisel selliste aktsionäride poolt, kes otseselt või kaudselt konkureerivad Portugal Telecom'i kontrollitud äriühingutega. Samuti annavad need vetoõiguse seoses ühe kolmandiku juhtidega, sh tingimata vetoõiguse nõukogu esimehe osas.

Komisjon leiab, et need vetoõigused piiravad kapitali vaba liikumist ja asutamisvabadust. Need meetmed takistavad otseseid investeeringuid Portugal Telecom'is, portfelliinvesteeringuid ning asutamisvabadust.

Riigi vaidlusalused eriõigused on riiklikud meetmed, kuna vetoõigust andvad aktsiad ei tulene äriühinguõiguse tavalisest kohaldamisest.

Kõnealused „golden shares” ei ole seotud üldise huvi õiguspäraste eesmärkidega ega eeskätt nendega, millele Portugali Vabariik viitab — avalik julgeolek ja kord, kaabel- ja juhtmevõrgu säilitamine, PT sisese hulgi- ja jaetegevuse säilitamine, avaliku teenuse kontsessioonid, telekommunikatsioonituru reguleerimise mudel ning kapitaliturgude võimalik häirimine.

Igal juhul ei järgi Portugali Vabariik proportsionaalsuse põhimõtet, kuna asjaomased meetmed ei ole sobivad taotletud eesmärkide saavutamiseks ning lähevad kaugemale sellest, mis on nende eesmärkide saavutamiseks vajalik.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/25

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Østre Landsret 28. aprillil 2008 — NCC Construction Danmark A/S versus Skatteministeriet

(Kohtuasi C-174/08)

(2008/C 171/37)

Kohtumenetluse keel: taani

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Østre Landsret.

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: NCC Construction Danmark A/S.

Vastustaja: Skatteministeriet (Taani maksuministeerium)

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas mõistet „juhuslikud kinnisvaratehingud”, mis on nimetatud kuuenda käibemaksudirektiivi (1) artikli 19 lõike 2 teises lõigus, tuleb tõlgendada nii, et seda kohaldatakse maksukohustuslasest ehitusettevõtja enda nimel ehitatud kinnisvara hilisema müügiga seotud tegevusele kui edasimüümise seisukohast käibemaksuga täielikult maksustatud tegevusele? |
| --- | --- |

1.

Kas mõistet „juhuslikud kinnisvaratehingud”, mis on nimetatud kuuenda käibemaksudirektiivi (1) artikli 19 lõike 2 teises lõigus, tuleb tõlgendada nii, et seda kohaldatakse maksukohustuslasest ehitusettevõtja enda nimel ehitatud kinnisvara hilisema müügiga seotud tegevusele kui edasimüümise seisukohast käibemaksuga täielikult maksustatud tegevusele?

| 2. | Kas esimese küsimuse vastus sõltub asjaolust, et müügitegevuse ulatus eraldi käsitletuna hõlmab nende kaupade ja teenuste kasutamist, millelt tuleb tasuda käibemaksu? |
| --- | --- |

2.

Kas esimese küsimuse vastus sõltub asjaolust, et müügitegevuse ulatus eraldi käsitletuna hõlmab nende kaupade ja teenuste kasutamist, millelt tuleb tasuda käibemaksu?

| 3. | Kas käibemaksu neutraalsuse põhimõttega on kooskõlas see, kui ehitusettevõtjal, kes kõnealuse liikmesriigi õigusnormide kohaselt — mis põhinevad kuuenda direktiivi artikli 5 lõikel 7 ja artikli 6 lõikel 3 — on kohustatud tasuma käibemaksu siseriiklikelt tarnetelt seoses enda nimel hoonete ehitusega nende hilisema müümise eesmärgil, on õigus ehitustegevuse üldkuludelt käibemaksu maha arvata üksnes osaliselt, kuna kinnisvara hilisem müük on liikmesriigi käibemaksualaste õigusnormide kohaselt kuuenda käibemaksudirektiivi artikli 28 lõike 3 punkti b koostoimes selle direktiivi F lisa punktiga 16 käibemaksust vabastatud? |
| --- | --- |

3.

Kas käibemaksu neutraalsuse põhimõttega on kooskõlas see, kui ehitusettevõtjal, kes kõnealuse liikmesriigi õigusnormide kohaselt — mis põhinevad kuuenda direktiivi artikli 5 lõikel 7 ja artikli 6 lõikel 3 — on kohustatud tasuma käibemaksu siseriiklikelt tarnetelt seoses enda nimel hoonete ehitusega nende hilisema müümise eesmärgil, on õigus ehitustegevuse üldkuludelt käibemaksu maha arvata üksnes osaliselt, kuna kinnisvara hilisem müük on liikmesriigi käibemaksualaste õigusnormide kohaselt kuuenda käibemaksudirektiivi artikli 28 lõike 3 punkti b koostoimes selle direktiivi F lisa punktiga 16 käibemaksust vabastatud?

---

(1)  Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuues direktiiv 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT L 145, lk 1; ELT eriväljaanne 09/01, lk 23).

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/25

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Dioikitiko Efeteio Thessalonikis (Kreeka) 28. aprillil 2008 — Maria Kastrinaki versus Panepistimiako Geniko Nosokomeio Thessalonikis ACHEPA

(Kohtuasi C-180/08)

(2008/C 171/38)

Kohtumenetluse keel: kreeka

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Dioikitiko Efeteio Thessalonikis (Kreeka)

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Maria Kastrinaki

Vastustaja: Panepistimiako Geniko Nosokomeio Thessalonikis ACHEPA

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kui avalik-õiguslik juriidiline isik on võtnud tööle liikmesriigi kodaniku, kes tugines direktiivi 89/48/EMÜ kohaldamisalasse kuuluvale haridust tõendavale dokumendile, ning kes on tegutsenud vastuvõtvas liikmesriigis reguleeritud kutsealal määramata tähtajaks sõlmitud eraõigusliku töölepingu alusel ja keda on edutatud palgajärgu ja -summa osas vastavalt kõnealusele dokumendile, siis kas pädevatel ametiasutustel on seejärel õigus — kõnesoleva direktiivi artiklite 1, 2, 3 ja 4 tähenduses, tõlgendatuna EÜ artikleid 149 ja 150 silmas pidades — võtta nimetatud kodanikult kutseõiguste kasutamise võimaluse selle tõttu, et ei ole võimalik akadeemiliselt tunnustada haridust tõendavat dokumenti, mille ta esitas tema määramiseks mainitud dokumendile vastavasse kategooriasse ja palgajärku, üksnes põhjendusel, et ehkki haridust tõendava dokumendi väljastas lähteliikmesriigi ametiasutus, läbis isik osa õpingutest vastuvõtvas liikmesriigis frantsiisilepingu alusel tegutsevas üksuses, mis vaatamata vabale tegutsemisele vastuvõtvas liikmesriigis, ei ole selles riigis õiguse üldnormi kohaselt õppeasutusena tunnustatud? |
| --- | --- |

1.

Kui avalik-õiguslik juriidiline isik on võtnud tööle liikmesriigi kodaniku, kes tugines direktiivi 89/48/EMÜ kohaldamisalasse kuuluvale haridust tõendavale dokumendile, ning kes on tegutsenud vastuvõtvas liikmesriigis reguleeritud kutsealal määramata tähtajaks sõlmitud eraõigusliku töölepingu alusel ja keda on edutatud palgajärgu ja -summa osas vastavalt kõnealusele dokumendile, siis kas pädevatel ametiasutustel on seejärel õigus — kõnesoleva direktiivi artiklite 1, 2, 3 ja 4 tähenduses, tõlgendatuna EÜ artikleid 149 ja 150 silmas pidades — võtta nimetatud kodanikult kutseõiguste kasutamise võimaluse selle tõttu, et ei ole võimalik akadeemiliselt tunnustada haridust tõendavat dokumenti, mille ta esitas tema määramiseks mainitud dokumendile vastavasse kategooriasse ja palgajärku, üksnes põhjendusel, et ehkki haridust tõendava dokumendi väljastas lähteliikmesriigi ametiasutus, läbis isik osa õpingutest vastuvõtvas liikmesriigis frantsiisilepingu alusel tegutsevas üksuses, mis vaatamata vabale tegutsemisele vastuvõtvas liikmesriigis, ei ole selles riigis õiguse üldnormi kohaselt õppeasutusena tunnustatud?

| 2. | Kas pädevad ametiasutused võivad — direktiivi 89/48/EMÜ sätete mõttes, nii nagu need võeti Kreeka õiguskorda üle ministrite ühisdekreediga nr A4/4112/247/1992, tõlgendatuna EÜ artikli 39 lõiget 1, EÜ artikli 40 esimest lõiku, EÜ artiklit 43, EÜ artikli 47 lõiget 1 ja EÜ artikleid 49 ja 55 silmas pidades — välistada tegevusloast tulenevate kutseõiguste teostamise liikmesriigi kodaniku puhul, kes töötab avalik-õigusliku juriidilise isiku heaks määramata tähtajaks sõlmitud eraõigusliku töölepingu alusel, ning kellele väljastati kutsealal tegutsemise luba direktiivi 89/48/EMÜ sätete alusel, nii nagu need on Kreeka õiguskorda üle võetud ministrite ühisdekreediga nr A4/4112/247/1992, põhjendusel, et ei tunnustatud tema haridust tõendava dokumendi akadeemilist vastavust? |
| --- | --- |

2.

Kas pädevad ametiasutused võivad — direktiivi 89/48/EMÜ sätete mõttes, nii nagu need võeti Kreeka õiguskorda üle ministrite ühisdekreediga nr A4/4112/247/1992, tõlgendatuna EÜ artikli 39 lõiget 1, EÜ artikli 40 esimest lõiku, EÜ artiklit 43, EÜ artikli 47 lõiget 1 ja EÜ artikleid 49 ja 55 silmas pidades — välistada tegevusloast tulenevate kutseõiguste teostamise liikmesriigi kodaniku puhul, kes töötab avalik-õigusliku juriidilise isiku heaks määramata tähtajaks sõlmitud eraõigusliku töölepingu alusel, ning kellele väljastati kutsealal tegutsemise luba direktiivi 89/48/EMÜ sätete alusel, nii nagu need on Kreeka õiguskorda üle võetud ministrite ühisdekreediga nr A4/4112/247/1992, põhjendusel, et ei tunnustatud tema haridust tõendava dokumendi akadeemilist vastavust?

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/26 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/26

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Dioikitiko Efeteio Thessaloniki (Kreeka) 28. aprillil 2008 — Maria Kastrinaki versus Panepistimiako Geniko Nosokomeio Thessalonikis ACHEPA

(Kohtuasi C-186/08)

(2008/C 171/39)

Kohtumenetluse keel: kreeka

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Dioikitiko Efeteio Thessaloniki

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Maria Kastrinaki

Vastustaja: Panepistimiako Geniko Nosokomeio Thessalonikis ACHEPA

Eelotsuse küsimus

Kas pädevatel ametiasutustel on direktiivi 89/48/EMÜ sätete mõttes — nii nagu need võeti Kreeka õiguskorda üle ministrite ühisdekreediga nr A4/4112/247/1992, tõlgendatuna EÜ artikli 39 lõiget 1, EÜ artikli 40 esimest lõiku, EÜ artiklit 43, EÜ artikli 47 lõiget 1 ja EÜ artikleid 49 ja 55 silmas pidades — õigus peatada liikmesriigi kodaniku, kellel on direktiivi 89/48 kohaldamisalasse kuuluv haridust tõendav dokument ja kes töötab avaliku-õigusliku juriidilise isiku heaks määramata tähtajaks sõlmitud töölepingu alusel, ametialane edenemine nii palgajärgu kui ka -summa osas pärast seda, kui see kodanik on töötanud avalikus teenistuses kõrgharidust nõudval ametikohal ja ametikohale vastaval palgajärgul, juhul kui esiteks on lähteliikmesriigi pädevad ametiasutused väljastanud kodanikule kutsenimetuse kasutamise loa ja teiseks on vastuvõtva liikmesriigi pädevad ametiasutused väljastanud talle kutsealal tegutsemise loa direktiivi 89/48/EMÜ sätete alusel, nii nagu need võeti Kreeka õiguskorda üle ministrite ühisdekreediga A4/112/247/1992, põhjusel, et lähteliikmesriigi kõrgharidust tõendava dokumendi akadeemilise vastavuse tunnustamine on võimatu, kuna isik läbis osa õpingutest vastuvõtvas liikmesriigis frantsiisilepingu alusel tegutsevas eraõiguslikus õppeasutuses, mida viimatinimetatud liikmesriik ei ole õppeasutusena tunnustanud?

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/26 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/26

---

7. mail 2008 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Madalmaade Kuningriik

(Kohtuasi C-190/08)

(2008/C 171/40)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: M. Condou Durande ja R. Troosters)

Kostja: Madalmaade Kuningriik

Hageja nõuded

| — | tuvastada, et kuna Madalmaade Kuningriik ei ole määratud tähtaja jooksul vastu võtnud vajalikke õigus- ja haldusnorme nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/83/EÜ miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta (1), täitmiseks või vähemalt ei ole komisjoni neist teavitanud, siis on Madalmaade Kuningriik rikkunud EÜ asutamislepingust ja sellest direktiivist tulenevaid kohustusi, |
| --- | --- |

—

tuvastada, et kuna Madalmaade Kuningriik ei ole määratud tähtaja jooksul vastu võtnud vajalikke õigus- ja haldusnorme nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/83/EÜ miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta (1), täitmiseks või vähemalt ei ole komisjoni neist teavitanud, siis on Madalmaade Kuningriik rikkunud EÜ asutamislepingust ja sellest direktiivist tulenevaid kohustusi,

| — | mõista kohtukulud välja Madalmaade Kuningriigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Madalmaade Kuningriigilt.

Väited ja peamised argumendid

Direktiivi siseriiklikusse õigusesse ülevõtmise tähtaeg möödus 10. oktoobril 2006.

---

(1)  ELT L 304, lk 2; ELT eriväljaanne 19/07, lk 96.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/27

---

7. mail 2008 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Portugali Vabariik

(Kohtuasi C-191/08)

(2008/C 171/41)

Kohtumenetluse keel: portugali

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: M. Condou Durande ja A. Caeiros

Kostja: Portugali Vabariik

Hageja nõuded

| — | Tuvastada peamise nõudena, et kuna Portugali Vabariik ei ole jõustanud vajalikke õigus- ja haldusnorme, et järgida nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/83/EÜ (1) miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta, on Portugali Vabariik rikkunud eespool viidatud direktiivi 2004/83/EÜ artikli 38 lõikes 1 sätestatud kohustusi. |
| --- | --- |

—

Tuvastada peamise nõudena, et kuna Portugali Vabariik ei ole jõustanud vajalikke õigus- ja haldusnorme, et järgida nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/83/EÜ (1) miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta, on Portugali Vabariik rikkunud eespool viidatud direktiivi 2004/83/EÜ artikli 38 lõikes 1 sätestatud kohustusi.

| — | Teise võimalusena tuvastada, et kuna Portugali Vabariik ei ole igal juhul nendest sätetest komisjonile teatanud, on Portugali Vabariik rikkunud eespool viidatud direktiivi 2004/83/EÜ artikli 38 lõikes 1 sätestatud kohustusi. |
| --- | --- |

—

Teise võimalusena tuvastada, et kuna Portugali Vabariik ei ole igal juhul nendest sätetest komisjonile teatanud, on Portugali Vabariik rikkunud eespool viidatud direktiivi 2004/83/EÜ artikli 38 lõikes 1 sätestatud kohustusi.

| — | Mõista kohtukulud välja Portugali Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

Mõista kohtukulud välja Portugali Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Direktiivi ülevõtmise tähtaeg möödus 10. oktoobril 2006.

---

(1)  ELT L 304, lk 12; ELT eriväljaanne 19/07, lk 96.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/27

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Leedu Vabariik) 14. mail 2008 — Inga Rinau

(Kohtuasi C-195/08)

(2008/C 171/42)

Kohtumenetluse keel: leedu

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Leedu Ülemkohus)

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Inga Rinau

Kolmas isik: Michael Rinau

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas määruse nr 2201/2003 (1) artikli 21 tähenduses huvitatud osapool võib taotleda kohtuotsuse mittetunnustamist, kui taotlust selle otsuse tunnustamiseks ei ole esitatud? |
| --- | --- |

1.

Kas määruse nr 2201/2003 (1) artikli 21 tähenduses huvitatud osapool võib taotleda kohtuotsuse mittetunnustamist, kui taotlust selle otsuse tunnustamiseks ei ole esitatud?

| 2. | Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav: kuidas peab siseriiklik kohus, kui ta lahendab kohtuotsuse mittetunnustamise taotlust, mille on esitanud isik, kelle suhtes see otsus tuleb täita, kohaldama määruse nr 2201/2003 artikli 31 lõiget 1, mis sätestab, et „[i]sikul, kelle suhtes täitmist taotletakse, ega lapsel ei ole menetluste selles etapis õigust teha taotluse kohta mingeid esildisi”? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav: kuidas peab siseriiklik kohus, kui ta lahendab kohtuotsuse mittetunnustamise taotlust, mille on esitanud isik, kelle suhtes see otsus tuleb täita, kohaldama määruse nr 2201/2003 artikli 31 lõiget 1, mis sätestab, et „[i]sikul, kelle suhtes täitmist taotletakse, ega lapsel ei ole menetluste selles etapis õigust teha taotluse kohta mingeid esildisi”?

| 3. | Kas siseriiklik kohus, kellele vanemliku vastutuse kandja on esitanud taotluse mitte tunnustada päritoluliikmesriigi kohtu otsuse seda osa, millega nõutakse sellelt vanemliku vastutuse kandjalt tema juures elava lapse tagasitoomist päritoluliikmesriiki ning mille kohta on antud välja määruse nr 2201/2003 artiklis 42 ette nähtud tõend, peab lahendama selle taotluse määruse nr 2201/2003 III peatüki 1. ja 2. jao sätete alusel, nagu sätestab määruse artikli 40 lõige 2? |
| --- | --- |

3.

Kas siseriiklik kohus, kellele vanemliku vastutuse kandja on esitanud taotluse mitte tunnustada päritoluliikmesriigi kohtu otsuse seda osa, millega nõutakse sellelt vanemliku vastutuse kandjalt tema juures elava lapse tagasitoomist päritoluliikmesriiki ning mille kohta on antud välja määruse nr 2201/2003 artiklis 42 ette nähtud tõend, peab lahendama selle taotluse määruse nr 2201/2003 III peatüki 1. ja 2. jao sätete alusel, nagu sätestab määruse artikli 40 lõige 2?

| 4. | Milline tähendus tuleb anda määruse nr 2201/2003 artikli 21 lõikes 3 sätestatud tingimusele („Ilma et see piiraks käesoleva peatüki 4. jao kohaldamist”)? |
| --- | --- |

4.

Milline tähendus tuleb anda määruse nr 2201/2003 artikli 21 lõikes 3 sätestatud tingimusele („Ilma et see piiraks käesoleva peatüki 4. jao kohaldamist”)?

| 5. | Kas määruse nr 2201/2003 eesmärkide ja selles sätestatud korraga on kooskõlas lapse tagasitoomist nõudva otsuse vastuvõtmine ja määruse nr 2201/2003 artiklis 42 ette nähtud tõendi väljaandmine päritoluliikmesriigi kohtu poolt pärast seda, kui selle liikmesriigi kohus, kus last hoitakse ebaseaduslikult, on teinud otsuse, et laps tuleb tagastada tema päritoluriiki? |
| --- | --- |

5.

Kas määruse nr 2201/2003 eesmärkide ja selles sätestatud korraga on kooskõlas lapse tagasitoomist nõudva otsuse vastuvõtmine ja määruse nr 2201/2003 artiklis 42 ette nähtud tõendi väljaandmine päritoluliikmesriigi kohtu poolt pärast seda, kui selle liikmesriigi kohus, kus last hoitakse ebaseaduslikult, on teinud otsuse, et laps tuleb tagastada tema päritoluriiki?

| 6. | Kas määruse nr 2201/2003 artiklis 24 sätestatud keeld kontrollida otsuse teinud kohtu pädevust tähendab seda, et siseriiklik kohus, kes on saanud taotluse välisriigi kohtuotsuse tunnustamiseks või mittetunnustamiseks ning kes ei saa kindlaks teha päritoluliikmesriigi kohtu pädevust ega ole tuvastanud muid määruse nr 2201/2003 artiklis 23 ette nähtud kohtuotsuste mittetunnustamise põhjusi, on kohustatud tunnustama lapse tagasitoomist nõudvat päritoluliikmesriigi kohtu otsust ka juhul, kui päritoluliikmesriigi kohus ei ole järginud määruses sätestatud lapse tagasitoomise küsimuse lahendamise korda? |
| --- | --- |

6.

Kas määruse nr 2201/2003 artiklis 24 sätestatud keeld kontrollida otsuse teinud kohtu pädevust tähendab seda, et siseriiklik kohus, kes on saanud taotluse välisriigi kohtuotsuse tunnustamiseks või mittetunnustamiseks ning kes ei saa kindlaks teha päritoluliikmesriigi kohtu pädevust ega ole tuvastanud muid määruse nr 2201/2003 artiklis 23 ette nähtud kohtuotsuste mittetunnustamise põhjusi, on kohustatud tunnustama lapse tagasitoomist nõudvat päritoluliikmesriigi kohtu otsust ka juhul, kui päritoluliikmesriigi kohus ei ole järginud määruses sätestatud lapse tagasitoomise küsimuse lahendamise korda?

---

(1)  Nõukogu 27. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1347/2000 (ELT L 338, lk 1, ELT eriväljaanne 19/06, lk 243).

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/28 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/28

---

15. mail 2008 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Prantsuse Vabariik

(Kohtuasi C-200/08)

(2008/C 171/43)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: A. Bordes ja H. Støvlbæk)

Kostja: Prantsuse Vabariik

Hageja nõuded

| — | Tuvastada, et kuna Prantsuse Vabariik keeldus lubamast saksa ja inglise lumelauainstruktoritel õpetada üksnes seda spordiala Prantsusmaal ning jättis 4. mai 1995. aasta määruses (muudetud kujul) nimetamata teistes liikmesriikides omandatud lumelauainstruktori diplomid, siis on Prantsuse Vabariik rikkunud oma kohustusi, mis tulenevad EÜ artiklitest 39, 43 ja 49 ning direktiivi 92/51/EMÜ (1) artiklist 6; |
| --- | --- |

—

Tuvastada, et kuna Prantsuse Vabariik keeldus lubamast saksa ja inglise lumelauainstruktoritel õpetada üksnes seda spordiala Prantsusmaal ning jättis 4. mai 1995. aasta määruses (muudetud kujul) nimetamata teistes liikmesriikides omandatud lumelauainstruktori diplomid, siis on Prantsuse Vabariik rikkunud oma kohustusi, mis tulenevad EÜ artiklitest 39, 43 ja 49 ning direktiivi 92/51/EMÜ (1) artiklist 6;

| — | mõista kohtukulud välja Prantsuse Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Prantsuse Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Prantsusmaal võivad lumelauaga sõitmist õpetada vaid suusainstruktorid, samas kui mitmes teises liikmesriigis võivad suusatamist ja lumelauaga sõitmist õpetada professionaalid, kellel on suusainstruktorist erinev haridus.

Hageja leiab, et keeldumine lubada alustada tegevust üksnes lumelauainstruktorina ei ole õigustatav isikute vaba liikumise, teenuste osutamise vabaduse ja asutamisõiguse aluspõhimõtetega arvestades. Komisjon leiab muuhulgas, et ei ole täidetud Euroopa Kohtu praktikas sedastatud neli kumulatiivset tingimust, mille esinemisel on erandina õigustatav nende põhimõtete võimalik piiramine — mittediskrimineerimine, ülekaalukas üldine huvi, taotletava eesmärgi saavutamise võimalikkus ning proportsionaalsuspõhimõttega arvestamine.

---

(1)  Nõukogu 18. juuni 1992. aasta direktiiv 92/51/EMÜ direktiivi 89/48/EMÜ täiendava tööalase koolituse tunnustamise teise üldsüsteemi kohta (EÜT L 209, lk 25; ELT eriväljaanne 05/02, lk 47).

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/28 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/28

---

20. mail 2008 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Luksemburgi Suurhertsogiriik

(Kohtuasi C-209/08)

(2008/C 171/44)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindaja: Maria Condou Durande)

Kostja: Luksemburgi Suurhertsogiriik

Hageja nõuded

| — | Tuvastada, et kuna Luksemburgi Suurhertsogiriik ei ole vastu võtnud vajalikke õigus- ja haldusnorme nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/81/EÜ elamisloa väljaandmise kohta pädevate asutustega koostööd tegevatele kolmandate riikide kodanikele, kes on inimkaubanduse ohvrid või kelle ebaseaduslikule sisserändele on kaasa aidatud (1) täitmiseks või vähemalt ei ole komisjoni neist teavitanud, siis on Luksemburgi Suurhertsogiriik rikkunud selle direktiivi artiklist 17 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

Tuvastada, et kuna Luksemburgi Suurhertsogiriik ei ole vastu võtnud vajalikke õigus- ja haldusnorme nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/81/EÜ elamisloa väljaandmise kohta pädevate asutustega koostööd tegevatele kolmandate riikide kodanikele, kes on inimkaubanduse ohvrid või kelle ebaseaduslikule sisserändele on kaasa aidatud (1) täitmiseks või vähemalt ei ole komisjoni neist teavitanud, siis on Luksemburgi Suurhertsogiriik rikkunud selle direktiivi artiklist 17 tulenevaid kohustusi;

| — | mõista kohtukulud välja Luksemburgi Suurhertsogiriigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Luksemburgi Suurhertsogiriigilt.

Väited ja peamised argumendid

Direktiivi ülevõtmise tähtaeg möödus 5. augustil 2006. Hagi esitamise kuupäeval ei olnud kostja ikka veel võtnud direktiivi ülevõtmiseks vajalikke meetmeid või vähemalt ei olnud komisjoni neist teavitanud.

---

(1)  ELT L 261, lk 3; ELT eriväljaanne 19/07, lk 69.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/29 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/29

---

23. mail 2008 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Luksemburgi Suurhertsogiriik

(Kohtuasi C-223/08)

(2008/C 171/45)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindaja: C. Huvelin)

Kostja: Luksemburgi Suurhertsogiriik

Hageja nõuded

| — | Tuvastada, et kuna Luksemburgi Suurhertsogiriik ei ole võtnud vajalikke õigus- ja haldusnorme nõukogu 20. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/100/EÜ, millega kohandatakse teatavaid direktiive isikute vaba liikumise valdkonnas seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega (1), või vähemalt ei ole komisjoni neist teavitanud, siis on Luksemburgi Suurhertsogiriik rikkunud nimetatud direktiivi artiklist 2 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

Tuvastada, et kuna Luksemburgi Suurhertsogiriik ei ole võtnud vajalikke õigus- ja haldusnorme nõukogu 20. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/100/EÜ, millega kohandatakse teatavaid direktiive isikute vaba liikumise valdkonnas seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega (1), või vähemalt ei ole komisjoni neist teavitanud, siis on Luksemburgi Suurhertsogiriik rikkunud nimetatud direktiivi artiklist 2 tulenevaid kohustusi;

| — | mõista kohtukulud välja Luksemburgi Suurhertsogiriigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Luksemburgi Suurhertsogiriigilt.

Väited ja peamised argumendid

Direktiivi 2006/100/EÜ ülevõtmise tähtaeg möödus Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise päeval, s.o 1. jaanuaril 2007. Hagi esitamise päeval ei ole kostja direktiivi ülevõtmiseks meetmeid võtnud või komisjoni neist teavitanud.

---

(1)  ELT L 363, lk 141.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/29 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/29

---

23. mail 2008 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Prantsuse Vabariik

(Kohtuasi C-224/08)

(2008/C 171/46)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindaja: C. Huvelin)

Kostja: Prantsuse Vabariik

Hageja nõuded

| — | Tuvastada, et kuna Prantsuse Vabariik ei ole võtnud vajalikke õigus- ja haldusnorme nõukogu 20. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/100/EÜ, millega kohandatakse teatavaid direktiive isikute vaba liikumise valdkonnas seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega (1), või vähemalt ei ole komisjoni neist teavitanud, siis on Prantsuse Vabariik rikkunud nimetatud direktiivi artiklist 2 tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

—

Tuvastada, et kuna Prantsuse Vabariik ei ole võtnud vajalikke õigus- ja haldusnorme nõukogu 20. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/100/EÜ, millega kohandatakse teatavaid direktiive isikute vaba liikumise valdkonnas seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega (1), või vähemalt ei ole komisjoni neist teavitanud, siis on Prantsuse Vabariik rikkunud nimetatud direktiivi artiklist 2 tulenevaid kohustusi.

| — | mõista kohtukulud välja Prantsuse Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Prantsuse Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Direktiivi 2006/100/EÜ ülevõtmise tähtaeg möödus Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise päeval, s.o 1. jaanuaril 2007. Käesoleva hagi esitamise päeval ei ole kostja direktiivi täielikuks ülevõtmiseks vajalikke meetmeid ikka veel võtnud, eriti mis puudutab meditsiini eriala, advokaate ja arhitekte.

---

(1)  ELT L 363, lk 141.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/29 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/29

---

Euroopa Kohtu presidendi 28. novembri 2007. aasta määrus (Juzgado de lo Social no 3 de Valladolidi (Hispaania) eelotsusetaotlus) — Vicente Pascual García versus Confederación Hidrográfica del Duero

(Kohtuasi C-87/06) (1)

(2008/C 171/47)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Euroopa Kohtu presidendi määrusega kustutati kohtuasi registrist.

---

(1)  ELT C 121, 20.5.2006.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/30

---

Euroopa Kohtu presidendi 26. veebruari 2008. aasta määrus (Monomeles Protodikeio Veroiase (Kreeka) eelotsusetaotlus) — Georgios Diamantis versus FANCO AE

(Kohtuasi C-315/06) (1)

(2008/C 171/48)

Kohtumenetluse keel: kreeka

Euroopa Kohtu presidendi määrusega kustutati kohtuasi registrist.

---

(1)  ELT C 224, 16.9.2006.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/30

---

Euroopa Kohtu kuuenda koja esimehe 7. aprilli 2008. aasta määrus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Itaalia Vabariik

(Kohtuasi C-424/06) (1)

(2008/C 171/49)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Euroopa Kohtu kuuenda koja esimehe määrusega kustutati kohtuasi registrist.

---

(1)  ELT C 310, 16.12.2006.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/30

---

Euroopa Kohtu kolmanda koja esimehe 28. jaanuari 2008. aasta määrus (Kammarrätten i Jönköpingi (Rootsi) eelotsusetaotlus) — Mattias Jalkhed versus Jordbruksverket

(Kohtuasi C-18/07) (1)

(2008/C 171/50)

Kohtumenetluse keel: rootsi

Euroopa Kohtu kolmanda koja esimehe määrusega kustutati kohtuasi registrist.

---

(1)  ELT C 56, 10.3.2007.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/30

---

Euroopa Kohtu presidendi 27. novembri 2007. aasta määrus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Saksamaa Liitvabariik

(Kohtuasi C-235/07) (1)

(2008/C 171/51)

Kohtumenetluse keel: saksa

Euroopa Kohtu presidendi määrusega kustutati kohtuasi registrist.

---

(1)  ELT C 140, 23.6.2007.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/30

---

Euroopa Kohtu presidendi 5. detsembri 2007. aasta määrus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Luksemburgi Suurhertsogiriik

(Kohtuasi C-325/07) (1)

(2008/C 171/52)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Euroopa Kohtu presidendi määrusega kustutati kohtuasi registrist.

---

(1)  ELT C 211, 8.9.2007.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/30

---

Euroopa Kohtu presidendi 11. veebruari 2008. aasta määrus — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Itaalia Vabariik

(Kohtuasi C-347/07) (1)

(2008/C 171/53)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Euroopa Kohtu presidendi määrusega kustutati kohtuasi registrist.

---

(1)  ELT C 223, 22.9.2007.

---

Esimese Astme Kohus

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/31

---

Presidenti asendava kohtuniku määramine ajutiste meetmete kohaldamise asjades

(2008/C 171/54)

12. juunil 2008 otsustas Esimese Astme Kohus, arvestades kohtunik Cooke'i ametist lahkumist, muuta 19. septembri 2007. aasta otsust ja määrata kodukorra artikli 106 alusel kohtunik Papasavvas asendama Esimese Astme Kohtu presidenti tema äraolekul või kui tal esineb takistus ajutiste meetmete kohaldamise asjades ajavahemikul 1. juuli 2008 kuni 30. juuni 2009.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/31

---

Esimese Astme Kohtu 21. mai 2008. aasta otsus — Belfass versus nõukogu

(Kohtuasi T-495/04) (1)

(Teenuste riigihanked - Ühenduse hankemenetlus - Ilmne tehniline viga - Hankelepingu sõlmimine majanduslikult soodsaima pakkumuse alusel - Põhjendamatult madal pakkumus - Määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikli 139 lõige 1 - Õigusvastasuse väide - Kirjeldused - Vastuvõetavus)

(2008/C 171/55)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Belfass SPRL (Forest, Belgia) (esindaja: advokaat L. Vogel)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: B. Driessen ja A. Vitro)

Kohtuasja ese

Esiteks nõue tühistada Euroopa Liidu Nõukogu 13. oktoobri 2004. aasta otsus lükata tagasi kaks pakkumust, mille hageja esitas hankemenetluses UCA-033/04, ja teiseks nõue hüvitada kahju, mida hageja nõukogu tegevuse tõttu väidetavalt kandis.

Otsuse resolutiivosa

| 1. | Tühistada Euroopa Liidu Nõukogu 13. oktoobri 2004. aasta otsus lükata tagasi kaks pakkumust, mille Belfass SPRL esitas hankemenetluses UCA-033/04, hanke osasse nr 2 puutuvas osas. |
| --- | --- |

1.

Tühistada Euroopa Liidu Nõukogu 13. oktoobri 2004. aasta otsus lükata tagasi kaks pakkumust, mille Belfass SPRL esitas hankemenetluses UCA-033/04, hanke osasse nr 2 puutuvas osas.

| 2. | Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata. |
| --- | --- |

2.

Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata.

| 3. | Jätta poolte kohtukulud nende endi kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta poolte kohtukulud nende endi kanda.

---

(1)  ELT C 57, 5.3.2005.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/31

---

Esimese Astme Kohtu 22. mai 2008. aasta otsus — NewSoft Technology versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Soft (Presto! BizCard Reader)

(Kohtuasi T-205/06) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Tühistamismenetlus - Ühenduse sõnamärk Presto! BizCard Reader - Varasemad siseriiklikud kujutismärgid Presto - Suhteline keeldumispõhjus - Segiajamise tõenäosus - Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b ja artikli 52 lõike 1 punkt a)

(2008/C 171/56)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: NewSoft Technology Corp. (Taipei, Taiwan) (esindajad: advokaadid M. Dirksen-Schwanenland, U. von Sothen ja M. Di Stefano)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: G. Schneider)

Teine menetluspool apellatsioonikojas, menetlusse astuja Esimese Astme Kohtus: Soft, SA (Madrid, Hispaania) (esindajad: advokaadid A. Velázquez Ibáñez ja R. Merino Baylos)

Kohtuasja ese

Soft, SA ja NewSoft Technology Corp. vahelises tühistamismenetluses tehtud Siseturu Ühtlustamise Ameti teise apellatsioonikoja 19. mai 2006. aasta otsuse (asi R 601/2005-2) peale esitatud hagi

Otsuse resolutiivosa

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja NewSoft Technology Corp.-ilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja NewSoft Technology Corp.-ilt.

---

(1)  ELT C 237, 30.9.2006.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/32 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/32

---

Esimese Astme Kohtu 22. mai 2008. aasta otsus — Ott jt versus komisjon

(Kohtuasi T-250/06 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - Vastuapellatsioonkaebus - Vastuvõetavus - Avalik teenistus - Ametnikud - Edutamine - 2004. aasta ametialane edutamine - Eelispunktide andmine - Personalieeskirjade artikli 45 kohaldamise üldsätted - Õigusvastasuse väide - Põhjenduste asendamine - Apellatsioonkaebus osaliselt põhjendamata ja osaliselt põhjendatud - Menetlusstaadium, mis lubab teha kohtuotsuse - Hagi rahuldamata jätmine)

(2008/C 171/57)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellatsioonkaebuse esitajad: Martial Ott (Oberanven, Luksemburg), Fernando Lopez Tola (Luksemburg, Luksemburg) ja Francis Weiler (Itzig, Lukemburg) (esindaja: advokaat F. Frabetti)

Teine menetluspool: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: C. Berardis-Kayser ja D. Martin)

Ese

Apellatsioonkaebus, mis esitati Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 30. juuni 2006. aasta määruse peale kohtuasjas F-87/05: Ott jt vs. komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata kogumikus veel avaldamata), milles palutakse selle määruse tühistamist.

Resolutiivosa

| 1) | Tühistada Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 30. juuni 2006. aasta määrus kohtuasjas F-87/05: Ott jt vs. komisjon osas, milles sellega jäeti rahuldamata Francis Weileri esitatud hagi. |
| --- | --- |

1)

Tühistada Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 30. juuni 2006. aasta määrus kohtuasjas F-87/05: Ott jt vs. komisjon osas, milles sellega jäeti rahuldamata Francis Weileri esitatud hagi.

| 2) | Ülejäänud osas jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

2)

Ülejäänud osas jätta hagi rahuldamata.

| 3) | Jätta vastuapellatsioonkaebus rahuldamata. |
| --- | --- |

3)

Jätta vastuapellatsioonkaebus rahuldamata.

| 4) | Jätta Avaliku Teenistuse Kohtule numbri all F-87/05 esitatud hagi rahuldamata osas, milles selle on esitanud Francis Weileri. |
| --- | --- |

4)

Jätta Avaliku Teenistuse Kohtule numbri all F-87/05 esitatud hagi rahuldamata osas, milles selle on esitanud Francis Weileri.

| 5) | Jätta Martial Otti, Fernando Lopez Tola ja Francis Weileri kohtukulud käesolevas kohtuastmes nende endi kanda ning mõista nendelt välja neli viiendikku komisjoni kohtukuludest. Jätta komisjoni kanda üks viiendik tema kohtukuludest käesolevas kohtuastmes. |
| --- | --- |

5)

Jätta Martial Otti, Fernando Lopez Tola ja Francis Weileri kohtukulud käesolevas kohtuastmes nende endi kanda ning mõista nendelt välja neli viiendikku komisjoni kohtukuludest. Jätta komisjoni kanda üks viiendik tema kohtukuludest käesolevas kohtuastmes.

| 6) | Jätta Francis Weileri ja komisjoni kohtukulud Avaliku Teenistuse Kohtus nende endi kanda. |
| --- | --- |

6)

Jätta Francis Weileri ja komisjoni kohtukulud Avaliku Teenistuse Kohtus nende endi kanda.

---

(1)  ELT C 281, 18.11.2006.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/32 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/32

---

Esimese Astme Kohtu 22. mai 2008. aasta otsus — Radio Regenbogen Hörfunk in Baden versus Siseturu Ühtlustamise Amet (RadioCom)

(Kohtuasi T-254/06) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Ühenduse sõnamärgi RadioCom taotlus - Absoluutne keeldumispõhjus - Kirjeldav tähis - Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkt c)

(2008/C 171/58)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Radio Regenbogen Hörfunk in Baden Geschäftsfürhungs-GmbH (Mannheim, Saksamaa) (esindaja: advokaat W. Göpfert)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: G. Schneider)

Kohtuasja ese

Sõnamärgi RadioCom ühenduse kaubamärgina registreerimise taotluse asjas tehtud Siseturu Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonikoja 7. juuli 2006. aasta otsuse (asi R 1266/2005-1) peale esitatud hagi

Otsuse resolutiivosa

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Radio Regenbogen Hörfunk in Baden Geschäftsfürhungs-GmbH-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Radio Regenbogen Hörfunk in Baden Geschäftsfürhungs-GmbH-lt.

---

(1)  ELT C 261, 28.10.2006.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/33

---

Esimese Astme Kohtu 21. mai 2008. aasta otsus — Enercon versus Siseturu Ühtlustamise Amet (E)

(Kohtuasi T-329/06) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Ühenduse sõnamärgi E taotlus - Absoluutsed keeldumispõhjused - Eristusvõime puudumine - Kirjeldavus - Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punktid b ja c)

(2008/C 171/59)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Enercon GmbH (Aurich, Saksamaa) (esindajad: advokaadid R. Böhm, hiljem R. Böhm ja U. Sander)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: G. Schneider)

Kohtuasja ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonikoja 8. septembri 2006. aasta otsuse (asi R 394/2006-1) peale, mis käsitleb sõnamärgi E ühenduse kaubamärgina registreerimist

Otsuse resolutiivosa

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Enercon GmbH-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Enercon GmbH-lt.

---

(1)  ELT C 326, 30.12.2006.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/33

---

Esimese Astme Kohtu 19. mai 2008. aasta määrus — TF1 versus komisjon

(Kohtuasi T-144/04) (1)

(Tühistamishagi - Komisjoni otsus, millega loetakse Prantsuse Vabariigi võetud teatud meetmed France 2 ja France 3-le antavaks ühisturuga kokkusobivaks riigiabiks - Hagi esitamise tähtaeg - Kodukorra artikli 4 lõike 1 punkt c - Vastuvõetamatus)

(2008/C 171/60)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Télévision française 1 SA (TF1) (Nanterre, Prantsusmaa) (esindajad: advokaadid J.-P. Hordies ja C. Smits)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: J. Buendía Sierra, N. Niejhar ja C. Giolito)

Kostja toetuseks menetlusse astuja: Prantsuse Vabariik (esindaja: G de Bergues)

Kohtuasja ese

Nõue tühistada komisjoni 10. detsembri 2003. aasta otsus 2004/838/EÜ Prantsusmaa poolt France 2-le ja France 3-le antud riigiabi kohta (ELT 2004, L 361, lk 21).

Määruse resolutiivosa

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista komisjoni kohtukulud välja Télévision française 1 SA-lt (TF1), kes ühtlasi kannab ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Mõista komisjoni kohtukulud välja Télévision française 1 SA-lt (TF1), kes ühtlasi kannab ise oma kohtukulud.

| 3. | Prantsuse Vabariik kannab ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

3.

Prantsuse Vabariik kannab ise oma kohtukulud.

---

(1)  ELT C 168, 26.6.2004.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/34 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/34

---

Esimese Astme Kohtu 18. aprilli 2008. aasta määrus — Maison de l'Europe Avignon Méditerranée versus komisjon

(Kohtuasi T-302/04) (1)

(Vahekohtuklausel - Euroopa infopunkti loomine - Komisjoni ja hageja vahel sõlmitud leping - Esimese Astme Kohtu ilmne pädevuse puudumine - Ilmselgelt põhjendamatu hagi)

(2008/C 171/61)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Maison de l'Europe Avignon Méditerranée (Avignon, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat F. Martineau)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: J.-F. Pasquire ja E. Manhaeve)

Kohtuasja ese

Vahekohtuklauslil põhinev hagi, milles palutakse mõista komisjonilt hageja kasuks välja 394 066,76 eurot, kuna väidetavalt rikkus komisjon lepingulisi kohustusi, mis tulenevad lepingust Avignoni Euroopa infopunkti loomise kohta

Määruse resolutiivosa

| 1. | Jätta hagi läbi vaatamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi läbi vaatamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Maison de l'Europe Avignon Méditerranéelt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Maison de l'Europe Avignon Méditerranéelt.

---

(1)  ELT C 262, 23.10.2004.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/34 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/34

---

Esimese Astme Kohtu 13. mai 2008. aasta määrus — SNIV versus komisjon

(Kohtuasi T-327/04) (1)

(Tühistamishagi - Riigiabi - Hagi esitamise tähtaeg - Tähtaja algus - Kokkuvõtte avaldamine Euroopa Liidu Teatajas - Internetilehekülg - Vastuvõetamatus)

(2008/C 171/62)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Syndicat national de l'industrie des viandes (SNIV) (Pariis, Prantsusmaa) (esindajad: advokaadid N. Coutrelis ja S. Henneresse)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: D. Triantafyllou ja A. Stobiecka-Kuik)

Kostja toetuseks menetlusse astuja: Prantsuse Vabariik (esindaja: G. De Bergues)

Kohtuasja ese

Nõue tühistada komisjoni 30. märtsi 2004. aasta otsus K(2004) 936 lõplik Prantsusmaa ametiasutuste poolt loomsete jäätmete käitlemise avaliku teenuse rahastamiseks plaanitud abimeetmete kohta (riigiabi nr 515/2003 — Prantsusmaa).

Määruse resolutiivosa

| 1. | Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

| 2. | Jätta Syndicat national de l'industrie des viandes (SNIV) kohtukulud tema enda kanda ja mõista talt välja komisjoni kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Syndicat national de l'industrie des viandes (SNIV) kohtukulud tema enda kanda ja mõista talt välja komisjoni kohtukulud.

| 3. | Jätta Prantsuse Vabariigi kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Prantsuse Vabariigi kohtukulud tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 273, 6.11.2004.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/34 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/34

---

Esimese Astme Kohtu 30. jaanuari 2008. aasta määrus — Arktouros versus komisjon

(Kohtuasi T-260/06) (1)

(Tühistamishagi - Määrus (EÜ) nr 1655/2000 - Keskkonnaprojektile antud finantsabi tühistamine - Otsus projekti lõpetamise ja ettemaksena ülekantud summade tagastamise kohta - Kinnitav akt - Hagi esitamise tähtaja möödumine - Vastuvõetamatus)

(2008/C 171/63)

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Hageja: Etairia prostasias kai diacheirisis fysikou perivallontos kai agrias zoïs Arktouros (Thessaloniki, Kreeka) (esindajad: advokaadid N. Korogiannakis ja N. Keramidas)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindaja: M. Konstantinidis)

Kohtuasja ese

Nõue tühistada komisjoni 6. juuli 2006. aasta otsus K(2006) 3181 lõplik, millega esiteks lõpetati kaitsetegevuse projekt Põhja-Pinde rahvuspargis (Kreeka) (ELLAS — LIFE03 NAT/GR/000089) ja teiseks anti korraldus komisjoni 4. septembri 2003. aasta otsuse K(2003) 2919 lõplik täitmiseks hagejale ettemaksena üle kantud ühenduse finantsabi tagasimaksmise kohta.

Määruse resolutiivosa

| 1. | Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

| 2. | Mõista kohtukulud vastavalt komisjoni nõudele välja Etairia prostasias kai diacheirisis fysikou perivallontos kai agrias zoïs Arktouros'elt, kes ühtlasi kannab ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud vastavalt komisjoni nõudele välja Etairia prostasias kai diacheirisis fysikou perivallontos kai agrias zoïs Arktouros'elt, kes ühtlasi kannab ise oma kohtukulud.

---

(1)  ELT C 281, 18.11.2006.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/35 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/35

---

Esimese Astme Kohtu 21. mai 2008. aasta määrus — Kronberger versus parlament

(Kohtuasi T-18/07) (1)

(Tühistamishagi - Euroopa Parlamendi valimisi käsitlev akt - Hagi esitamise tähtaeg - Esimese Astme Kohtu pädevuse puudumine - Vastuvõetamatus)

(2008/C 171/64)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Hans Kronberger (Viin, Austria) (esindaja: advokaat W. Weh)

Kostja: Euroopa Parlament (esindajad: H. Krück, N. Lorenz ja M. Windisch)

Kohtuasja ese

Nõue tühistada Euroopa Parlamendi 28. aprilli 2005. aasta otsus, millega jäeti põhjendamatuse tõttu rahuldamata hageja esitatud kaebus, mis puudutas Andreas Mölzeri valimist Euroopa Parlamenti, mille hageja oli esitanud 20. septembri 1976. aasta akti, mis käsitleb esindajate otsest ja üldist valimist Euroopa Parlamenti, artikli 12 kohaselt

Määruse resolutiivosa

| 1) | Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. |
| --- | --- |

1)

Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

| 2) | Mõista kohtukulud, sh need, mis on seotud ajutiste meetmete kohaldamise menetlusega, välja Hans Kronbergerilt. |
| --- | --- |

2)

Mõista kohtukulud, sh need, mis on seotud ajutiste meetmete kohaldamise menetlusega, välja Hans Kronbergerilt.

---

(1)  ELT C 69, 24.3.2007.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/35 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/35

---

Esimese Astme Kohtu 14. mai 2008. aasta määrus — Lactalis Gestion Lait ja Lactalis Investissements versus nõukogu

(Kohtuasi T-29/07) (1)

(Tühistamishagi - Direktiiv 2006/112/EÜ - Esimese käibemaksudirektiivi kehtetuks tunnistamine - Osaline tühistamine - Isikliku puutumuse puudumine - Vastuvõetamatus)

(2008/C 171/65)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hagejad: Lactalis Gestion Lait SNC (Laval, Prantsusmaa) ja Lactalis Investissements SNC (Laval, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat A. Philippart)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: A.-M. Colaert ja M. Iosifidou)

Kohtuasja ese

Nõue tühistada nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, lk 1) artikli 411 lõige 1 niivõrd, kui sellega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 11. aprilli 1967. aasta direktiivi 67/227/EMÜ kumuleeruvaid käibemakse käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 71, lk 301; ELT eriväljaanne 09/01, lk 3) neljas ja kaheksas põhjendus ning artikli 1 esimene ja kolmas lõik.

Määruse resolutiivosa

| 1. | Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

| 2. | Komisjoni ja Hispaania Kuningriigi menetlusse astumise taotluste lahendamise vajadus on ära langenud. |
| --- | --- |

2.

Komisjoni ja Hispaania Kuningriigi menetlusse astumise taotluste lahendamise vajadus on ära langenud.

| 3. | Mõista kohtukulud välja Lactalis Gestion Lait SNC-lt ja Lactalis Investissements SNC-lt. |
| --- | --- |

3.

Mõista kohtukulud välja Lactalis Gestion Lait SNC-lt ja Lactalis Investissements SNC-lt.

---

(1)  ELT C 69, 24.3.2007.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/36 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/36

---

28. märtsil 2007 esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Avaliku Teenistuse Kohtu 16. jaanuari 2007. aasta otsuse peale kohtuasjas F-3/06, Jacques Frankin jt vs. komisjon

(Kohtuasi T-92/07 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - Avalik teenistus - Ametnikud ja ajutised teenistujad - Pension - Pensioniõiguste ülekandmine - Ilmselgelt vastuvõetamatu apellatsioonkaebus - Ilmselgelt põhjendamatu apellatsioonkaebus)

(2008/C 171/66)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hagejad: Jacques Frankin (Sorée, Belgia) ja 482 muud Euroopa Ühenduste Komisjoni ametnikku ja ajutist teenistujat, kelle nimed on märgitud kohtuotsuse lisas (esindaja: advokaat F. Frabetti)

Teine menetluspool: Euroopa Ühenduste Komisjon

Kohtuasja ese

Apellatsioonkaebus, mis on esitatud Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (esimene koda) 16. jaanuari 2007. aasta otsuse peale kohtuasjas F-3/06: Frankin jt v. komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata) ja millega taotletakse selle otsuse tühistamist.

Resolutiivosa

| 1. | Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

| 2. | Mõista komisjoni kohtukulud käesolevas kohtuastmes välja Jacques Frankin'ilt ja 482-lt muult komisjoni ametnikult ja ajutiselt teenistujalt, kelle nimed on märgitud lisas, kes ühtlasi kannavad ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Mõista komisjoni kohtukulud käesolevas kohtuastmes välja Jacques Frankin'ilt ja 482-lt muult komisjoni ametnikult ja ajutiselt teenistujalt, kelle nimed on märgitud lisas, kes ühtlasi kannavad ise oma kohtukulud.

---

(1)  ELT C 117, 26.5.2007.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/36 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/36

---

Esimese Astme Kohtu 5. mai 2008. aasta määrus — Pathé Distribution versus Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus

(Kohtuasi T-239/07) (1)

(Vahekohtuklausel - Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus - Asjas kohtuotsuse mittetegemine)

(2008/C 171/67)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Pathé Distribution SAS (Pariis, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat P. Deprez)

Kostja: Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (esindaja: H. Monet, keda abistas advokaat J.-L. Fagnart)

Kohtuasja ese

Esiteks, nõue tühistada Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse 8. mai 2007. aasta otsus, millega tühistatakse leping nr 2006-0912-0304DI021001FR1507, ja teiseks, nõue kohustada Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutust maksma hagejale nimetatud lepingu täitmise eest 9 737 eurot.

Määruse resolutiivosa

| 1. | Vajadus hagi üle otsustada on ära langenud. |
| --- | --- |

1.

Vajadus hagi üle otsustada on ära langenud.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuselt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuselt.

---

(1)  ELT C 211, 8.9.2007.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/36 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/36

---

Esimese Astme Kohtu 28. aprilli 2008. aasta otsus — Grohe versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Compañía Roca Radiadores (ALIRA)

(Kohtuasi T-315/07) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Vastulause - Vastulause tagasivõtmine - Asjas kohtuotsuse mittetegemine)

(2008/C 171/68)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Grohe AG (Hemer, Saksamaa) (esindaja: advokaat A. Lensing-Kramer)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: J. Weberndörfer)

Teine menetluspool ühtlustamisameti apellatsioonikojas: Compañía Roca Radiadores, SA (Barcelona, Hispaania)

Kohtuasja ese

Tühistamishagi ühtlustamisameti neljanda apellatsioonikoja 19. juuni 2007. aasta otsuse peale (asi R 850/2006-4), mis puudutab Grohe AG ja Compañía Roca Radiadores, SA vahelist vastulausemenetlust

Otsuse resolutiivosa

| 1. | Vajadus hagi üle otsustada on ära langenud. |
| --- | --- |

1.

Vajadus hagi üle otsustada on ära langenud.

| 2. | Hageja kannab ise oma kohtukulud ja kostja kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Hageja kannab ise oma kohtukulud ja kostja kohtukulud.

---

(1)  ELT C 235, 6.10.2007.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/37 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/37

---

Esimese Astme Kohtu 17. aprilli 2008. aasta määrus — Dymos Kerateas versus Euroopa Ühenduste Komisjon

(Kohtuasi T-372/07) (1)

(Tühistamishagi - Tähtaeg - Vastuvõetamatus)

(2008/C 171/69)

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Hageja: Dymos Kerateas (Kreeka) (esindajad: advokaadid A. Papakonstantinou ja M. Chaïntarlis)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: D. Triantafyllou ja A. Steiblyt)

Kohtuasja ese

Nõue tühistada komisjoni 22. detsembri 2004. aasta otsus K(2004) 5611, mis puudutab Atika (Kreeka) piirkonna jäätmete käitlemise projekti läbiviimiseks Ühtekuuluvusfondist abi andmist.

Määruse resolutiivosa

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Dymos Kerateas'lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Dymos Kerateas'lt.

---

(1)  ELT C 283, 24.11.2007.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/37 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/37

---

Esimese Astme Kohtu 18. veebruari 2008. aasta määrus — Earth Products versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Meynard Designs (EARTH)

(Kohtuasi T-389/07) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Registreerimisest keeldumine - Registreerimistaotluse tagasivõtmine - Asjas kohtuotsuse mittetegemine)

(2008/C 171/70)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Earth Products Inc. (Carlsbad, Ühendriigid) (esindaja: advokaat M. Graf)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: D. Botis)

Teine menetluspool apellatsioonikojas, menetlusse astuja Esimese Astme Kohtus: Meynard Designs Inc. (Waltham, Ühendriigid) (esindajad: advokaadid E. Cornu ja E. De Gryse)

Kohtuasja ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti teise apellatsioonikoja 9. augusti 2007. aasta otsuse (asi R 1590/2006-2) peale, mis käsitleb Meynard Designs Inc. ja Earth Products Inc. vahelist vastulausemenetlust

Otsuse resolutiivosa

| 1. | Vajadus käesoleva hagi üle otsustada on ära langenud |
| --- | --- |

1.

Vajadus käesoleva hagi üle otsustada on ära langenud

| 2. | Jätta poolte kohtukulud nende endi kanda. |
| --- | --- |

2.

Jätta poolte kohtukulud nende endi kanda.

---

(1)  ELT C 297, 8.12.2007.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/38

---

Esimese Astme Kohtu 8. aprilli 2008. aasta määrus — Küpros versus komisjon

(Liidetud kohtuasjad T-54/08 R, T-87/08 R, T-88/08 R ja T-91/08 R T-93/08 R)

(Ajutiste meetmete kohaldamine - Küprose põhjaosas majanduse arendamise hange - Taotlus täitmise peatamiseks - Kiireloomulisuse puudumine)

(2008/C 171/71)

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Hageja: Küprose Vabariik (esindaja: P. Kliridis)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: P. van Nuffel ja I. Zervas)

Kohtuasja ese

Taotlused peatada komisjoni hankemenetlused, mis puudutavad Küprose põhjaosas majanduse arendamist järgmistes valdkondades: energia, keskkond, põllumajandus, telekommunikatsioon, saagi kasvatamine ja lõikus ning niisutus.

Määruse resolutiivosa

| 1. | Kohtuasjad T-54/08 R, T-87/08 R, T-88/08 R ja T-91/08 R T-93/08 R liidetakse käesoleva määruse andmiseks. |
| --- | --- |

1.

Kohtuasjad T-54/08 R, T-87/08 R, T-88/08 R ja T-91/08 R T-93/08 R liidetakse käesoleva määruse andmiseks.

| 2. | Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlused rahuldamata. |
| --- | --- |

2.

Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlused rahuldamata.

| 3. | Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi. |
| --- | --- |

3.

Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/38

---

Esimese Astme Kohtu presidendi 11. aprilli 2008. aasta määrus — Küprose Vabariik versus Euroopa Ühenduste Komisjon

(Kohtuasi T-119/08 R)

(Ajutiste meetmete kohaldamine - Pakkumisteade, mille esemeks on soodustada Küprose põhjaosa majanduslikku arengut loomakasvatuse alal - Täitmise peatamise taotlus - Kiireloomulisuse puudumine)

(2008/C 171/72)

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Hageja: Küprose Vabariik (esindaja: P. Kliridis)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: P. van Nuffel ja I. Zervas)

Kohtuasja ese

Komisjoni pakkumisteate, mille esemeks on soodustada Küprose põhjaosa majanduslikku arengut loomakasvatuse alal, täitmise peatamise taotlus.

Määruse resolutiivosa

| 1. | Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata.

| 2. | Kohtukulude jaotus otsustada hiljem. |
| --- | --- |

2.

Kohtukulude jaotus otsustada hiljem.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/38

---

Esimese Astme Kohtu presidendi 11. aprilli 2008. aasta määrus — Küpros versus komisjon

(Kohtuasi T-122/08 R)

(Ajutiste meetmete kohaldamine - Küprose põhjaosas majanduse arendamise hange - Taotlus täitmise peatamiseks - Kiireloomulisuse puudumine)

(2008/C 171/73)

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Hageja: Küprose Vabariik (esindaja: P. Kliridis)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: P. van Nuffel ja I. Zervas)

Kohtuasja ese

Taotlus peatada komisjoni hankemenetlus juhtorganisatsiooni loomiseks programmis, mis puudutab investeerimisprojektide elluviimist veevarustuse, heitvee ärajuhtimise ja tahkete jäätmete valdkonnas ning millega arendatakse Küprose põhjaosa majandust.

Määruse resolutiivosa

| 1. | Jätta taotlus ajutiste meetmete kohaldamiseks rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta taotlus ajutiste meetmete kohaldamiseks rahuldamata.

| 2. | Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi. |
| --- | --- |

2.

Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/39 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/39

---

21. aprillil 2008 esitatud hagi — Victor Guedes Indústria e Comércio versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Consorci de l'Espai Rural de Gallecs (GALLECS)

(Kohtuasi T-151/08)

(2008/C 171/74)

Hagiavaldus esitati inglise keeles

Pooled

Hageja: Victor Guedes Indústria e Comércio, SA (Lissabon, Portugal) (esindaja: advokaat B. Braga da Cruz)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Consorci de l'Espai Rural de Gallecs (Barcelona, Hispaania)

Hageja nõuded

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 16. jaanuari 2008. aasta otsus asjas R 986/2007-2; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 16. jaanuari 2008. aasta otsus asjas R 986/2007-2;

| — | kohustada ühtlustamisametit keelduma ühenduse kaubamärgi nr 3 710 597 registreerimisest kaupade jaoks, mis kuuluvad klassidesse 29 ja 31; |
| --- | --- |

—

kohustada ühtlustamisametit keelduma ühenduse kaubamärgi nr 3 710 597 registreerimisest kaupade jaoks, mis kuuluvad klassidesse 29 ja 31;

| — | mõista kohtukulud välja teiselt menetluspoolelt apellatsioonikojas |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja teiselt menetluspoolelt apellatsioonikojas

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: Victor Guedes Indústria e Comércio

Asjaomane ühenduse kaubamärk: Kujutismärk „GALLECS” kaupade jaoks, mis kuuluvad klassidesse 29 ja 31 — taotlus nr 3 710 597

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: Hageja

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: Siseriiklik kujutismärk „GALLO” kaupade jaoks, mis kuuluvad klassi 29; siseriiklik kujutismärk „GALLO AZEITE NOVO” kaupade jaoks, mis kuuluvad klassi 29; siseriiklik kujutismärk „AZEITE GALLO” kaupade jaoks, mis kuuluvad klassi 29; siseriiklik kaubamärk „GALLO AZEITE NOVO” kaupade jaoks, mis kuuluvad klassi 29; ühenduse kujutismärk „GALLO” kaupade jaoks, mis kuuluvad klassi 29

Vastulausete osakonna otsus: Jätta vastulause tervikuna rahuldamata

Apellatsioonikoja otsus: Jätta kaebus rahuldamata

Väited: Nõukogu määruse nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna vaidlustatud kaubamärk sarnaneb varasematele kaubamärkidele ning selle kasutamine kahjustaks nende eristusvõimet kui sellist, arvestades selles turusektoris levinud praktikat ning muid asjakohaseid asjaolusid.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/39 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/39

---

R-i 24. aprillil 2008 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 19. veebruari 2008. aasta määruse peale kohtuasjas F-49/07: R versus komisjon

(Kohtuasi T-156/08 P)

(2008/C 171/75)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellant: R (Brüssel, Belgia) (esindaja: advokaat Y. Minatchy)

Teine menetluspool: Euroopa Ühenduste Komisjon

Apellandi nõuded

| — | Tühistada Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu 19. veebruari 2008. aasta määrus kohtuasjas F-49/07; |
| --- | --- |

—

Tühistada Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu 19. veebruari 2008. aasta määrus kohtuasjas F-49/07;

| — | rahuldada apellandi esimeses kohtuastmes esitatud tühistamise ja kahju hüvitamise nõuded; |
| --- | --- |

—

rahuldada apellandi esimeses kohtuastmes esitatud tühistamise ja kahju hüvitamise nõuded;

| — | mõista kõik kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Apellant palub käesolevas apellatsioonkaebuses tühistada Avaliku Teenistuse Kohtu määrus, millega jäeti vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata hagi, milles apellant palus esiteks tühistada kogu oma katseaja ja kõik selle raames koostatud aktid, sh katseaja lõpparuanne, ning teiseks hüvitada talle väidetavalt tekitatud kahju.

Apellant väidab oma apellatsioonkaebuse toetuseks, et esiteks on rikutud tema kaitseõigusi, kuna Avaliku Teenistuse Kohus on jätnud teatavad apellandi esitatud asjaolud ja dokumendid arvesse võtmata, ning teiseks on Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorda ja Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju vääralt tõlgendatud. Apellant osutab ka asjaolude ilmselgelt ebaõigele hindamisele.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/40 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/40

---

28. aprillil 2008. aastal esitatud hagi — Paroc versus Siseturu Ühtlustamise Amet

(Kohtuasi T-157/08)

(2008/C 171/76)

Hagiavaldus esitati inglise keeles

Pooled

Hageja: Paroc Oy/AB (Vantaa, Soome) (esindaja: advokaat J. Palm)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Hageja nõuded

| — | Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 21. veebruari 2008. aasta otsus asjas R 0054/2008-2; |
| --- | --- |

—

Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 21. veebruari 2008. aasta otsus asjas R 0054/2008-2;

| — | mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt.

Väited ja peamised argumendid

Kehtetuks tunnistamise taotluse esemeks olev registreeritud ühenduse kaubamärk: Sõnamärk „INSULATE FOR LIFE” kaupadele ja teenustele klassides 6, 17, 19 ja 37 — taotlus nr 593 2827

Kontrollija otsus: Jätta taotlus kõikide kaupade ja teenuste osas rahuldamata.

Apellatsioonikoja otsus: Jätta kaebus rahuldamata.

Väited: Nõukogu määruse nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna kõnealune märk on omandanud registreerimiseks vajaliku minimaalse eristusvõime.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/40 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/40

---

2. mail 2008 esitatud hagi — Procter & Gamble versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Bayer (LIVENSA)

(Kohtuasi T-159/08)

(2008/C 171/77)

Hagiavaldus esitati inglise keeles

Pooled

Hageja: The Procter & Gamble Company (Cincinnati, Ameerika Ühendriigid) (esindaja: advokaat K. Sandberg)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Bayer AG (Leverkusen, Saksamaa)

Hageja nõuded

| — | Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 11. veebruari 2008. aasta otsus asjas R 960/2007-2; |
| --- | --- |

—

Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 11. veebruari 2008. aasta otsus asjas R 960/2007-2;

| — | jätta rahuldamata 3. mai 2007. aasta vastulause nr B 873 978; |
| --- | --- |

—

jätta rahuldamata 3. mai 2007. aasta vastulause nr B 873 978;

| — | mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt ja |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt ja

| — | mõista Siseturu Ühtlustamise Ameti menetluskulud välja teiselt menetluspoolelt apellatsioonikojas. |
| --- | --- |

—

mõista Siseturu Ühtlustamise Ameti menetluskulud välja teiselt menetluspoolelt apellatsioonikojas.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: Procter & Gamble

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnamärk „LIVENSA” kaupadele klassis 5 — taotlus nr 004 062 725

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: Bayer AG

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: ühenduse kaubamärk „LYVELSA” kaupadele klassis 5

Vastulausete osakonna otsus: lükata kaubamärgi taotlus tervikuna tagasi

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata

Väited: Nõukogu määruse nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna puudub võrreldavate kaubamärkide segiajamise tõenäosus.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/40 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/40

---

29. aprillil 2008. aastal esitatud hagi — Frag Comercio Internacional versus Siseturu Ühtlustamise Amet (GREEN by missako)

(Kohtuasi T-162/08)

(2008/C 171/78)

Hagiavaldus esitati inglise keeles.

Pooled

Hageja: Frag Comercio Internacional, SL (Esparraguera, Hispaania) (esindaja: advokaat E. Sugrañes)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Tinkerbell Modas, Ltda (São Paulo, Brasiilia)

Hageja(te) nõuded

| — | Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 14. veebruari 2008. aasta otsus asjas R 1527/2006-2; |
| --- | --- |

—

Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 14. veebruari 2008. aasta otsus asjas R 1527/2006-2;

| — | jätta rahuldamata ühenduse kaubamärgi registreerimise taotlus nr 3 663 234; |
| --- | --- |

—

jätta rahuldamata ühenduse kaubamärgi registreerimise taotlus nr 3 663 234;

| — | mõista kohtukulud välja teiselt menetluspoolelt apellatsioonikojas. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja teiselt menetluspoolelt apellatsioonikojas.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: Teine menetluspool apellatsioonikojas

Asjaomane ühenduse kaubamärk: Kujutismärk „GREEN by missako” kaupadele ja teenustele klassides 3, 25, 35 — taotlus nr 3 663 234

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: Hageja

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: Ühenduse kujutismärk „MI SA KO” kaupadele klassides 18 ja 25; siseriiklik kujutismärk „MI SA KO” teenustele klassis 35

Vastulausete osakonna otsus: Jätta vastulause rahuldamata.

Apellatsioonikoja otsus: Jätta kaebus rahuldamata.

Väited: Nõukogu määruse nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna ühenduse kaubamärgi registreerimise taotluse rahuldamata jätmiseks on vajalik, et tarbijate seas esineks üksnes üldine segiajamise tõenäosus.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/41 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/41

---

29. aprillil 2008 esitatud hagi — Arbeitsgemeinschaft Golden Toast versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Golden Toast)

(Kohtuasi T-163/08)

(2008/C 171/79)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Arbeitsgemeinschaft Golden Toast e.V. (Düsseldorf, Saksamaa) (esindajad: advokaadid A. Späth ja G. Hasselblatt)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Hageja nõuded

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 31. jaanuari 2008. aasta (asi R 761/2007-1) otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 31. jaanuari 2008. aasta (asi R 761/2007-1) otsus;

| — | mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt.

Väited ja peamised argumendid

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnamärk „Golden Toast” kaupadele ja teenustele klassides 5, 8, 9, 11, 14, 16, 21, 24, 25, 28-32, 39 ja 41–44 (taotlus nr 4 811 171).

Kontrollija otsus: lükata taotlus osaliselt, klasside 11 ja 30 osas tagasi.

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata.

Väited: määruse (EÜ) nr 40/94 (1) artikli 73 esimeses lauses sätestatud põhjendamiskohustuse rikkumine, kuna vaidlustatud otsuse põhineb eristusvõime puudumisel, selle määruse artikli 7 lõike 1 punkti b tähenduses, kuid selles osas hinnangut ei antud. Lisaks rikub vaidlustatud otsus määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkti c, kuna tingimusi, mis näitavad taotletava kaubamärgi kirjeldavat iseloomu tõlgendati valesti.

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT 1994 L 11, lk 1; ELT eriväljaanne 17/01, lk 146).

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/41 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/41

---

9. mail 2008 esitatud hagi — Microsoft versus komisjon

(Kohtuasi T-167/08)

(2008/C 171/80)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Microsoft Corp. (esindajad: advokaat J.-F. Bellis, QC I. Forrester)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon

Hageja nõuded

| — | Tühistada komisjoni 27. veebruari 2008. aasta otsus C(2008) 764 lõplik, millega fikseeriti Microsoftile otsuse C(2005) 4420 lõplik alusel määratud päevades arvutatava karistusmakse lõplik summa; |
| --- | --- |

—

Tühistada komisjoni 27. veebruari 2008. aasta otsus C(2008) 764 lõplik, millega fikseeriti Microsoftile otsuse C(2005) 4420 lõplik alusel määratud päevades arvutatava karistusmakse lõplik summa;

| — | teise võimalusena vähendada karistusmakset või see tühistada; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena vähendada karistusmakset või see tühistada;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

10. novembri 2005. aasta otsusega, mis võeti vastu määruse 1/2003 (1) artikli 24 lõike 1 alusel, määras komisjon hagejale karistusmakse, kuna see ei täitnud kohustust teha huvitatud ettevõtjatele mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel kättesaadavaks koostalitusvõime-alaseid tehnilisi dokumente vastavalt komisjoni 24. märtsi 2004. aasta otsuse 2007/53/EÜ (2) artikli 5 punktile a. Vaidlustatud otsuses fikseeriti lõplik karistusmakse ajavahemiku eest 21. juuni 2006 kuni 21. oktoober 2007 (k.a.) summas 899 miljonit eurot. Hageja nõuab vaidlustatud otsuse tühistamist järgmistel alustel:

| 1. | Komisjon tegi vea, määrates Microsoftile karistusmakse, et sundida teda „mõistlikku” hind võtma, kuna ta ei selgitanud esmalt seda, milline hind on komisjoni arvates „mõistlik”, mistõttu ei saanud Microsoft teada, mida ta peab karistusmakse vältimiseks tegema. |
| --- | --- |

1.

Komisjon tegi vea, määrates Microsoftile karistusmakse, et sundida teda „mõistlikku” hind võtma, kuna ta ei selgitanud esmalt seda, milline hind on komisjoni arvates „mõistlik”, mistõttu ei saanud Microsoft teada, mida ta peab karistusmakse vältimiseks tegema.

| 2. | Komisjon tegi ilmse hindamisvea ja rikkus EÜ artiklit 253, järeldades, et Microsofti poolt avaldatud hinnad olid ebamõistlikud ja vastuolus 2004. aasta otsusega, jättes tähelepanuta selle, et (i) need avaldatud hinnad olid just kehtestatud selleks, et hõlbustada Microsofti ja potentsiaalsete litsentsiaatide vahelisi läbirääkimisi, (ii) Microsoft oli komisjoniga konsulteerides loonud süsteemi, mille alusel järelevaleisik vaataks Microsofti väljapakutud hinnad üle, kui mõni potentsiaalne litsentsiaat kokkuleppele ei jõua, ja see süsteem oli peaaegu identne komisjoni loodud süsteemiga asjas NDC Health/IMS Health: ajutised meetmed („IMSHealth”) (3). Samuti tegi komisjon ilmse hindamisvea seetõttu, et ta (i) ei pidanud piisavalt kaalukaks asjaolu, et Microsofti avaldatud hinnad olid madalamad kui sõltumatu eksperdi poolt mõistlikuks peetud hinnad, (ii) ei pidanud piisavalt kaalukaks asjaolu, et ühelgi potentsiaalsel litsentsiaadil ei olnud kokkulepe Microsoftiga ebaõnnestunud, ja (iii) ei arvestanud asjaoluga, et „patente mittesisaldava” litsentsi litsentsiaadid said samuti õiguse Microsofti patente kasutada. |
| --- | --- |

2.

Komisjon tegi ilmse hindamisvea ja rikkus EÜ artiklit 253, järeldades, et Microsofti poolt avaldatud hinnad olid ebamõistlikud ja vastuolus 2004. aasta otsusega, jättes tähelepanuta selle, et (i) need avaldatud hinnad olid just kehtestatud selleks, et hõlbustada Microsofti ja potentsiaalsete litsentsiaatide vahelisi läbirääkimisi, (ii) Microsoft oli komisjoniga konsulteerides loonud süsteemi, mille alusel järelevaleisik vaataks Microsofti väljapakutud hinnad üle, kui mõni potentsiaalne litsentsiaat kokkuleppele ei jõua, ja see süsteem oli peaaegu identne komisjoni loodud süsteemiga asjas NDC Health/IMS Health: ajutised meetmed („IMSHealth”) (3). Samuti tegi komisjon ilmse hindamisvea seetõttu, et ta (i) ei pidanud piisavalt kaalukaks asjaolu, et Microsofti avaldatud hinnad olid madalamad kui sõltumatu eksperdi poolt mõistlikuks peetud hinnad, (ii) ei pidanud piisavalt kaalukaks asjaolu, et ühelgi potentsiaalsel litsentsiaadil ei olnud kokkulepe Microsoftiga ebaõnnestunud, ja (iii) ei arvestanud asjaoluga, et „patente mittesisaldava” litsentsi litsentsiaadid said samuti õiguse Microsofti patente kasutada.

| 3. | Komisjon tegi ilmse hindamisvea, paludes Microsoftil tõendada, et tema ärisaladused olid kõrgendatud patentsuse kriteeriumite alusel käsitletavad uuenduslikena, et nende ärisaladuste litsentsimisel võetavad litsentsitasud oleksid õigustatud. Komisjon rikkus ka EÜ artiklit 253, kuna ta ei võtnud arvesse mitmeid Microsofti argumente, mille viimane esitas komisjoni vaatekohti kritiseerivate tööstusomandi kaitse ala ekspertide aruannete põhjal. |
| --- | --- |

3.

Komisjon tegi ilmse hindamisvea, paludes Microsoftil tõendada, et tema ärisaladused olid kõrgendatud patentsuse kriteeriumite alusel käsitletavad uuenduslikena, et nende ärisaladuste litsentsimisel võetavad litsentsitasud oleksid õigustatud. Komisjon rikkus ka EÜ artiklit 253, kuna ta ei võtnud arvesse mitmeid Microsofti argumente, mille viimane esitas komisjoni vaatekohti kritiseerivate tööstusomandi kaitse ala ekspertide aruannete põhjal.

| 4. | Komisjon rikkus EÜ artiklit 233, sest ta ei võtnud vajalikke meetmeid vastavuse tagamiseks kohtuasjaga T-201/04 (4), kuna järelvalveametniku koostatud komisjoni hinnanguaruanded põhinesid dokumentidel, mis olid saadud sellise uurimispädevuse teostamisel, mille Esimese Astme Kohus tunnistas õigusvastaseks. |
| --- | --- |

4.

Komisjon rikkus EÜ artiklit 233, sest ta ei võtnud vajalikke meetmeid vastavuse tagamiseks kohtuasjaga T-201/04 (4), kuna järelvalveametniku koostatud komisjoni hinnanguaruanded põhinesid dokumentidel, mis olid saadud sellise uurimispädevuse teostamisel, mille Esimese Astme Kohus tunnistas õigusvastaseks.

| 5. | Komisjon rikkus Microsofti õigust olla ära kuulatud, kuna pärast perioodi möödumist, mille eest karistusmakse määrati, ei andnud ta Microsoftile võimalust oma arvamust avaldada, takistades nii Microsoftil kommenteerida asja kõiki olulisi aspekte. |
| --- | --- |

5.

Komisjon rikkus Microsofti õigust olla ära kuulatud, kuna pärast perioodi möödumist, mille eest karistusmakse määrati, ei andnud ta Microsoftile võimalust oma arvamust avaldada, takistades nii Microsoftil kommenteerida asja kõiki olulisi aspekte.

| 6. | Karistusmakse summa on liiga suur ja ebaproportsionaalne. Muu hulgas ei ole komisjon nõuetekohaselt arvesse võtnud asjaolu, et vaidlustatud otsuses on ainult järeldatud, et Microsofti ühe konkreetse litsentsiga („patente mittesisaldava” litsentsi) kehtestatud litsentsitasud olid ebamõistlikud, ja et seetõttu ei puuduta otsus (i) litsentsimisel võetavaid litsentsitasusid Microsofti kõigi intellektuaalomandiõiguste eest, mida hõlmab koostalitusvõime-alane teave, mida Microsoft on 2004. aasta otsuse artikli 5 alusel kohustatud avaldama, või (ii) koostalitusvõime-alase teabe ammendavust ja täpsust. |
| --- | --- |

6.

Karistusmakse summa on liiga suur ja ebaproportsionaalne. Muu hulgas ei ole komisjon nõuetekohaselt arvesse võtnud asjaolu, et vaidlustatud otsuses on ainult järeldatud, et Microsofti ühe konkreetse litsentsiga („patente mittesisaldava” litsentsi) kehtestatud litsentsitasud olid ebamõistlikud, ja et seetõttu ei puuduta otsus (i) litsentsimisel võetavaid litsentsitasusid Microsofti kõigi intellektuaalomandiõiguste eest, mida hõlmab koostalitusvõime-alane teave, mida Microsoft on 2004. aasta otsuse artikli 5 alusel kohustatud avaldama, või (ii) koostalitusvõime-alase teabe ammendavust ja täpsust.

---

(1)  Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EMPs kohaldatav tekst), EÜT 2003 L 1, lk 1 (ELT eriväljaanne 08/02, lk 205).

(2)  Komisjoni 24. mai 2004. aasta otsus, EÜ asutamislepingu artikli 82 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 54 alusel Microsoft Corporationi vastu algatatud menetluse kohta (juhtum nr COMP/C-3/37.792 — Microsoft) (teatavaks tehtud numbri K(2004) 900 all), ELT 2007 L 32, lk 23.

(3)  Komisjoni 3. juuli 2001. aasta otsus 2002/165/EÜ EÜ asutamislepingu artikli 82 alusel algatatud menetluses (Juhtum COMP D3/38.044 — NDC Health/IMS Health: ajutised meetmed) (teatavaks tehtud numbri K(2001) 1695 all), EÜT 2002 L 59, 18).

(4)  Kohtuotsus T-201/04: komisjon vs. Microsofti, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/42 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/42

---

13. mail 2008 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus I.D. FOS Research

(Kohtuasi T-170/08)

(2008/C 171/81)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: R. Lyal ja W. Roels)

Kostja: I.D. FOS Research EEIG (Mol, Belgia)

Hageja nõuded

| — | mõista komisjoni kasuks välja summa 21 599,26 eurot ja sellele lisanduv viivis 6 375,94 eurot; |
| --- | --- |

—

mõista komisjoni kasuks välja summa 21 599,26 eurot ja sellele lisanduv viivis 6 375,94 eurot;

| — | mõista välja viivis 3,99 eurot päevas alates 8. jaanuarist 2007 kuni võla täieliku tasumiseni; |
| --- | --- |

—

mõista välja viivis 3,99 eurot päevas alates 8. jaanuarist 2007 kuni võla täieliku tasumiseni;

| — | mõista välja kohtukulud. |
| --- | --- |

—

mõista välja kohtukulud.

Väited ja peamised argumendid

Euroopa Ühendus, keda esindab komisjon, sõlmis 12. detsembril 1995 kostjaga lepingu BRPR-CT95-0099. Leping käsitleb pingestatud kaablite katmise kvaliteedijärelevalve ja metoodika parandamise projekti. Leping ja projekt viidi ellu tööstus- ja materjalitehnoloogia valdkonnas teadusuuringute ja tehnoloogiaarengu, sh tutvustamisstrateegia eriprogrammi raames (1).

Pärast lepingu sõlmimist kontrolliti, kuidas kostja on seda täitnud. Kontrolli tulemuste põhjal otsustas komisjon lepingu üldtingimustele tuginedes nõuda tagasi osa ülekantud summast.

---

(1)  Nõukogu 27. juuli 1994. aasta otsus 94/571/EÜ tööstus- ja materjalitehnoloogia valdkonnas teadusuuringute ja tehnoloogiaarengu, sh tutvustamisstrateegia eriprogrammi kinnitamise kohta (1994–1998) (EÜT L 222, lk 19).

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/43 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/43

---

7. mail 2008 esitatud hagi — Berliner Institut für Vergleichende Sozialforschung versus komisjon

(Kohtuasi T-171/08)

(2008/C 171/82)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Berliner Institut für Vergleichende Sozialforschung e.V. (Berliin, Saksamaa) (esindaja: advokaat U. Claus)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon

Hageja nõuded

| — | Tühistada komisjoni 30. oktoobri 2007. aasta otsus, mis on esitatud 7. märtsi 2008. aasta kirja vormis „Grant Agreement JAI/2004/ERF/073” alusel projekti „Trauma all kannatavad põgenikud Euroopa Liidus” raames lõpliku summa 9 215,20 euro määramise kohta osas, millega hagejale keelduti maksmast rohkem kui 9 215,20 eurot; |
| --- | --- |

—

Tühistada komisjoni 30. oktoobri 2007. aasta otsus, mis on esitatud 7. märtsi 2008. aasta kirja vormis „Grant Agreement JAI/2004/ERF/073” alusel projekti „Trauma all kannatavad põgenikud Euroopa Liidus” raames lõpliku summa 9 215,20 euro määramise kohta osas, millega hagejale keelduti maksmast rohkem kui 9 215,20 eurot;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hageja ning komisjon allkirjastasid 2005. aasta mais lepingu ühe projekti toetamiseks Euroopa põgenike fondi raames. 30. oktoobri 2007. aasta kirjaga, mida kinnitab 7. märtsi 2008. aasta kiri, saatis kostja hagejale parandatud arvestuse hagejale veel tegemata ülekannete kohta, kusjuures üht osa hageja kulusid ei tunnistatud abikõlbulikeks. Komisjoni 7. märtsi 2008. aasta kirja peale esitas hageja käesoleva hagi.

Hageja märgib oma hagiavalduse põhjendusena, et vaidlustatud otsus on vastuolus põhjendamise kohustusega, sest kostja on mitmeid kordi vahetanud enda otsuse motiive. Lisaks rikutakse õiglase kohtupidamise põhimõtet. Lõpuks hinnati asjaolusid vääralt, Grant Agreementi sätteid ning õiguspärase ootuse kaitse põhimõtet rikkudes.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/43 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/43

---

13. mail 2008 esitatud hagi — Messe Düsseldorf GmbH versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Canon Communications (MEDTEC)

(Kohtuasi T-173/08)

(2008/C 171/83)

Hagiavaldus esitati inglise keeles.

Pooled

Hageja: Messe Düsseldorf GmbH (Düsseldorf, Saksamaa) (esindaja: advokaat I. Friedhoff)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Canon Communications LLC (Los Angeles, Ühendriigid)

Hageja nõuded

| — | Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 6. märtsi 2008. aasta otsus asjas R 0989/2005-1; |
| --- | --- |

—

Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 6. märtsi 2008. aasta otsus asjas R 0989/2005-1;

| — | mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt või teiselt menetluspoolelt apellatsioonikojas. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt või teiselt menetluspoolelt apellatsioonikojas.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: Teine menetluspool apellatsioonikojas

Asjaomane ühenduse kaubamärk: Kujutismärk „MEDTEC” kaupadele ja teenustele klassides 16, 35 ja 41 — taotlus nr 2 885 853

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: Hageja

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: Siseriiklik sõnamärk „Metec” kaupadele ja teenustele klassides 16, 35, 37, 38, 41 ja 42; rahvusvaheline sõnamärk „Metec” kaupadele ja teenustele klassides 16, 35, 37, 38, 41 ja 42

Vastulausete osakonna otsus: Rahuldada vastulause kõikide kaupade ja teenuste osas

Apellatsioonikoja otsus: Tühistada vaidlustatud otsus ja lükata vastulause täielikult tagasi

Väited: Nõukogu määruse nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine seeläbi, et apellatsioonikoda toimis valesti, kui ta rahuldas kaebuse ja leidis, et puudub kaubamärkide vaheline sarnasus; nõukogu määruse nr 40/94 artikli 62 rikkumine seeläbi, et apellatsioonikoda rajas oma otsuse faktidele, mis ei olnud kaebuse esemeks.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/44

---

9. mail 2008 esitatud hagi — Infeurope versus komisjon

(Kohtuasi T-176/08)

(2008/C 171/84)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: infeurope SA (Luxembourg, Luksemburg) (esindaja: advokaat O. Mader)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon

Hageja nõuded

| — | Tuvastada, et Euroopa Komisjon on jätnud tühistamata otsuse sõlmida tarkvara hoolduse raamlepingud ühtlustamisameti hankemenetluse AO/042/05 alusel; |
| --- | --- |

—

Tuvastada, et Euroopa Komisjon on jätnud tühistamata otsuse sõlmida tarkvara hoolduse raamlepingud ühtlustamisameti hankemenetluse AO/042/05 alusel;

| — | tuvastada, et Euroopa Komisjon on jätnud lõpetamata nende raamlepingute alusel sõlmitud erilepingud; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et Euroopa Komisjon on jätnud lõpetamata nende raamlepingute alusel sõlmitud erilepingud;

| — | mõista Euroopa Komisjonilt hageja kasuks välja 37 002 eurot ja 4 % intressi 31 650 euro suuruselt summalt arvates 29. augustist 2006, 4 % intressi 3 650 euro suuruselt summalt arvates 3. detsembrist 2007 ja 4 % intressi 1 702 euro suuruselt summalt arvates 3. maist 2008 ning vastavalt 8 % intressi 37 002 euro suuruselt summalt arvates kohtuotsuse väljakuulutamise kuupäevast; |
| --- | --- |

—

mõista Euroopa Komisjonilt hageja kasuks välja 37 002 eurot ja 4 % intressi 31 650 euro suuruselt summalt arvates 29. augustist 2006, 4 % intressi 3 650 euro suuruselt summalt arvates 3. detsembrist 2007 ja 4 % intressi 1 702 euro suuruselt summalt arvates 3. maist 2008 ning vastavalt 8 % intressi 37 002 euro suuruselt summalt arvates kohtuotsuse väljakuulutamise kuupäevast;

| — | mõista Euroopa Komisjonilt hageja kasuks välja 1 209 037 eurot ja 4 % intressi samalt summalt arvates 3. maist 2008 ning vastavalt 8 % intressi samalt summalt arvates kohtuotsuse väljakuulutamise kuupäevast; |
| --- | --- |

—

mõista Euroopa Komisjonilt hageja kasuks välja 1 209 037 eurot ja 4 % intressi samalt summalt arvates 3. maist 2008 ning vastavalt 8 % intressi samalt summalt arvates kohtuotsuse väljakuulutamise kuupäevast;

| — | kohustada Euroopa Komisjoni esitama teatavaid dokumente, mis puudutavad pakkumuste hindamise menetlust; |
| --- | --- |

—

kohustada Euroopa Komisjoni esitama teatavaid dokumente, mis puudutavad pakkumuste hindamise menetlust;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hageja palub tuvastada, et Euroopa Komisjon on jätnud tühistamata Siseturu Ühtlustamise Ameti otsuse, millega sõlmiti mitu raamlepingut infotehnoloogia hooldusteenuse osutamiseks hankemenetluse AO/042/05 „E-Alicante: ühtlustamisameti põhitegevuse süsteemide tarkvarahooldus (kaubamärkide ja disainilahenduste haldamine ja registreerimine)” (1) alusel ja et komisjon on jätnud lõpetamata vastavad erilepingud, mis sõlmiti nende raamlepingute alusel.

Hageja väidab, et hankemenetluses ning erilepingute täitmises pärast nende sõlmimist on esinenud mitu tõsist eeskirjade rikkumist nagu nõuetele mittevastavad lepingu sõlmimise kriteeriumid, hindamiskomisjoni ebakohane koosseis, asjaolu, et lepingud sõlmiti pärast pakkumuste tähtaja möödumist ja et ühtlustamisamet nõustus mitme arvestatava muudatusega erilepingute tingimustes.

Hageja väidab, et ühtlustamisamet kui hankija rikkus võrdse kohtlemise, läbipaistvuse ja hea halduse põhimõtteid ning kasutas vääralt raamlepingute meedet. Lisaks rikkus ta mitut finantsmääruse (2) sätet.

Hageja väitel ei võtnud komisjon kui ühtlustamisameti (3) üle järelevalvet teostav asutus kohaseid meetmeid nende rikkumiste vastu. Hageja märgib, et komisjoni kaalutlusruum selles osas, kas võtta õigusrikkumise puhul meetmeid ja taastada õiguspärane olukord, on olematu, mistõttu on ta kohustatud tegutsema.

Lisaks taotleb hageja selle kahju hüvitamist, mida ta kandis kõnealuse hankemenetluse ja selle hilisema kohaldamise tõttu.

---

(1)  ELT 2006 S 135-144019.

(2)  Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, lk 1; ELT eriväljaanne 01/04, lk 74).

(3)  Hanketeate artikli VI lõike 4 punkt 2 vaidlustamise kohta viitab nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrusele (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT L 11, lk 1; ELT eriväljaanne 17/01, lk 146) artiklile 118, milles on sätestatud: „Komisjoni poole pöördutakse 1 kuu jooksul alates päevast, mil asjaomane isik sai esimest korda teada kõnealusest toimingust”.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/45 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/45

---

13. mail 2008 esitatud hagi — Schräder versus Ühenduse Sordiamet — Hansson (Sumost 01)

(Kohtuasi T-177/08)

(2008/C 171/85)

Hagiavaldus esitati saksa keeles.

Pooled

Hageja: Ralf Schräder (Lüdinghausen, Saksamaa) (esindajad: advokaadid T. Leidereiter jaW.-A. Schmidt)

Kostja: Ühenduse Sordiamet

Teine menetluspool apellatsiooninõukogus: Jørn Hansson (Søndersø, Taani)

Hageja nõuded

| — | Tühistada sordiameti apellatsiooninõukogu 4. detsembri 2007. aasta otsus (asi nr A 005/2007); |
| --- | --- |

—

Tühistada sordiameti apellatsiooninõukogu 4. detsembri 2007. aasta otsus (asi nr A 005/2007);

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse sordikaitse taotleja: hageja.

Ühenduse sordikaitse ese:„Sumost 01” (sordikaitse taotlus nr 2001/1758).

Vastulause aluseks oleva ühenduse kaitse alla võetud sordi omanik: Jørn Hansson.

Vastulause aluseks oleva ühenduse sordikaitse ese:„Lemon Symphony”.

Ühenduse Sordiameti otsus, mis vaidlustati apellatsiooninõukogus: lükata ühenduse sordikaitse taotlus tagasi.

Apellatsiooninõukogu otsus: Jätta kaebus rahuldamata.

Väited:

| — | Määruse (EÜ) nr 1239/95 (1) artikli 59 lõiget 2 rikkumine, sest hagejat ei kutsutud nõuetekohaselt asja suulisel arutamisel osalema; |
| --- | --- |

—

Määruse (EÜ) nr 1239/95 (1) artikli 59 lõiget 2 rikkumine, sest hagejat ei kutsutud nõuetekohaselt asja suulisel arutamisel osalema;

| — | määruse (EÜ) nr 2100/94 (2) artikli 75 rikkumine, sest vaidlustatud otsus põhineb kaalutlustel ja tõenditel, mille kohta hageja ei saanud oma märkusi esitada; |
| --- | --- |

—

määruse (EÜ) nr 2100/94 (2) artikli 75 rikkumine, sest vaidlustatud otsus põhineb kaalutlustel ja tõenditel, mille kohta hageja ei saanud oma märkusi esitada;

| — | määruse nr 2100/94 artikli 81 lõike 2 ja artikli 48 rikkumine seeläbi, et kostja töötaja, kelle ütlusi hinnati otsuse tegemisel, oli väidetavalt erapoolik; |
| --- | --- |

—

määruse nr 2100/94 artikli 81 lõike 2 ja artikli 48 rikkumine seeläbi, et kostja töötaja, kelle ütlusi hinnati otsuse tegemisel, oli väidetavalt erapoolik;

| — | määruse nr 1239/95 artikli 60 rikkumine, sest kostja töötaja ärakuulamise kohta ei tehtud formaalset otsust; |
| --- | --- |

—

määruse nr 1239/95 artikli 60 rikkumine, sest kostja töötaja ärakuulamise kohta ei tehtud formaalset otsust;

| — | määruse nr 2100/94 artikli 62 rikkumine asjaolude ebapiisava ja väära hindamisega eristusvõime osas; |
| --- | --- |

—

määruse nr 2100/94 artikli 62 rikkumine asjaolude ebapiisava ja väära hindamisega eristusvõime osas;

| — | määruse nr 2100/94 artikli 48 rikkumine seeläbi, et apellatsiooninõukogu üks liikmetest oli väidetavalt erapoolik. |
| --- | --- |

—

määruse nr 2100/94 artikli 48 rikkumine seeläbi, et apellatsiooninõukogu üks liikmetest oli väidetavalt erapoolik.

---

(1)  Komisjoni 31. mai 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1239/95, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2100/94 rakenduseeskirjad seoses menetlusega ühenduse sordiametis (EÜT L 121, lk 37; ELT eriväljaanne 03/17, lk 327–349).

(2)  Nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrus (EÜ) nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta (EÜT L 227, lk 1; ELT eriväljaanne 03/16, lk 390).

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/45 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/45

---

Giuseppe Tiralongo 15. mail 2008 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 6. märtsi 2008. aasta otsuse peale kohtuasjas F-55/07: Tiralongo vs. komisjon

(Kohtuasi T-180/08 P)

(2008/C 171/86)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Giuseppe Tiralongo (Ladispoli, Itaalia) (esindajad: advokaadid F. Sciaudone, R. Sciaudone, S. Frazzani)

Teine menetluspool: Euroopa Ühenduste Komisjon

Apellandi nõuded

| — | Tühistada 6. märtsi 2008. aasta määrus kohtuasjas F-55/07 ja saata kohtuasi tagasi Avaliku Teenistuse Kohtule uue sisulise otsuse tegemiseks kooskõlas juhistega, mille Esimese Astme Kohus sel eesmärgil annab; |
| --- | --- |

—

Tühistada 6. märtsi 2008. aasta määrus kohtuasjas F-55/07 ja saata kohtuasi tagasi Avaliku Teenistuse Kohtule uue sisulise otsuse tegemiseks kooskõlas juhistega, mille Esimese Astme Kohus sel eesmärgil annab;

| — | mõista komisjonilt välja käesoleva menetluse ja kohtuasjas F-55/07 toimunud menetluse kohtukulud. |
| --- | --- |

—

mõista komisjonilt välja käesoleva menetluse ja kohtuasjas F-55/07 toimunud menetluse kohtukulud.

Väited ja peamised argumendid

Apellant väidab oma nõuete põhjenduseks järgmist:

| — | õiguskaitsevahendite iseseisvust käsitleva kohtupraktika väär kohaldamine. Eelkõige eksis Avaliku Teenistuse Kohus, kohaldades kohtupraktikast tulenevaid põhimõtteid, mis puudutavad õigusvastastest aktidest põhjustatud kahju hüvitamist, ehkki kõnesolevas asjas on kahju tekkinud õigusvastaste toimingute tõttu; |
| --- | --- |

—

õiguskaitsevahendite iseseisvust käsitleva kohtupraktika väär kohaldamine. Eelkõige eksis Avaliku Teenistuse Kohus, kohaldades kohtupraktikast tulenevaid põhimõtteid, mis puudutavad õigusvastastest aktidest põhjustatud kahju hüvitamist, ehkki kõnesolevas asjas on kahju tekkinud õigusvastaste toimingute tõttu;

| — | vaidlusalusel määrusel puudub põhjendus osas, milles seal on sõnaselgelt väidetud, et kolm komisjoni toimingutega seonduvat õigusvastasuse väidet puudutavad tegelikult teatavate aktide õigusvastasust; |
| --- | --- |

—

vaidlusalusel määrusel puudub põhjendus osas, milles seal on sõnaselgelt väidetud, et kolm komisjoni toimingutega seonduvat õigusvastasuse väidet puudutavad tegelikult teatavate aktide õigusvastasust;

| — | õiguskaitsevahendite iseseisvust käsitleva kohtupraktika väär kohaldamine. Eeskätt eksis Avaliku Teenistuse Kohus kinnitades, et õiguskaitsevahendite iseseisvuse põhimõttel puudub kõnesolevas asjas mõju; |
| --- | --- |

—

õiguskaitsevahendite iseseisvust käsitleva kohtupraktika väär kohaldamine. Eeskätt eksis Avaliku Teenistuse Kohus kinnitades, et õiguskaitsevahendite iseseisvuse põhimõttel puudub kõnesolevas asjas mõju;

| — | põhjenduste puudumine mittevaralise kahju hüvitamise nõude osas. Ehkki apellant on esitanud üksteise järel mitmeid väiteid mittevaralise kahju ja komisjoni toimingute vahelise põhjusliku seose tõendamiseks, ei sisalda vaidlusalune määrus ühtki selgitust, mis võimaldaks mõista eelnimetatud väidete tagasilükkamise põhjusi. |
| --- | --- |

—

põhjenduste puudumine mittevaralise kahju hüvitamise nõude osas. Ehkki apellant on esitanud üksteise järel mitmeid väiteid mittevaralise kahju ja komisjoni toimingute vahelise põhjusliku seose tõendamiseks, ei sisalda vaidlusalune määrus ühtki selgitust, mis võimaldaks mõista eelnimetatud väidete tagasilükkamise põhjusi.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/46 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/46

---

16. mail 2008 esitatud hagi — Tay Za versus nõukogu

(Kohtuasi T-181/08)

(2008/C 171/87)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Pye Phyo Tay Za (Yangoon, Myanmar) (esindajad: D. Anderson, QC, barrister M. Lester ja solicitor G. Martin)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Hageja nõuded

| — | Nõue tühistada 25 veebruari 2008. aasta määrus nr 194/2008 tervikuna või hagejat puudutavas osas; |
| --- | --- |

—

Nõue tühistada 25 veebruari 2008. aasta määrus nr 194/2008 tervikuna või hagejat puudutavas osas;

| — | mõista hageja kohtukulud välja nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista hageja kohtukulud välja nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hageja nõuab määruse (EÜ) nr 194/2008 (1) tühistamist talle kohaldatavas osas neljal põhjusel:

Esiteks väidab hageja, et kõnealusel määrusel puudub kohane õiguslik alus. Hageja toob selle kohta esile, et EÜ artikkel 60 ega ka EÜ artikkel 301 ei anna nõukogule pädevust külmutada täies ulatuses sellise isiku rahalised vahendid, kes ei ole seotud Birma/Myanmari sõjaväelise režiimiga. Teiseks märgib hageja, et määrus rikub EÜ artiklist 253 tulenevat põhjendamiskohustust. Täpsemalt väidab hageja, et määruses ei ole kuidagi põhjendatud hageja lisamist määruse VI lisa J osas sisalduvasse, Myanmari valitsuse liikmete ning nendega seotud isikute loetellu. Ka nõukogu ühine seisukoht 2006/318/ÜVJP (2) — mis nõuab liikmesriikidelt selle takistamist, et hageja ei siseneks nende territooriumile ega läbiks seda — ei sisalda väidetavalt ühtki põhjendust hageja loetellu lisamise kohta, vaid on hageja lihtsalt loetellu lisanud pealkirja „Valitsuse majanduspoliitikast kasu saavad isikud” all. Kolmandaks väidab hageja, et määrus rikub tema põhiõigusi, sest see riivab väidetavalt ebaproportsionaalselt tema õigust omandi kaitsele, õigust õiglasele kohtupidamisele ja tõhusale kohtulikule kaitsele. Neljandaks rikub määrus hageja väitel proportsionaalsuse põhimõtet.

---

(1)  Nõukogu 25. veebruari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 194/2008, millega uuendatakse piiravaid meetmeid [Birma]/Myanmari suhtes ja muudetakse need rangemaks ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 817/2006 (ELT 2008 L 66, lk 1).

(2)  Nõukogu ühise seisukohaga 2008/348/ÜVJP (ELT 2008 L 116, lk 57) pikendati nõukogu 27. aprilli 2006. aasta ühise seisukoha 2006/318/ÜVJP Birma/Myanmari vastu suunatud piiravate meetmete uuendamise kohta (ELT 2006 L 116, lk 77) kehtivust 30. aprillini 2009.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/46 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/46

---

16. mail 2008 esitatud hagi — Komisjon versus Atlantic Energy

(Kohtuasi T-182/08)

(2008/C 171/88)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: A. M. Rouchaud-Joët, S. Lejeune ja barrister M. Jarvis)

Kostja: Atlantic Energy Ltd (Truro, Ühendkuningriik)

Hageja nõuded

| — | mõista kostjalt komisjoni kasuks välja 383 081 eurot, st põhisumma 226 010 eurot ning 76 233,61 eurot põhisumma baasil EKP intressimäära alusel (+2 %) arvutatud viivisintressidena ajavahemiku 1. juuni 1996 kuni 28. veebruar 2002 osas ning 84 448,11 eurot põhisumma baasil arvutatud viivisintressidena kuni 28. veebruarini 2002, arvestatuna EKP intressimäära alusel (1,5 %) ajavahemiku 16. juuli 2002 kuni 31. mai 2008 osas, millest on maha arvatud 3 610,53 eurot; |
| --- | --- |

—

mõista kostjalt komisjoni kasuks välja 383 081 eurot, st põhisumma 226 010 eurot ning 76 233,61 eurot põhisumma baasil EKP intressimäära alusel (+2 %) arvutatud viivisintressidena ajavahemiku 1. juuni 1996 kuni 28. veebruar 2002 osas ning 84 448,11 eurot põhisumma baasil arvutatud viivisintressidena kuni 28. veebruarini 2002, arvestatuna EKP intressimäära alusel (1,5 %) ajavahemiku 16. juuli 2002 kuni 31. mai 2008 osas, millest on maha arvatud 3 610,53 eurot;

| — | mõista kostjalt välja 39,33 eurot päeva kohta intressidena arvates 31. maist 2008 kuni ajani, mil võlgnevus on täielikult tagasi makstud; ja |
| --- | --- |

—

mõista kostjalt välja 39,33 eurot päeva kohta intressidena arvates 31. maist 2008 kuni ajani, mil võlgnevus on täielikult tagasi makstud; ja

| — | mõista käesoleva menetlusega seonduvad kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista käesoleva menetlusega seonduvad kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Euroopa Ühendus, keda esindas komisjon, sõlmis 29. märtsil 1996 Sidney C. Banks Plc and Jenbacher Energiesysteme AG-ga lepingu BU 183/95 UK/AT, mille esemeks oli projekti „Advanced automated gasifier with CHP using waste food as fuel” elluviimine ühenduse mittetuumaenergia valdkonna tegevuse raames (1). Nagu lepingus ette nähtud, tegi komisjon lepingu täitmise koordinaatorile, Sydney C. Banks Plc-le omalt poolt lepingu täitmiseks antavast osast ettemakse.

Sydney C. Banks Plc teatas 25. septembri 1996. aasta faksiga komisjonile, et ta otsustas lepingust taganeda. Euroopa Ühendus, keda esindas komisjon, sõlmis 17. aprillil 1998 lepingu lisa nr 1, millega nimetas Sydney C. Banks Plc asemel lepingupooleks ja lepingu täitmise koordinaatoriks Atlantic Energy LTd.

Lisa punkti 2 kohaselt kandis Sydney C. Banks Plc komisjonilt ettemaksena saadud summa (koos intressidega) üle Atlantic Energy LTd aprillis 1998.

Komisjon palub kohustada Atlantic Energy LTd'd maksma tagasi ettemaksuna saadud summa koos intressidega, kuna projekti ei ole tegelikult täitma asutud või isegi kui seda tehti, siis see lõpetati komisjoni poolt.

---

(1)  Nõukogu 23. novembri 1994. aasta otsus 94/806/EÜ, millega võetakse vastu mittetuumaenergia valdkonna teadusuuringute ja tehnoloogia arenduse, sh tutvustamistegevuse eriprogramm aastateks 1994–1998 (EÜT L 334, 22.12.1994, lk 87).

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/47 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/47

---

16. mail 2008 esitatud hagi — Schuhpark Fascies versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Leder & Schuh (jello SCHUHPARK)

(Kohtuasi T-183/08)

(2008/C 171/89)

Hagiavaldus esitati saksa keeles.

Pooled

Hageja: Schuhpark Fascies GmbH (Warendorf, Saksamaa) (esindajad: advokaadid A. Peter ja J. Braune)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Leder & Schuh AG (Graz, Austria)

Hageja nõuded

| — | Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 13. märtsi 2008. aasta otsus (asi R 1560/2006-4); |
| --- | --- |

—

Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 13. märtsi 2008. aasta otsus (asi R 1560/2006-4);

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: Leder & Schuh AG.

Asjaomane ühenduse kaubamärk: Sõna- ja kujutismärk „jello SCHUHPARK” kaupadele klassides 1, 3, 9, 14, 16, 18, 21, 24-26 ja 28 (taotlus nr 1 269 372).

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: hageja.

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: Saksa sõnamärk „Schuhpark” kaupadele klassis 25 (nr 1 007 149), registreerimisele on esitatud vastulause klasside 18, 21, 25 ja 26 osas.

Vastulausete osakonna otsus: Rahuldada vastulause osaliselt ja lükata taotlus osaliselt tagasi.

Apellatsioonikoja otsus: tühistada vaidlustatud otsus ning lükata vastulause tagasi.

Väited: Määruse (EÜ) nr 40/94 (1) artikli 43 lõike 2 teise lause ja artikli 43 lõike 3 rikkumine ning määruse (EÜ) nr 2868/95 (2) eeskirja 22 lõike 2 teise lause rikkumine, sest hageja on vastulause aluseks oleva kaubamärgi kasutamist omandatud õiguse säilitamiseks piisavalt tõendanud.

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT 1994 L 11, lk 1; ELT eriväljaanne 17/01, lk 146).

(2)  Komisjoni 13. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 2868/95, millega rakendatakse nõukogu määrus (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT L 303, lk 1; ELT eriväljaanne 17/01, lk 189).

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/47 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/47

---

13. mail 2008 esitatud hagi — Rodd & Gunn Australia versus Siseturu Ühtlustamise Amet (koera kujutis)

(Kohtuasi T-187/08)

(2008/C 171/90)

Hagiavaldus esitati inglise keeles

Pooled

Hageja: Rodd & Gunn Australia Limited (Wellington, Uus-Meremaa) (esindajad: barrister B. Brandreth ja solicitor N. Jenkins)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Hageja nõuded

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 12. märtsi 2008. aasta otsus asjas R 1245/2007-4; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 12. märtsi 2008. aasta otsus asjas R 1245/2007-4;

| — | rahuldada tähtaja ennistamise nõue ühenduse kaubamärgi nr 339 218 suhtes; |
| --- | --- |

—

rahuldada tähtaja ennistamise nõue ühenduse kaubamärgi nr 339 218 suhtes;

| — | mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt.

Väited ja peamised argumendid

Asjaomane ühenduse kaubamärk: Koera kujutisest koosnev kujutismärk kaupade jaoks, mis kuuluvad klassidesse 16, 18 ja 25 — ühenduse kaubamärk nr 339 218

Kaubamärgiosakonna otsus: Lükata tähtaja ennistamise nõue tagasi

Apellatsioonikoja otsus: Jätta kaebus rahuldamata

Väited: Nõukogu määruse nr 40/94 artikli 47 rikkumine niivõrd, kuivõrd kaubamärgi omanik või tema ametialane esindaja ei ole ainsad isikud, kes võivad taotleda ühenduse kaubamärgi pikendamist; apellatsioonikoda rikkus õigusnormi ning hindas asjaolusid vääralt, kui leidis, et hageja ning tema volitatud esindaja ei olnud antud asjaoludel täitnud oma hoolsuskohustust; apellatsioonikoda rikkus õigusnormi, kui leidis, et hageja oli hooletu, kui ta volitas kaubamärkide pikendamise ametit Computer Patent Annuities Limited kaubamärke pikendama.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/48 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/48

---

13. mail 2008 esitatud hagi — Infeurope versus komisjon

(Kohtuasi T-188/08)

(2008/C 171/91)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: infeurope SA (Luxembourg, Luksemburg) (esindaja: advokaat O. Mader)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon

Hageja nõuded

| — | Tuvastada, et Euroopa Komisjon on jätnud tühistamata otsuse sõlmida nõustamisteenuste, auditi ja uuringute raamlepingud ühtlustamisameti hankemenetluse AO/026/06 alusel; |
| --- | --- |

—

Tuvastada, et Euroopa Komisjon on jätnud tühistamata otsuse sõlmida nõustamisteenuste, auditi ja uuringute raamlepingud ühtlustamisameti hankemenetluse AO/026/06 alusel;

| — | tuvastada, et Euroopa Komisjon on jätnud lõpetamata nende raamlepingute alusel sõlmitud erilepingud; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et Euroopa Komisjon on jätnud lõpetamata nende raamlepingute alusel sõlmitud erilepingud;

| — | mõista Euroopa Komisjonilt hageja kasuks välja 35 950 eurot ja 4 % intressi 33 050 euro suuruselt summalt arvates 19. detsembrist 2006, 4 % intressi 2 900 euro suuruselt summalt arvates 14. detsembrist 2007 ning vastavalt 8 % intressi 35 950 euro suuruselt summalt arvates kohtuotsuse väljakuulutamise kuupäevast; |
| --- | --- |

—

mõista Euroopa Komisjonilt hageja kasuks välja 35 950 eurot ja 4 % intressi 33 050 euro suuruselt summalt arvates 19. detsembrist 2006, 4 % intressi 2 900 euro suuruselt summalt arvates 14. detsembrist 2007 ning vastavalt 8 % intressi 35 950 euro suuruselt summalt arvates kohtuotsuse väljakuulutamise kuupäevast;

| — | mõista Euroopa Komisjonilt hageja kasuks välja 646 631,27 eurot ja 4 % intressi samalt summalt arvates 14. maist 2008 ning vastavalt 8 % intressi samalt summalt arvates kohtuotsuse väljakuulutamise kuupäevast; |
| --- | --- |

—

mõista Euroopa Komisjonilt hageja kasuks välja 646 631,27 eurot ja 4 % intressi samalt summalt arvates 14. maist 2008 ning vastavalt 8 % intressi samalt summalt arvates kohtuotsuse väljakuulutamise kuupäevast;

| — | kohustada Euroopa Komisjoni esitama teatavaid dokumente, mis puudutavad pakkumuste hindamise menetlust; |
| --- | --- |

—

kohustada Euroopa Komisjoni esitama teatavaid dokumente, mis puudutavad pakkumuste hindamise menetlust;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hageja palub tuvastada, et Euroopa Komisjon on jätnud tühistamata Siseturu Ühtlustamise Ameti otsuse, millega sõlmiti mitu raamlepingut hankemenetluse AO/026/06 „E-Alicante: nõustamisteenused, audit ja uuringud” (1) alusel ja et komisjon on jätnud lõpetamata vastavad erilepingud, mis sõlmiti nende raamlepingute alusel.

Hageja väited ja peamised argumendid on samad, mis kohtuasjas T-176/08: infeurope vs. komisjon esitatud.

---

(1)  ELT 2006 S 210-223510.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/48 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/48

---

Esimese Astme Kohtu 7. mai 2008. aasta määrus — Saksamaa ja Deutsche Post versus komisjon

(Liidetud kohtuasjad T-490/04 ja T-493/04) (1)

(2008/C 171/92)

Kohtumenetluse keel: saksa

Seitsmenda koja esimees tegi määruse liidetud kohtuasjade registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 31, 5.2.2005.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/48 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/48

---

Esimese Astme Kohtu 5. mai 2008. aasta määrus — Fränkischer Weinbauverband versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Pudeli kuju)

(Kohtuasi T-180/06) (1)

(2008/C 171/93)

Kohtumenetluse keel: saksa

Viienda koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 212, 2.9.2006.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/49 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/49

---

Esimese Astme Kohtu 6. mai 2008. aasta määrus — Torres versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Bodegas Navarro López (CITA DEL SOL)

(Kohtuasi T-17/07) (1)

(2008/C 171/94)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Seitsmenda koja esimehe määrusega kustutati kohtuasi registrist.

---

(1)  ELT C 82, 14.4.2007.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/49 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/49

---

Esimese Astme Kohtu 14. mai 2008. aasta määrus — Slovakkia versus komisjon

(Kohtuasi T-32/07) (1)

(2008/C 171/95)

Kohtumenetluse keel: slovaki

Kolmanda koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 69, 24.3.2007.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/49 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/49

---

Esimese Astme Kohtu 23. mai 2008. aasta määrus — R.S. Arbeitsschutz versus Siseturu Ühtlustamise Amet — RS Components (RS)

(Kohtuasi T-501/07) (1)

(2008/C 171/96)

Kohtumenetluse keel: inglise

Seitsmenda koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 64, 8.3.2008.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/49 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/49

---

Esimese Astme Kohtu 14. mai 2008. aasta määrus — Winzer Pharma versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Oftaltech (OFTASIL)

(Kohtuasi T-30/08) (1)

(2008/C 171/97)

Kohtumenetluse keel: saksa

Viienda koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 79, 29.3.2008.

---

Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohus

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/50 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/50

---

22. jaanuaril 2008 esitatud hagi — Renier versus komisjon

(Kohtuasi F-8/08)

(2008/C 171/98)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Colette Renier (Brüssel, Belgia) (esindajad: advokaadid S. Orlandi, J.-N. Louis, A. Coolen ja E. Marchal)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon

Hagi eseme ja sisu kirjeldus

11. aprilli 2007. aasta otsuse tühistamine, millega piirati hageja lepingulise töötaja lepingu pikkust ajavahemikuga 16. aprill 2007–15. detsember 2008, ning kahju hüvitamise nõue.

Hageja nõuded

| — | Tühistada komisjoni 11. aprilli 2007. aasta otsus selles osas, milles hageja lepingulise töötaja lepingu pikkus piirdub ajavahemikuga 16. aprill 2007–15. detsember 2008; |
| --- | --- |

—

Tühistada komisjoni 11. aprilli 2007. aasta otsus selles osas, milles hageja lepingulise töötaja lepingu pikkus piirdub ajavahemikuga 16. aprill 2007–15. detsember 2008;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/50 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/50

---

5. veebruaril 2008 esitatud hagi — Nardin versus parlament

(Kohtuasi F-12/08)

(2008/C 171/99)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Thierry Nardin (Luxembourg, Luksemburgi Suurhertsogiriik) (esindaja: advokaat V. Wiot)

Kostja: Euroopa Parlament

Hagi eseme ja sisu kirjeldus

Esiteks nõue tühistada Euroopa Parlamendi 2. aprilli 2007. aasta otsus hageja õiguste kohta ametisse asumisel niivõrd, kuivõrd talle ei antud õigust kodumaalt lahkumise toetusele, ja teiseks nõue mõista kostjalt välja kodumaalt lahkumise toetus ja viivised ning hüvitada hagejale tekitatud mittevaraline kahju.

Hageja nõuded

| — | tühistada Euroopa Parlamendi 2. aprilli 2007. aasta otsus hageja õiguste kohta ametisse asumisel niivõrd, kuivõrd talle ei antud õigust kodumaalt lahkumise toetusele; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Parlamendi 2. aprilli 2007. aasta otsus hageja õiguste kohta ametisse asumisel niivõrd, kuivõrd talle ei antud õigust kodumaalt lahkumise toetusele;

| — | kohustada Euroopa Parlamenti maksma hagejale kodumaalt lahkumise toetust, mis oleks igakuiselt 16 % põhipalga kogusummast, ning maksma hagejale igakuiselt majapidamistoetust ja ülalpeetava lapse toetust alates aprillist 2007 iga kuu kuni jäägi tasumiseni; |
| --- | --- |

—

kohustada Euroopa Parlamenti maksma hagejale kodumaalt lahkumise toetust, mis oleks igakuiselt 16 % põhipalga kogusummast, ning maksma hagejale igakuiselt majapidamistoetust ja ülalpeetava lapse toetust alates aprillist 2007 iga kuu kuni jäägi tasumiseni;

| — | mõista välja viivised 8 % aastas alates vastavate tähtaegade kulgemisest kuni jäägi tasumiseni; |
| --- | --- |

—

mõista välja viivised 8 % aastas alates vastavate tähtaegade kulgemisest kuni jäägi tasumiseni;

| — | mõista Euroopa Parlamendilt välja 10 000 euro suurune või muu — ka suurem — summa hagejale tekitatud mittevaralise kahju hüvitamiseks; |
| --- | --- |

—

mõista Euroopa Parlamendilt välja 10 000 euro suurune või muu — ka suurem — summa hagejale tekitatud mittevaralise kahju hüvitamiseks;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/50 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/50

---

28. veebruaril 2008 esitatud hagi — Nanopoulus versus komisjon

(Kohtuasi F-30/08)

(2008/C 171/100)

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Hageja: Photius Nanopoulus (Luxembourg, Luksemburgi Suurhertsogiriik) (esindaja: advokaat V. Christianos)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon

Hagi eseme ja sisu kirjeldus

Nõue mõista komisjonilt hageja kasuks välja hüvitis kahju eest, mis talle tekkis seoses tema au ja maine riivamisega seotud põhiõiguste rikkumisega.

Hageja nõuded

| — | Mõista komisjonilt hageja kasuks välja mittevaralise kahju hüvitis 850 000 eurot tema tervisele tekitatud kahju hüvitamiseks; |
| --- | --- |

—

Mõista komisjonilt hageja kasuks välja mittevaralise kahju hüvitis 850 000 eurot tema tervisele tekitatud kahju hüvitamiseks;

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Ühenduste Komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Ühenduste Komisjonilt.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/51 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/51

---

14. märtsil 2008 esitatud hagi — Pachtidis versus komisjon

(Kohtuasi F-35/08)

(2008/C 171/101)

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Hageja: Dimitrios Pachtidis (Ateena, Kreeka) (esindaja: avocat P. Giatagantzidis)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon

Hagi eseme ja sisu kirjeldus

Nõue tühistada Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) otsus mitte lubada hagejat pärast eelvalikutestil saadud tulemust konkursi EPSO/AD/77/06 kirjalikele katsetele ning samuti nõue tühistada EPSO otsus, millega jäeti rahuldamata hageja kaebus, mis puudutas esitaks kirjalikele katsetele mittelubamise otsuse uuesti läbivaatamist ja teiseks nõuet teatavate konkursidokumentide üleandmiseks.

Hageja nõuded

| — | Tühistada Euroopa Personalivaliku Ameti otsused EPSO/5000 LM-FR/31.05.2007 ja MM/dbD(07)27442/06.12.2007 ning kõik nende otsustega seotud aktid; |
| --- | --- |

—

Tühistada Euroopa Personalivaliku Ameti otsused EPSO/5000 LM-FR/31.05.2007 ja MM/dbD(07)27442/06.12.2007 ning kõik nende otsustega seotud aktid;

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Ühenduste Komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Ühenduste Komisjonilt.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/51 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/51

---

22. aprillil 2008 esitatud hagi — Bernard versus Europol

(Kohtuasi F-45/08)

(2008/C 171/102)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Pooled

Hageja: Marjorie Bernard (La Haye, Madalmaad) (esindaja: advokaat P. de Casparis)

Kostja: Euroopa Politseiamet (Europol)

Hagi eseme ja sisu kirjeldus

Esiteks nõue tühistada Europoli otsus hageja hindamise kohta ja tema selle hindamise kohta esitatud kaebust vaikimisi tagasilükkav otsus, ja teiseks nõue, et Europol hüvitaks kahju.

Hageja nõuded

| — | tühistada 25. juuli 2007. aasta hindamine ja vaikiv otsus, millega lükati tagasi M. Bernardi 23. oktoobril 2007 esitatud kaebus; |
| --- | --- |

—

tühistada 25. juuli 2007. aasta hindamine ja vaikiv otsus, millega lükati tagasi M. Bernardi 23. oktoobril 2007 esitatud kaebus;

| — | mõista Europolilt välja kahjuhüvitis kuni 7 500 eurot; |
| --- | --- |

—

mõista Europolilt välja kahjuhüvitis kuni 7 500 eurot;

| — | mõista kohtukulud välja Europolilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Europolilt.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/51 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/51

---

6. mail 2008 esitatud hagi — Thoss versus kontrollikoda

(Kohtuasi F-46/08)

(2008/C 171/103)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Nicole Thoss (Dommeldange, Luksemburgi Suurhertsogiriik) (esindaja: advokaat P. Goergen)

Kostja: Euroopa Kontrollikoda

Hagi eseme ja sisu kirjeldus

Nõue tühistada kontrollikoja 20. märtsi 2006. aasta otsus, millega keelduti hagejale maksmast tema abikaasa surma järel toitjakaotuspensioni.

Hageja nõuded

| — | Tühistada kontrollikoja 20. märtsi 2006. aasta otsus, millega keelduti hagejale maksmast määruses nr 2290/77 ette nähtud toitjakaotuspensioni, ja sellele järgnev, 28. septembri 2006. aasta otsus; |
| --- | --- |

—

Tühistada kontrollikoja 20. märtsi 2006. aasta otsus, millega keelduti hagejale maksmast määruses nr 2290/77 ette nähtud toitjakaotuspensioni, ja sellele järgnev, 28. septembri 2006. aasta otsus;

| — | kohustada Euroopa Kontrollikoda maksma hagejale määruse nr 2290/77 artikli 16 lõikes 1 ette nähtud toitjakaotuspensioni tagasiulatuvalt alates 1. detsembrist 2003; |
| --- | --- |

—

kohustada Euroopa Kontrollikoda maksma hagejale määruse nr 2290/77 artikli 16 lõikes 1 ette nähtud toitjakaotuspensioni tagasiulatuvalt alates 1. detsembrist 2003;

| — | mõista kohtukulud välja kontrollikojalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kontrollikojalt.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/52 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/52

---

30. aprillil 2008 esitatud hagi — Buschak versus Euroopa Elu-ja Töötingimuste Parandamise Fond

(Kohtuasi F-47/08)

(2008/C 171/104)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Willy Buschak (Bonn, Saksamaa) (esindajad: advokaadid L. Lévi ja C. Ronzi)

Kostja: Euroopa Elu-ja Töötingimuste Parandamise Fond

Hagi eseme ja sisu kirjeldus

Nõue tühistada otsus, millega muudeti hageja töökirjeldust, ning mõista kostjalt hageja kasuks välja teatav summa varalise ja mittevaralise kahju hüvitamiseks.

Hageja nõuded

| — | tühistada Euroopa Elu-ja Töötingimuste Parandamise Fondi direktori otsus, mis tehti hagejale teatavaks 4. juulil 2007 ja millega muudeti tema töökirjeldust; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Elu-ja Töötingimuste Parandamise Fondi direktori otsus, mis tehti hagejale teatavaks 4. juulil 2007 ja millega muudeti tema töökirjeldust;

| — | vajadusel tühistada 29. või 30. jaanuari 2008. aasta otsus hageja kaebuse rahuldamata jätmise kohta; |
| --- | --- |

—

vajadusel tühistada 29. või 30. jaanuari 2008. aasta otsus hageja kaebuse rahuldamata jätmise kohta;

| — | mõista Euroopa Elu-ja Töötingimuste Parandamise Fondilt kahju hüvitisena välja 50 000 eurot; |
| --- | --- |

—

mõista Euroopa Elu-ja Töötingimuste Parandamise Fondilt kahju hüvitisena välja 50 000 eurot;

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Elu-ja Töötingimuste Parandamise Fondilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Elu-ja Töötingimuste Parandamise Fondilt.

---

| 5.7.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/52 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/52

---

27. aprillil 2008 esitatud hagi — Ortega Serrano versus komisjon

(Kohtuasi F-48/08)

(2008/C 171/105)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Antonio Ortega Serrano (Cádiz, Hispaania) (esindaja: advokaat A. Ortega Serrano)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon

Hagi eseme ja sisu kirjeldus

Taotlus tühistada EPSO/AD/26/05 konkursikomisjoni otsus jätta hageja nimi välja valitud isikute nimekirjast.

Hageja nõuded

| — | Tühistada otsused, mis ei võimalda hagejat lisada konkursi EPSO/AD/26/05 reservnimekirja ega anna talle võimalust uuesti läbida suulist eksamit; |
| --- | --- |

—

Tühistada otsused, mis ei võimalda hagejat lisada konkursi EPSO/AD/26/05 reservnimekirja ega anna talle võimalust uuesti läbida suulist eksamit;

| — | Kohustada Euroopa komisjoni määrama suulise eksami uue kuupäeva; |
| --- | --- |

—

Kohustada Euroopa komisjoni määrama suulise eksami uue kuupäeva;

| — | Kohustada Euroopa komisjoni põhjendama oma otsust EPSO/900 R; |
| --- | --- |

—

Kohustada Euroopa komisjoni põhjendama oma otsust EPSO/900 R;

| — | Anda hagejale juurdepääsuõigus suulise eksami protokollidele; |
| --- | --- |

—

Anda hagejale juurdepääsuõigus suulise eksami protokollidele;

| — | Anda hagejale juurdepääs kõigile tema toimiku dokumentidele; |
| --- | --- |

—

Anda hagejale juurdepääs kõigile tema toimiku dokumentidele;

| — | Lubada hagejal, kes on Hispaania kohtutes esindusõigust omav advokaat, esindada end ise; |
| --- | --- |

—

Lubada hagejal, kes on Hispaania kohtutes esindusõigust omav advokaat, esindada end ise;

| — | Uurida kõigi konkursi läbinute toimikuid, et kontrollida, kas kõigil on olemas diplom, mis tõendab vähemalt kolmeaastasele täielikule ülikooliharidusele vastavat haridust, mille kohta on väljastatud õigusteaduse diplom, ja kas kõik on selle diplomi õigeaegselt ja nõuetekohases vormis esitanud; |
| --- | --- |

—

Uurida kõigi konkursi läbinute toimikuid, et kontrollida, kas kõigil on olemas diplom, mis tõendab vähemalt kolmeaastasele täielikule ülikooliharidusele vastavat haridust, mille kohta on väljastatud õigusteaduse diplom, ja kas kõik on selle diplomi õigeaegselt ja nõuetekohases vormis esitanud;

| — | Kuulutada vastuvõetavaks hagiavalduse lisas esitatud prantsus- ja ingliskeelsed dokumendid; |
| --- | --- |

—

Kuulutada vastuvõetavaks hagiavalduse lisas esitatud prantsus- ja ingliskeelsed dokumendid;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

---