# Az Európai Unió C 162/2008

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 162 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 51. évfolyam2008. június 25. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 162

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

51. évfolyam2008. június 25.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| | EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG |
| | A 2008. február 13–14-én tartott 442. plenáris ülés |
| 2008/C 162/01 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye A kollektív keresetek szerepének és rendszerének meghatározása a fogyasztókkal kapcsolatos közösségi jog területén | 1 |
| 2008/C 162/02 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak: Közösségi fogyasztóügyi politikai stratégia 2007–2013 – A fogyasztók pozíciójának erősítése, jólétük növelése, és hatékony védelmük COM(2007) 99 final | 20 |
| 2008/C 162/03 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek Az európai űrpolitika COM(2007) 212 final | 24 |
| 2008/C 162/04 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a fogyasztási cikkek adásvételének és a kapcsolódó jótállásnak egyes vonatkozásairól szóló, 1999. május 25-i 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtásáról, közte a gyártó közvetlen felelősségének bevezetésére vonatkozó elemzésről COM(2007) 210 final | 31 |
| 2008/C 162/05 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Az Európai Bizottság 2006. évi jelentése a versenypolitikáról COM(2007) 358 final | 35 |
| 2008/C 162/06 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok világító és fényjelző berendezéseinek alkatrész-típusjóváhagyásáról (kodifikált szöveg) COM(2007) 840 final – 2007/0284 (COD) | 40 |
| 2008/C 162/07 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a textiltermékek elnevezéséről (átdolgozás) COM(2007) 870 final – 2008/0005 (COD) | 40 |
| 2008/C 162/08 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a tagállam területéről jogellenesen kiszállított kulturális tárgyak visszaszolgáltatásáról (kodifikált szöveg) COM(2007) 873 final – 2007/0299 (COD) | 41 |
| 2008/C 162/09 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a gyógyszerekhez hozzáadható színezőanyagokról (átdolgozás) COM(2008) 1 final – 2008/0001 (COD) | 41 |
| 2008/C 162/10 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Az általános érdekű szolgáltatások független értékelése | 42 |
| 2008/C 162/11 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Az európai digitális könyvtárhoz való széles körű hozzáférés elősegítése a nagyközönség számára | 46 |
| 2008/C 162/12 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Energiaszerkezet a közlekedésben | 52 |
| 2008/C 162/13 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Az épületek energiahatékonysága – a végfelhasználók hozzájárulása (feltáró vélemény) | 62 |
| 2008/C 162/14 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye A fokozott környezetvédelmi és energetikai igények lehetséges pozitív és negatív hatásai az európai ipar versenyképességére | 72 |
| 2008/C 162/15 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 460/2004/EK rendeletnek a szerv megbízatási ideje tekintetében történő módosításáról COM(2007) 861 final – 2007/0291 (COD) | 79 |
| 2008/C 162/16 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye A halászati jogokon alapuló gazdálkodási eszközök | 79 |
| 2008/C 162/17 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat tanácsi rendeletre a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 1782/2003/EK rendeletnek a gyapot támogatási rendszerének tekintetében történő módosításáról COM(2007) 701 final – 2007/0242 (CNS) | 83 |
| 2008/C 162/18 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a géntechnológiával módosított mikroorganizmusok zárt rendszerben történő felhasználásáról (átdolgozott szöveg) COM(2007) 736 final – 2007/0259 (COD) | 85 |
| 2008/C 162/19 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat létrehozásáról (kodifikált szöveg) COM(2007) 667 final – 2007/0235 (COD) | 86 |
| 2008/C 162/20 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi .../.../EK rendeletre az ízesített bor, ízesített boralapú italok és az ízesített boralapú koktélok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó általános szabályokról (átdolgozás) COM(2007) 848 final – 2007/0287 (COD) | 86 |
| 2008/C 162/21 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a természetes ásványvizek kinyeréséről és forgalmazásáról (átdolgozott szöveg) COM(2007) 858 final – 2007/0292 (COD) | 87 |
| 2008/C 162/22 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye: Az európai szén- és acélkutatás kilátásai | 88 |
| 2008/C 162/23 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a szakképesítéseknek az Európai Közösség tagállamai közötti összehasonlíthatóságáról szóló 85/368/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről COM(2007) 680 final – 2007/0234 (COD) | 90 |
| 2008/C 162/24 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat tanácsi határozatra (az EK-szerződés 128. cikke értelmében) a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásról COM(2007) 803 final/2 V. rész – 2007/0300 (CNS) | 92 |
| 2008/C 162/25 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Pénzügyi integráció: az európai értékpapírpiacok | 96 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG

A 2008. február 13–14-én tartott 442. plenáris ülés

2008/C 162/01

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye A kollektív keresetek szerepének és rendszerének meghatározása a fogyasztókkal kapcsolatos közösségi jog területén

1

2008/C 162/02

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak: Közösségi fogyasztóügyi politikai stratégia 2007–2013 – A fogyasztók pozíciójának erősítése, jólétük növelése, és hatékony védelmük COM(2007) 99 final

COM(2007) 99 final

20

2008/C 162/03

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek Az európai űrpolitika COM(2007) 212 final

COM(2007) 212 final

24

2008/C 162/04

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a fogyasztási cikkek adásvételének és a kapcsolódó jótállásnak egyes vonatkozásairól szóló, 1999. május 25-i 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtásáról, közte a gyártó közvetlen felelősségének bevezetésére vonatkozó elemzésről COM(2007) 210 final

COM(2007) 210 final

31

2008/C 162/05

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Az Európai Bizottság 2006. évi jelentése a versenypolitikáról COM(2007) 358 final

COM(2007) 358 final

35

2008/C 162/06

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok világító és fényjelző berendezéseinek alkatrész-típusjóváhagyásáról (kodifikált szöveg) COM(2007) 840 final – 2007/0284 (COD)

COM(2007) 840 final – 2007/0284 (COD)

40

2008/C 162/07

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a textiltermékek elnevezéséről (átdolgozás) COM(2007) 870 final – 2008/0005 (COD)

COM(2007) 870 final – 2008/0005 (COD)

40

2008/C 162/08

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a tagállam területéről jogellenesen kiszállított kulturális tárgyak visszaszolgáltatásáról (kodifikált szöveg) COM(2007) 873 final – 2007/0299 (COD)

COM(2007) 873 final – 2007/0299 (COD)

41

2008/C 162/09

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a gyógyszerekhez hozzáadható színezőanyagokról (átdolgozás) COM(2008) 1 final – 2008/0001 (COD)

COM(2008) 1 final – 2008/0001 (COD)

41

2008/C 162/10

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Az általános érdekű szolgáltatások független értékelése

42

2008/C 162/11

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Az európai digitális könyvtárhoz való széles körű hozzáférés elősegítése a nagyközönség számára

46

2008/C 162/12

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Energiaszerkezet a közlekedésben

52

2008/C 162/13

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Az épületek energiahatékonysága – a végfelhasználók hozzájárulása (feltáró vélemény)

62

2008/C 162/14

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye A fokozott környezetvédelmi és energetikai igények lehetséges pozitív és negatív hatásai az európai ipar versenyképességére

72

2008/C 162/15

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 460/2004/EK rendeletnek a szerv megbízatási ideje tekintetében történő módosításáról COM(2007) 861 final – 2007/0291 (COD)

COM(2007) 861 final – 2007/0291 (COD)

79

2008/C 162/16

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye A halászati jogokon alapuló gazdálkodási eszközök

79

2008/C 162/17

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat tanácsi rendeletre a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 1782/2003/EK rendeletnek a gyapot támogatási rendszerének tekintetében történő módosításáról COM(2007) 701 final – 2007/0242 (CNS)

COM(2007) 701 final – 2007/0242 (CNS)

83

2008/C 162/18

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a géntechnológiával módosított mikroorganizmusok zárt rendszerben történő felhasználásáról (átdolgozott szöveg) COM(2007) 736 final – 2007/0259 (COD)

COM(2007) 736 final – 2007/0259 (COD)

85

2008/C 162/19

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat létrehozásáról (kodifikált szöveg) COM(2007) 667 final – 2007/0235 (COD)

COM(2007) 667 final – 2007/0235 (COD)

86

2008/C 162/20

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi .../.../EK rendeletre az ízesített bor, ízesített boralapú italok és az ízesített boralapú koktélok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó általános szabályokról (átdolgozás) COM(2007) 848 final – 2007/0287 (COD)

COM(2007) 848 final – 2007/0287 (COD)

86

2008/C 162/21

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a természetes ásványvizek kinyeréséről és forgalmazásáról (átdolgozott szöveg) COM(2007) 858 final – 2007/0292 (COD)

COM(2007) 858 final – 2007/0292 (COD)

87

2008/C 162/22

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye: Az európai szén- és acélkutatás kilátásai

88

2008/C 162/23

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a szakképesítéseknek az Európai Közösség tagállamai közötti összehasonlíthatóságáról szóló 85/368/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről COM(2007) 680 final – 2007/0234 (COD)

COM(2007) 680 final – 2007/0234 (COD)

90

2008/C 162/24

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat tanácsi határozatra (az EK-szerződés 128. cikke értelmében) a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásról COM(2007) 803 final/2 V. rész – 2007/0300 (CNS)

COM(2007) 803 final/2 V. rész – 2007/0300 (CNS)

92

2008/C 162/25

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Pénzügyi integráció: az európai értékpapírpiacok

96

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG

A 2008. február 13–14-én tartott 442. plenáris ülés

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/1

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye A kollektív keresetek szerepének és rendszerének meghatározása a fogyasztókkal kapcsolatos közösségi jog területén

(2008/C 162/01)

2007. február 16-án az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy Eljárási Szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

A kollektív keresetek szerepének és rendszerének meghatározása a fogyasztókkal kapcsolatos közösségi jog területén.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció 2008. január 31-én elfogadta véleményét. (Előadó: Jorge PEGADO LIZ.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. február 13–14-én tartott, 442. plenáris ülésén (a február 14-i ülésnapon) 134 szavazattal 94 ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB úgy határozott, hogy újranyitja a vitát azon mélyreható vizsgálat szükségességéről és célszerűségéről, amelynek tárgya a közösségi szinten harmonizált kollektív keresetek szerepe és jogi szabályozása, és amely vizsgálat, legalábbis kezdetben, elsősorban a fogyasztói jogi és a versenyjogi területet érinti. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB úgy határozott, hogy újranyitja a vitát azon mélyreható vizsgálat szükségességéről és célszerűségéről, amelynek tárgya a közösségi szinten harmonizált kollektív keresetek szerepe és jogi szabályozása, és amely vizsgálat, legalábbis kezdetben, elsősorban a fogyasztói jogi és a versenyjogi területet érinti.

| 1.2 | Az EGSZB mindig is támogatta a kollektív keresetek közösségi szintű meghatározását, ezáltal ugyanis a kollektív vagy diffúz jogok megsértése esetén biztosítva lenne a tényleges kártérítés. Ez az intézkedés hasznosan egészítené ki az 1998. május 19-i 98/27/EK irányelvben szabályozott, a mind alternatív, mind bírósági jogorvoslati mechanizmusok – mindenekelőtt a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárás – által már biztosított védelmet. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB mindig is támogatta a kollektív keresetek közösségi szintű meghatározását, ezáltal ugyanis a kollektív vagy diffúz jogok megsértése esetén biztosítva lenne a tényleges kártérítés. Ez az intézkedés hasznosan egészítené ki az 1998. május 19-i 98/27/EK irányelvben szabályozott, a mind alternatív, mind bírósági jogorvoslati mechanizmusok – mindenekelőtt a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárás – által már biztosított védelmet.

| 1.3 | Az EGSZB ugyanis már több alkalommal kifejezte, hogy szerinte szükség van közösségi fellépésre e téren, mivel úgy ítélte meg, hogy az ilyen fellépés:






  — | döntő módon járulhat hozzá a belső piac működését – a különböző nemzeti szabályozások eltéréseiből adódóan – gátló akadályok megszűnéséhez, újból felébresztve a fogyasztók által az egységes piac előnyeibe vetett bizalmat, és biztosítva a vállalatok közötti valódi és tisztességes verseny feltételeit (lásd a Szerződés 3. cikke (1) bekezdésének c) és g) pontját), |
| --- | --- | --- |

1.3

Az EGSZB ugyanis már több alkalommal kifejezte, hogy szerinte szükség van közösségi fellépésre e téren, mivel úgy ítélte meg, hogy az ilyen fellépés:

—

döntő módon járulhat hozzá a belső piac működését – a különböző nemzeti szabályozások eltéréseiből adódóan – gátló akadályok megszűnéséhez, újból felébresztve a fogyasztók által az egységes piac előnyeibe vetett bizalmat, és biztosítva a vállalatok közötti valódi és tisztességes verseny feltételeit (lásd a Szerződés 3. cikke (1) bekezdésének c) és g) pontját),

| — | lehetővé tenné a fogyasztók védelmének megerősítését, könnyebbé és hatékonyabbá téve számukra a jogaik igazságszolgáltatáson keresztüli érvényesítését, biztosítva ezáltal a közösségi szabályozás eredményesebb végrehajtását (lásd a Szerződés 3. cikke (1) bekezdésének t) pontját), |
| --- | --- |

—

lehetővé tenné a fogyasztók védelmének megerősítését, könnyebbé és hatékonyabbá téve számukra a jogaik igazságszolgáltatáson keresztüli érvényesítését, biztosítva ezáltal a közösségi szabályozás eredményesebb végrehajtását (lásd a Szerződés 3. cikke (1) bekezdésének t) pontját),

| — | megfelelne annak az alapelvnek, hogy mindenkinek joga van a pártatlan bíróság előtti, eredményes jogorvoslathoz, amely jogot az Európai Unió Alapjogi Chartája biztosít (47. cikk). |
| --- | --- |

—

megfelelne annak az alapelvnek, hogy mindenkinek joga van a pártatlan bíróság előtti, eredményes jogorvoslathoz, amely jogot az Európai Unió Alapjogi Chartája biztosít (47. cikk).

| 1.4 | Az a tény, hogy az elmúlt évek során a fogyasztók kollektív érdekeinek képviselete terén több tagállam eltérő igazságszolgáltatási rendszert vezetett be, miközben más tagállamok még nem tettek ez irányú lépéseket, egyenlőtlenséget teremt az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés terén, és hátráltatja a belső piac megvalósítását. Az EGSZB annál is inkább sajnálatosnak tartja ezt a helyzetet, mivel az állampolgárok elégedettsége és bizalma a 21. századi belső piac megvalósításához kötődő célkitűzések közé tartozik. Az EGSZB figyelemmel kívánja kísérni az európai vállalatok versenyképességével kapcsolatban tervezett intézkedések hatását, és azt, hogy az aránytalan terhek végül milyen következményekkel járhatnak a munkavállalókra és a fogyasztókra. |
| --- | --- |

1.4

Az a tény, hogy az elmúlt évek során a fogyasztók kollektív érdekeinek képviselete terén több tagállam eltérő igazságszolgáltatási rendszert vezetett be, miközben más tagállamok még nem tettek ez irányú lépéseket, egyenlőtlenséget teremt az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés terén, és hátráltatja a belső piac megvalósítását. Az EGSZB annál is inkább sajnálatosnak tartja ezt a helyzetet, mivel az állampolgárok elégedettsége és bizalma a 21. századi belső piac megvalósításához kötődő célkitűzések közé tartozik. Az EGSZB figyelemmel kívánja kísérni az európai vállalatok versenyképességével kapcsolatban tervezett intézkedések hatását, és azt, hogy az aránytalan terhek végül milyen következményekkel járhatnak a munkavállalókra és a fogyasztókra.

| 1.5 | Az EGSZB tehát a kollektív keresetek jogi szabályozására vonatkozó konkrét javaslatok révén részt kíván venni az e kérdés körül kibontakozó gondolkodási folyamatban, nemcsak az európai országok hatályos nemzeti rendszereit, de más, ilyen intézkedéseket már kidolgozó országok tapasztalatait is figyelembe véve. Különösen az OECD Miniszterek Tanácsának 2007. július 12-i, C(2007)74. számú, a fogyasztói jogviták rendezéséről és az azokkal kapcsolatos kártérítésről szóló ajánlásában lefektetett elveket veszi számításba. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB tehát a kollektív keresetek jogi szabályozására vonatkozó konkrét javaslatok révén részt kíván venni az e kérdés körül kibontakozó gondolkodási folyamatban, nemcsak az európai országok hatályos nemzeti rendszereit, de más, ilyen intézkedéseket már kidolgozó országok tapasztalatait is figyelembe véve. Különösen az OECD Miniszterek Tanácsának 2007. július 12-i, C(2007)74. számú, a fogyasztói jogviták rendezéséről és az azokkal kapcsolatos kártérítésről szóló ajánlásában lefektetett elveket veszi számításba.

| 1.6 | A közösségi szintű jogalkotási kezdeményezés javasolt feltételeinek meghatározásakor az EGSZB figyelembe vette az európai igazságügyi intézmények közös jogi hagyományait, valamint a tagállamok polgári peres eljárásaiban közös alapelveket, így elvetette az amerikai mintát követő, ezekkel a hagyományokkal és elvekkel összeegyeztethetetlen egyesületi keresetek („class action”) aspektusait. Az EGSZB különösen károsnak tartja a gyakorlatok olyan irányú fejlődését, amellyel az amerikai egyesületi keresetek mintájára a fogyasztók érdekeinek védelme címén indított eljárásokban befektetők mint harmadik felek vagy ügyvédek jelentős összegekhez jutnak kártalanítás vagy büntető célú kártérítés címén. |
| --- | --- |

1.6

A közösségi szintű jogalkotási kezdeményezés javasolt feltételeinek meghatározásakor az EGSZB figyelembe vette az európai igazságügyi intézmények közös jogi hagyományait, valamint a tagállamok polgári peres eljárásaiban közös alapelveket, így elvetette az amerikai mintát követő, ezekkel a hagyományokkal és elvekkel összeegyeztethetetlen egyesületi keresetek („class action”) aspektusait. Az EGSZB különösen károsnak tartja a gyakorlatok olyan irányú fejlődését, amellyel az amerikai egyesületi keresetek mintájára a fogyasztók érdekeinek védelme címén indított eljárásokban befektetők mint harmadik felek vagy ügyvédek jelentős összegekhez jutnak kártalanítás vagy büntető célú kártérítés címén.

| 1.7 | Figyelembe véve ezen eszköz céljait és feladatait, az EGSZB megvizsgálta a jogi szabályozás szempontjából lehetséges fő opciókat (az „opt-in”, az „opt-out”, illetve a vegyes rendszer előnyeit és hátrányait), a bíróság szerepét, a kártérítés, a jogorvoslat és a finanszírozás kérdését. |
| --- | --- |

1.7

Figyelembe véve ezen eszköz céljait és feladatait, az EGSZB megvizsgálta a jogi szabályozás szempontjából lehetséges fő opciókat (az „opt-in”, az „opt-out”, illetve a vegyes rendszer előnyeit és hátrányait), a bíróság szerepét, a kártérítés, a jogorvoslat és a finanszírozás kérdését.

| 1.8 | Nem elhanyagolandó jelentőségű a kezdeményezés jogalapja, valamint az alkalmazandó jogi eszköz sem; ezen kérdések elemezésére ugyancsak sor került, és javaslatok kiindulópontjául szolgálnak. |
| --- | --- |

1.8

Nem elhanyagolandó jelentőségű a kezdeményezés jogalapja, valamint az alkalmazandó jogi eszköz sem; ezen kérdések elemezésére ugyancsak sor került, és javaslatok kiindulópontjául szolgálnak.

| 1.9 | Az EGSZB felhívja egyébiránt a figyelmet arra, hogy a csoportos keresetbenyújtási mechanizmus bevezetéséről folytatott elmélkedés egyáltalán nem mond ellent az alternatív vitarendezési módok (ADR) létezésének és továbbfejlesztésének, sőt, épp ellenkezőleg. Az EGSZB az elsők között adott hangot annak, hogy hatékony eszközöket kell létrehozni, amelyek révén a fogyasztók anélkül érvényesíthetik egyéni vagy kollektív jogaikat, hogy bírósághoz kellene fordulniuk. E tekintetben az EGSZB az ombudsmanok tevékenységének és a hozzájuk kapcsolódó rendszereknek a nagyobb harmonizálását javasolja a fogyasztókhoz kapcsolódó ágazatokban, különösen ott, ahol a legfejlettebb a határokon átnyúló kereskedelem, vagy ahol a leginkább várható a fejlődése. |
| --- | --- |

1.9

Az EGSZB felhívja egyébiránt a figyelmet arra, hogy a csoportos keresetbenyújtási mechanizmus bevezetéséről folytatott elmélkedés egyáltalán nem mond ellent az alternatív vitarendezési módok (ADR) létezésének és továbbfejlesztésének, sőt, épp ellenkezőleg. Az EGSZB az elsők között adott hangot annak, hogy hatékony eszközöket kell létrehozni, amelyek révén a fogyasztók anélkül érvényesíthetik egyéni vagy kollektív jogaikat, hogy bírósághoz kellene fordulniuk. E tekintetben az EGSZB az ombudsmanok tevékenységének és a hozzájuk kapcsolódó rendszereknek a nagyobb harmonizálását javasolja a fogyasztókhoz kapcsolódó ágazatokban, különösen ott, ahol a legfejlettebb a határokon átnyúló kereskedelem, vagy ahol a leginkább várható a fejlődése.

| 1.10 | A megkárosított fogyasztók számára rendelkezésre álló kollektív jogorvoslati eljárások köre az egyéni, önkéntes és megegyezésen alapuló eljárásoktól a kollektív és bírósági eljárásokig terjed. A jogviták mindegyik imént említett megoldási szintjének optimálisan kell működnie, elősegítve, hogy az elszenvedett károk megtérítése az áldozatok számára legkönnyebben hozzáférhető szinten történjen. |
| --- | --- |

1.10

A megkárosított fogyasztók számára rendelkezésre álló kollektív jogorvoslati eljárások köre az egyéni, önkéntes és megegyezésen alapuló eljárásoktól a kollektív és bírósági eljárásokig terjed. A jogviták mindegyik imént említett megoldási szintjének optimálisan kell működnie, elősegítve, hogy az elszenvedett károk megtérítése az áldozatok számára legkönnyebben hozzáférhető szinten történjen.

| 1.11 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság azon kifejezett szándékát, hogy továbbra is tanulmányozni kívánja ezt a kérdést. Hangsúlyozza ugyanakkor, hogy evvel párhuzamosan valós politikai elkötelezettségre is szükség van, amely elvezet a megfelelő jogalkotási kezdeményezésekhez. |
| --- | --- |

1.11

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság azon kifejezett szándékát, hogy továbbra is tanulmányozni kívánja ezt a kérdést. Hangsúlyozza ugyanakkor, hogy evvel párhuzamosan valós politikai elkötelezettségre is szükség van, amely elvezet a megfelelő jogalkotási kezdeményezésekhez.

| 1.12 | A szervezett civil társadalom képviselőinek akaratát képviselve az EGSZB az Európai Parlament, a Tanács és a tagállamok figyelmét is fel kívánja hívni arra, hogy a gondolkodási folyamat során figyelembe kell venni a különböző felek érdekeit, és tiszteletben kell tartani az arányosság és a szubszidiaritás elvét, a folyamatot pedig halaszthatatlan politikai döntéseknek kell követniük, annak érdekében, hogy a lehető leghamarabb az ajánlásoknak megfelelő kezdeményezések szülessenek. |
| --- | --- |

1.12

A szervezett civil társadalom képviselőinek akaratát képviselve az EGSZB az Európai Parlament, a Tanács és a tagállamok figyelmét is fel kívánja hívni arra, hogy a gondolkodási folyamat során figyelembe kell venni a különböző felek érdekeit, és tiszteletben kell tartani az arányosság és a szubszidiaritás elvét, a folyamatot pedig halaszthatatlan politikai döntéseknek kell követniük, annak érdekében, hogy a lehető leghamarabb az ajánlásoknak megfelelő kezdeményezések szülessenek.

2.   Bevezetés

| 2.1 | Ennek a saját kezdeményezésű véleménynek az a célja, hogy kiterjedt gondolkodási folyamatot kezdeményezzen a közösségi szintű kollektív keresetek (1) szerepéről és jogi szabályozásáról, elsősorban – legalábbis kezdetben – a fogyasztói és a versenyjogi területet vizsgálva (2). A végső cél a civil társadalom és az Európai Unió illetékes intézményeinek ösztönzése arra, hogy az európai igazságügyi térség keretén belül tanulmányozzák ezen kezdeményezés szükségességét és hatását, valamint hogy jogi természetének és a bevezetése feltételeinek meghatározásán gondolkodjanak. |
| --- | --- |

2.1

Ennek a saját kezdeményezésű véleménynek az a célja, hogy kiterjedt gondolkodási folyamatot kezdeményezzen a közösségi szintű kollektív keresetek (1) szerepéről és jogi szabályozásáról, elsősorban – legalábbis kezdetben – a fogyasztói és a versenyjogi területet vizsgálva (2). A végső cél a civil társadalom és az Európai Unió illetékes intézményeinek ösztönzése arra, hogy az európai igazságügyi térség keretén belül tanulmányozzák ezen kezdeményezés szükségességét és hatását, valamint hogy jogi természetének és a bevezetése feltételeinek meghatározásán gondolkodjanak.

| 2.2 | Az alkalmazott módszertan az egységes piac keretén belül mutatkozó szükségletek előzetes elemzésén és a kezdeményezésnek a közösségi jog szempontjából vizsgált megfelelőségén alapul. Ezt követően a határokon átnyúló jogviták hatékony és gyors megoldására szolgáló képességét vizsgáljuk, különös tekintettel a fogyasztók gazdasági érdekeire. |
| --- | --- |

2.2

Az alkalmazott módszertan az egységes piac keretén belül mutatkozó szükségletek előzetes elemzésén és a kezdeményezésnek a közösségi jog szempontjából vizsgált megfelelőségén alapul. Ezt követően a határokon átnyúló jogviták hatékony és gyors megoldására szolgáló képességét vizsgáljuk, különös tekintettel a fogyasztók gazdasági érdekeire.

3.   Az egységes piac és a fogyasztók kollektív érdekei

| 3.1 | A sorozatgyártásnak a múlt század második felétől kezdődő fejlődését követően a kereskedelmi tranzakciók „tömegesítése” jelentős változásokat váltott ki a szerződések megkötésében, valamint az árusításra és a szolgáltatások nyújtására vonatkozó hozzájárulások megszerzésében.
  Az információs társadalom megjelenése, valamint a távértékesítések és az elektronikus kereskedelem által teremtett lehetőségek új előnyöket kínálnak a fogyasztóknak, ugyanakkor újfajta nyomás alá kerülhetnek, és új veszélyekkel szembesülhetnek a szerződések megkötésekor. |
| --- | --- |

3.1

A sorozatgyártásnak a múlt század második felétől kezdődő fejlődését követően a kereskedelmi tranzakciók „tömegesítése” jelentős változásokat váltott ki a szerződések megkötésében, valamint az árusításra és a szolgáltatások nyújtására vonatkozó hozzájárulások megszerzésében.

Az információs társadalom megjelenése, valamint a távértékesítések és az elektronikus kereskedelem által teremtett lehetőségek új előnyöket kínálnak a fogyasztóknak, ugyanakkor újfajta nyomás alá kerülhetnek, és új veszélyekkel szembesülhetnek a szerződések megkötésekor.

| 3.2 | A nyilvános ajánlatok, a tagsági szerződések, az agresszív hirdetésözön és marketing, a szerződéskötés előtti nem megfelelő tájékoztatás, az általánossá vált tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok, valamint a versenyellenes magatartások elburjánzása kárt okozhat az esetek túlnyomó részében nem is azonosított és nehezen azonosítható, jelentős fogyasztói csoportoknak. |
| --- | --- |

3.2

A nyilvános ajánlatok, a tagsági szerződések, az agresszív hirdetésözön és marketing, a szerződéskötés előtti nem megfelelő tájékoztatás, az általánossá vált tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok, valamint a versenyellenes magatartások elburjánzása kárt okozhat az esetek túlnyomó részében nem is azonosított és nehezen azonosítható, jelentős fogyasztói csoportoknak.

| 3.3 | A római jogból eredő hagyományos eljárásjog rendszere nem mindig tartalmaz megfelelő, egyszerű és gyors, valamint költségtakarékos és hatékony igazságügyi eljárási módokat a homogén egyéni érdekek, a csoportosulások kollektív érdekei vagy az általános diffúz érdekek védelmére (3). |
| --- | --- |

3.3

A római jogból eredő hagyományos eljárásjog rendszere nem mindig tartalmaz megfelelő, egyszerű és gyors, valamint költségtakarékos és hatékony igazságügyi eljárási módokat a homogén egyéni érdekek, a csoportosulások kollektív érdekei vagy az általános diffúz érdekek védelmére (3).

| 3.4 | Általában mindenhol a világban, és különösképpen az EU tagállamaiban, a jogrendszerek lehetővé teszik a kollektív vagy diffúz érdekekkel kapcsolatos jogvédelmet. |
| --- | --- |

3.4

Általában mindenhol a világban, és különösképpen az EU tagállamaiban, a jogrendszerek lehetővé teszik a kollektív vagy diffúz érdekekkel kapcsolatos jogvédelmet.

| 3.4.1 | Mivel azonban az előbb említett rendszerek eléggé eltérőek, és jelentős különbségeket tartalmaznak ezen érdekek védelme terén, torzulások keletkeznek a belső piac működésében. |
| --- | --- |

3.4.1

Mivel azonban az előbb említett rendszerek eléggé eltérőek, és jelentős különbségeket tartalmaznak ezen érdekek védelme terén, torzulások keletkeznek a belső piac működésében.

| 3.5 | Közösségi szintű harmonizáció hiányában a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek nagyon eltérő irányvonalak mentén fejlődtek a közelmúltban, nem annyira a különböző alapelvek, mint inkább az eltérő eljárásjogi hagyományok miatt. A mellékelt táblázatok a nemzeti szinten mutatkozó legfontosabb különbségeket szemléltetik (4). |
| --- | --- |

3.5

Közösségi szintű harmonizáció hiányában a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek nagyon eltérő irányvonalak mentén fejlődtek a közelmúltban, nem annyira a különböző alapelvek, mint inkább az eltérő eljárásjogi hagyományok miatt. A mellékelt táblázatok a nemzeti szinten mutatkozó legfontosabb különbségeket szemléltetik (4).

| 3.6 | Ezen helyzetnek az európai polgárok joghoz és igazságszolgáltatáshoz való egyenlőtlen hozzáférésében mutatkozó hátrányait többen is már nagyon korán jelezték, elsősorban a fogyasztói érdekeket képviselő szervezetek, de számos jogász és közösségi joggal foglalkozó professzor is (5). |
| --- | --- |

3.6

Ezen helyzetnek az európai polgárok joghoz és igazságszolgáltatáshoz való egyenlőtlen hozzáférésében mutatkozó hátrányait többen is már nagyon korán jelezték, elsősorban a fogyasztói érdekeket képviselő szervezetek, de számos jogász és közösségi joggal foglalkozó professzor is (5).

| 3.7 | A közösségi intézményeket vizsgálva kiderül, hogy csak 1985-ben – egy 1982-ben Gentben, a Bizottság védnöksége alatt szervezett konferenciát követően – jelent meg egy memorandum A fogyasztók igazságszolgáltatáshoz való hozzáférése címmel (6), amely dokumentumban az Európai Bizottság egyéb témák mellett és először foglalkozott a kollektív érdekek jogi védelmének rendszerével. |
| --- | --- |

3.7

A közösségi intézményeket vizsgálva kiderül, hogy csak 1985-ben – egy 1982-ben Gentben, a Bizottság védnöksége alatt szervezett konferenciát követően – jelent meg egy memorandum A fogyasztók igazságszolgáltatáshoz való hozzáférése címmel (6), amely dokumentumban az Európai Bizottság egyéb témák mellett és először foglalkozott a kollektív érdekek jogi védelmének rendszerével.

| 3.8 | Meg kellett azonban várni az 1987. május 7-i kiegészítő közleményt ahhoz, hogy az Európai Parlament 1987. március 13-i állásfoglalását (7) követően az Európai Bizottság valóban bejelentse egy olyan keretirányelv megfontolását, amely a fogyasztóvédelmi szervezetek azon általánosított jogának bevezetésére vonatkozott, amely lehetővé tette kollektív érdekeik jogi úton való védelmét. Az Európai Bizottság felkérte a Tanácsot arra, hogy ismerje el a fogyasztóvédelmi szervezetek elsődleges szerepét a fogyasztók igazságszolgáltatáshoz való hozzáférése terén, egyrészt közvetítőként, másrészt pedig közvetlen szereplőként. |
| --- | --- |

3.8

Meg kellett azonban várni az 1987. május 7-i kiegészítő közleményt ahhoz, hogy az Európai Parlament 1987. március 13-i állásfoglalását (7) követően az Európai Bizottság valóban bejelentse egy olyan keretirányelv megfontolását, amely a fogyasztóvédelmi szervezetek azon általánosított jogának bevezetésére vonatkozott, amely lehetővé tette kollektív érdekeik jogi úton való védelmét. Az Európai Bizottság felkérte a Tanácsot arra, hogy ismerje el a fogyasztóvédelmi szervezetek elsődleges szerepét a fogyasztók igazságszolgáltatáshoz való hozzáférése terén, egyrészt közvetítőként, másrészt pedig közvetlen szereplőként.

| 3.9 | A Tanács 1987. június 25-i, kizárólag a fogyasztók igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésének szentelt állásfoglalásában ugyancsak hangsúlyozta azt a „fontos szerepet, amely a fogyasztóvédelmi szervezetekre hárul”, felkérve az Európai Bizottságot arra, hogy „vizsgálja meg, hogy megalapozott lenne-e egy közösségi szintű kezdeményezés e területen” (8). |
| --- | --- |

3.9

A Tanács 1987. június 25-i, kizárólag a fogyasztók igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésének szentelt állásfoglalásában ugyancsak hangsúlyozta azt a „fontos szerepet, amely a fogyasztóvédelmi szervezetekre hárul”, felkérve az Európai Bizottságot arra, hogy „vizsgálja meg, hogy megalapozott lenne-e egy közösségi szintű kezdeményezés e területen” (8).

| 3.10 | Végezetül 1989-ben, A fogyasztóvédelmi politika megújításánál figyelembe veendő jövőbeni prioritások című dokumentumának előkészítése keretében az Európai Bizottság hároméves (1990–1992) programjában (9) úgy ítélte meg, hogy az igazságszolgáltatáshoz és kártérítéshez való hozzáférés lehetősége a tagállamok nagy részében középszerű volt, tekintettel a költségekre, a téma összetettségére és a szükséges határidőkre, valamint hogy a határokon átívelő tranzakciók problémákat vetettek fel. Kijelentette, hogy tanulmányozni kívánja a szükséges intézkedéseket, különös figyelmet szentelve a fogyasztóknak szánt kártérítéssel kapcsolatos kollektív keresetek lehetőségének (10). |
| --- | --- |

3.10

Végezetül 1989-ben, A fogyasztóvédelmi politika megújításánál figyelembe veendő jövőbeni prioritások című dokumentumának előkészítése keretében az Európai Bizottság hároméves (1990–1992) programjában (9) úgy ítélte meg, hogy az igazságszolgáltatáshoz és kártérítéshez való hozzáférés lehetősége a tagállamok nagy részében középszerű volt, tekintettel a költségekre, a téma összetettségére és a szükséges határidőkre, valamint hogy a határokon átívelő tranzakciók problémákat vetettek fel. Kijelentette, hogy tanulmányozni kívánja a szükséges intézkedéseket, különös figyelmet szentelve a fogyasztóknak szánt kártérítéssel kapcsolatos kollektív keresetek lehetőségének (10).

| 3.11 | Ám az Európai Bizottság csak 1993-ban nyitott újra nyilvános vitát erről a kérdésről a nagy jelentőségű Zöld könyv a fogyasztók igazságszolgáltatáshoz való hozzáféréséről és a fogyasztáshoz kapcsolódó jogviták rendezéséről az egységes piacon
   (11) megjelentetésével.
  Ez alkalommal vizsgálták meg ugyanis először részletesen és a közösségi jog szempontjából azt a lehetőséget, hogy létrehozzák a jogsértések megszüntetésére irányuló eljárások egységes rendszerét, amelyről sokan úgy gondolták, hogy a fogyasztók érdekeit védő valódi kollektív fellépés alapjául szolgál majd (12). |
| --- | --- |

3.11

Ám az Európai Bizottság csak 1993-ban nyitott újra nyilvános vitát erről a kérdésről a nagy jelentőségű Zöld könyv a fogyasztók igazságszolgáltatáshoz való hozzáféréséről és a fogyasztáshoz kapcsolódó jogviták rendezéséről az egységes piacon
   (11) megjelentetésével.

Ez alkalommal vizsgálták meg ugyanis először részletesen és a közösségi jog szempontjából azt a lehetőséget, hogy létrehozzák a jogsértések megszüntetésére irányuló eljárások egységes rendszerét, amelyről sokan úgy gondolták, hogy a fogyasztók érdekeit védő valódi kollektív fellépés alapjául szolgál majd (12).

| 3.12 | Az Európai Parlament az 1994. április 22-i állásfoglalásában (13) a maga részéről megállapította, hogy a tagállami eljárási szabályok bizonyos szintű harmonizációja hasznosnak bizonyulhatna, egy olyan közösségi eljárás bevezetését biztosítva, amely egy bizonyos összeghatárt elérő ügyek esetén lehetővé tenné a határokon átnyúló jogviták gyors rendezését; ugyanakkor arra is kitért, hogy a jogellenes kereskedelmi gyakorlatok esetén a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárások feltételeit bizonyos szintig harmonizálni kellene. |
| --- | --- |

3.12

Az Európai Parlament az 1994. április 22-i állásfoglalásában (13) a maga részéről megállapította, hogy a tagállami eljárási szabályok bizonyos szintű harmonizációja hasznosnak bizonyulhatna, egy olyan közösségi eljárás bevezetését biztosítva, amely egy bizonyos összeghatárt elérő ügyek esetén lehetővé tenné a határokon átnyúló jogviták gyors rendezését; ugyanakkor arra is kitért, hogy a jogellenes kereskedelmi gyakorlatok esetén a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárások feltételeit bizonyos szintig harmonizálni kellene.

| 3.13 | Az EGSZB az 1994. július 1-jei plenáris ülésén (14) egyhangúlag elfogadott véleményében többek között ugyancsak hivatkozott a következő elvre: „A kollektív és diffúz érdekek képviselete terén a fogyasztóvédelmi szervezetek keresetindítási jogának általános elismerése az összes tagállam bármely bírói vagy nem bírói testülete előtt, az érdekeltek vagy a szervezetek állampolgárságától, illetve a vita helyszínétől függetlenül”. Kifejezetten felkérte az Európai Bizottságot arra, hogy a kollektív keresetek és a közös képviseleti fellépések terén alakítson ki egységes eljárást, nemcsak a jogellenes gyakorlatok megszüntetésére, de a kártérítési eljárások vonatkozásában is. (15) |
| --- | --- |

3.13

Az EGSZB az 1994. július 1-jei plenáris ülésén (14) egyhangúlag elfogadott véleményében többek között ugyancsak hivatkozott a következő elvre: „A kollektív és diffúz érdekek képviselete terén a fogyasztóvédelmi szervezetek keresetindítási jogának általános elismerése az összes tagállam bármely bírói vagy nem bírói testülete előtt, az érdekeltek vagy a szervezetek állampolgárságától, illetve a vita helyszínétől függetlenül”. Kifejezetten felkérte az Európai Bizottságot arra, hogy a kollektív keresetek és a közös képviseleti fellépések terén alakítson ki egységes eljárást, nemcsak a jogellenes gyakorlatok megszüntetésére, de a kártérítési eljárások vonatkozásában is. (15)

| 3.14 | Emma Bonino biztos célkitűzéseinek ismertetésekor a hangsúlyt a maga részéről egy olyan közösségi eljárás bevezetésére helyezte, amelynek segítségével rövid időn belül megoldhatóak lennének a határokon átnyúló jogviták, és megvalósulna a jogellenes kereskedelmi gyakorlatok általi jogsértés megszüntetésére irányuló eljárás feltételeinek harmonizációja, kiegészítve a fogyasztóvédelmi szervezetek azon jogának kölcsönös elismerésével, hogy pert indíthassanak (16). |
| --- | --- |

3.14

Emma Bonino biztos célkitűzéseinek ismertetésekor a hangsúlyt a maga részéről egy olyan közösségi eljárás bevezetésére helyezte, amelynek segítségével rövid időn belül megoldhatóak lennének a határokon átnyúló jogviták, és megvalósulna a jogellenes kereskedelmi gyakorlatok általi jogsértés megszüntetésére irányuló eljárás feltételeinek harmonizációja, kiegészítve a fogyasztóvédelmi szervezetek azon jogának kölcsönös elismerésével, hogy pert indíthassanak (16).

| 3.15 | Ezt követően 1996. január 25-én közzétették a fogyasztói érdekek védelme érdekében a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárásokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatot (17).
  Ezen irányelvvel az Európai Bizottság követte a Sutherland-jelentés ajánlását, valamint válaszolt a zöld könyvben szereplő, széleskörűen támogatott javaslatra (18)
   (19). |
| --- | --- |

3.15

Ezt követően 1996. január 25-én közzétették a fogyasztói érdekek védelme érdekében a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárásokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatot (17).

Ezen irányelvvel az Európai Bizottság követte a Sutherland-jelentés ajánlását, valamint válaszolt a zöld könyvben szereplő, széleskörűen támogatott javaslatra (18)
   (19).

| 3.16 | Az említett irányelv tagadhatatlanul forradalmasította a közösségi jogot, mivel a Közösség első alkalommal és általános jelleggel élt egy, a polgári eljárásjoggal kapcsolatos területen törvényalkotási jogkörrel. (20).
  A kártérítéssel kapcsolatos hatály kiterjesztésére vonatkozó javaslatot mindazonáltal elutasították. |
| --- | --- |

3.16

Az említett irányelv tagadhatatlanul forradalmasította a közösségi jogot, mivel a Közösség első alkalommal és általános jelleggel élt egy, a polgári eljárásjoggal kapcsolatos területen törvényalkotási jogkörrel. (20).

A kártérítéssel kapcsolatos hatály kiterjesztésére vonatkozó javaslatot mindazonáltal elutasították.

| 3.17 | Ezzel párhuzamosan az Európai Bizottság kidolgozta A fogyasztók igazságszolgáltatáshoz való hozzáféréséről és a belső piacon belüli fogyasztói jogviták rendezéséről szóló cselekvési tervet, amelyet 1996. február 14-én ismertetett, és amelyben, miután meghatározta és jellemezte a fogyasztói jogvitákat és tanulmányozta a tagállamokban nemzeti szinten kidolgozott különféle megoldásokat, néhány olyan kezdeményezést fogalmazott meg, amelyeket el kívánt indítani. Ezek között szerepelt azon lehetőség megvizsgálása, hogy az ugyanazon gazdasági szereplő által sértett fogyasztók fogyasztóvédelmi szervezeteket kérjenek fel arra, hogy ex ante csoportosítva panaszaikat és összevonva a homogén egyedi eseteket, egy időben és közösen terjesszék ezeket ugyanazon igazságszolgáltatási szerv elé (21). |
| --- | --- |

3.17

Ezzel párhuzamosan az Európai Bizottság kidolgozta A fogyasztók igazságszolgáltatáshoz való hozzáféréséről és a belső piacon belüli fogyasztói jogviták rendezéséről szóló cselekvési tervet, amelyet 1996. február 14-én ismertetett, és amelyben, miután meghatározta és jellemezte a fogyasztói jogvitákat és tanulmányozta a tagállamokban nemzeti szinten kidolgozott különféle megoldásokat, néhány olyan kezdeményezést fogalmazott meg, amelyeket el kívánt indítani. Ezek között szerepelt azon lehetőség megvizsgálása, hogy az ugyanazon gazdasági szereplő által sértett fogyasztók fogyasztóvédelmi szervezeteket kérjenek fel arra, hogy ex ante csoportosítva panaszaikat és összevonva a homogén egyedi eseteket, egy időben és közösen terjesszék ezeket ugyanazon igazságszolgáltatási szerv elé (21).

| 3.18 | Ezzel kapcsolatban az Európai Parlament 1996. november 14-i állásfoglalásában, „úgy ítélve meg, hogy az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés egyrészt emberi alapjog, másrészt a jogbiztonság úgy nemzeti, mint közösségi szinten történő biztosításának elengedhetetlen feltétele”, elismerte a fogyasztói jogviták bíróságon kívüli rendezésének jelentőségét. Egyúttal azonban arra is felhívta a figyelmet, hogy „a hatékonyság és a jogbiztonság elvére figyelemmel biztosítani kell a fogyasztó számára annak lehetőségét, hogy miután eredmény nélkül igénybe vette valamennyi, a bíróságon kívüli békéltetési eljárási módozatot, a hagyományos bírósági úthoz folyamodhasson”. Ennek következtében felkérte az Európai Bizottságot arra, hogy „dolgozzon ki az állandó lakóhellyel nem rendelkező európai polgárok nemzeti bírósági eljárásokhoz történő hozzáférésének javítására vonatkozó egyéb javaslatokat”, és arra bátorította a tagállamokat, hogy „ösztönözzék a fogyasztóvédelmi szervezeteknek [...] mint a keresetek indítására jogosított személyek megbízottainak közreműködését”, valamint hogy „ismerjék el ezen szervezetek aktív legitimációját az egyes jogellenes kereskedelmi magatartásokkal szembeni, közös érdek alapján történő fellépés érdekében”
   (22). |
| --- | --- |

3.18

Ezzel kapcsolatban az Európai Parlament 1996. november 14-i állásfoglalásában, „úgy ítélve meg, hogy az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés egyrészt emberi alapjog, másrészt a jogbiztonság úgy nemzeti, mint közösségi szinten történő biztosításának elengedhetetlen feltétele”, elismerte a fogyasztói jogviták bíróságon kívüli rendezésének jelentőségét. Egyúttal azonban arra is felhívta a figyelmet, hogy „a hatékonyság és a jogbiztonság elvére figyelemmel biztosítani kell a fogyasztó számára annak lehetőségét, hogy miután eredmény nélkül igénybe vette valamennyi, a bíróságon kívüli békéltetési eljárási módozatot, a hagyományos bírósági úthoz folyamodhasson”. Ennek következtében felkérte az Európai Bizottságot arra, hogy „dolgozzon ki az állandó lakóhellyel nem rendelkező európai polgárok nemzeti bírósági eljárásokhoz történő hozzáférésének javítására vonatkozó egyéb javaslatokat”, és arra bátorította a tagállamokat, hogy „ösztönözzék a fogyasztóvédelmi szervezeteknek [...] mint a keresetek indítására jogosított személyek megbízottainak közreműködését”, valamint hogy „ismerjék el ezen szervezetek aktív legitimációját az egyes jogellenes kereskedelmi magatartásokkal szembeni, közös érdek alapján történő fellépés érdekében”
   (22).

| 3.19 | Ezen időszaktól kezdődően a kérdés látszólag nyugvópontra került az Európai Bizottság intézményén belül (23).
  Az EGSZB ellenben több alkalommal is foglalkozott a problémával, annak érdekében, hogy bizonyítsa egy közösségi szintű polgári peres eljárási eszköz szükségességét, amely lehetővé teszi a diffúz, a kollektív vagy a homogén egyéni érdekek jogvédelmét (24). |
| --- | --- |

3.19

Ezen időszaktól kezdődően a kérdés látszólag nyugvópontra került az Európai Bizottság intézményén belül (23).

Az EGSZB ellenben több alkalommal is foglalkozott a problémával, annak érdekében, hogy bizonyítsa egy közösségi szintű polgári peres eljárási eszköz szükségességét, amely lehetővé teszi a diffúz, a kollektív vagy a homogén egyéni érdekek jogvédelmét (24).

| 3.20 | Az Európai Bizottság csak nemrég kezdte meg újból a kérdés tárgyalását Az EK antitrösztszabályainak megsértésére épülő kártérítési keresetekről szóló zöld könyvében (25), amelyből kiemelendők az alábbi szempontok:

  „Gyakorlati okokból nagyon valószínűtlen, illetve akár lehetetlen is, hogy fogyasztók vagy vásárlók az antitrösztjog megsértésére épülő kis összegű kártérítési pereket kezdeményezzenek. Emiatt megfontolandó, hogy az ilyen érdekek miképpen védhetők meg kollektív jogérvényesítési keresetekkel. A fogyasztói érdekek specifikus védelmén túlmenően a kollektív perek során nagyszámú, de kis összegű kártérítési igények egyetlen keresetbe vonhatók össze, ami révén idő és pénz takarítható meg.” |
| --- | --- |

3.20

Az Európai Bizottság csak nemrég kezdte meg újból a kérdés tárgyalását Az EK antitrösztszabályainak megsértésére épülő kártérítési keresetekről szóló zöld könyvében (25), amelyből kiemelendők az alábbi szempontok:

„Gyakorlati okokból nagyon valószínűtlen, illetve akár lehetetlen is, hogy fogyasztók vagy vásárlók az antitrösztjog megsértésére épülő kis összegű kártérítési pereket kezdeményezzenek. Emiatt megfontolandó, hogy az ilyen érdekek miképpen védhetők meg kollektív jogérvényesítési keresetekkel. A fogyasztói érdekek specifikus védelmén túlmenően a kollektív perek során nagyszámú, de kis összegű kártérítési igények egyetlen keresetbe vonhatók össze, ami révén idő és pénz takarítható meg.”

| 3.21 | Az EGSZB 2006. október 26-i véleményében támogatását fejezte ki az Európai Bizottság fenti kezdeményezéséhez, és megerősítette, hogy szükség van a kártérítés szerzése érdekében tett kollektív fellépésekre, amennyiben: „[azok] tökéletesen példáznak néhány fő célkitűzést: 1) hatékony kártérítés, az érintett fogyasztókat képviselő szervezetek által benyújtott kártérítési igények előmozdítása, ezzel támogatva az igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáférést; 2) a trösztellenes magatartás megelőzése és megakadályozása, figyelembe véve az ilyen típusú esetek nagyobb társadalmi hatását” (26). |
| --- | --- |

3.21

Az EGSZB 2006. október 26-i véleményében támogatását fejezte ki az Európai Bizottság fenti kezdeményezéséhez, és megerősítette, hogy szükség van a kártérítés szerzése érdekében tett kollektív fellépésekre, amennyiben: „[azok] tökéletesen példáznak néhány fő célkitűzést: 1) hatékony kártérítés, az érintett fogyasztókat képviselő szervezetek által benyújtott kártérítési igények előmozdítása, ezzel támogatva az igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáférést; 2) a trösztellenes magatartás megelőzése és megakadályozása, figyelembe véve az ilyen típusú esetek nagyobb társadalmi hatását” (26).

| 3.22 | Időközben az Európai Bizottság a konfliktusrendezés alternatív módjairól szóló fontos tanulmány készítését rendelte meg a Leuveni Katolikus Egyetem Fogyasztói Jogi Tanulmányi Központjától, amely a közelmúltban jelent meg. A tanulmány nem elhanyagolható része (400 oldal) a fogyasztóvédelmi kollektív igazságszolgáltatási eszközök 28 különféle nemzeti rendszerét írja le: 25 tagállamét, az USA-ét, Kanadáét és Ausztráliáét (27). |
| --- | --- |

3.22

Időközben az Európai Bizottság a konfliktusrendezés alternatív módjairól szóló fontos tanulmány készítését rendelte meg a Leuveni Katolikus Egyetem Fogyasztói Jogi Tanulmányi Központjától, amely a közelmúltban jelent meg. A tanulmány nem elhanyagolható része (400 oldal) a fogyasztóvédelmi kollektív igazságszolgáltatási eszközök 28 különféle nemzeti rendszerét írja le: 25 tagállamét, az USA-ét, Kanadáét és Ausztráliáét (27).

| 3.23 | Az új fogyasztóvédelmi biztos, Meglena KUNEVA, több nyilatkozatban is bejelentette, hogy e téma mandátumának egyik prioritása, amely egyébként már szerepel a Közösségi fogyasztóügyi politikai stratégia 2007–2013 címmel a közelmúltban megjelent közleményben (28). E téma jelentőségét mind Neelie KROES biztos, mind pedig Meglena KUNEVA biztos méltatta egy nemrégiben Lisszabonban, a portugál elnökség kezdeményezésére rendezett konferencián (29). |
| --- | --- |

3.23

Az új fogyasztóvédelmi biztos, Meglena KUNEVA, több nyilatkozatban is bejelentette, hogy e téma mandátumának egyik prioritása, amely egyébként már szerepel a Közösségi fogyasztóügyi politikai stratégia 2007–2013 címmel a közelmúltban megjelent közleményben (28). E téma jelentőségét mind Neelie KROES biztos, mind pedig Meglena KUNEVA biztos méltatta egy nemrégiben Lisszabonban, a portugál elnökség kezdeményezésére rendezett konferencián (29).

| 3.24 | Az OECD Miniszterek Tanácsa is ajánlást fogadott el nemrégiben (C(2007)74., 2007. július 12.) a fogyasztói jogviták rendezéséről és az azokkal kapcsolatos kártérítésről. Ajánlásában elismeri, hogy a tagállamokban a jogviták rendezésére és a kártalanításra felállított rendszerek többségének célja nemzeti szintű ügyek kezelése, és hogy azok nem mindig alkalmasak a más tagállamból származó fogyasztók kártalanítására. |
| --- | --- |

3.24

Az OECD Miniszterek Tanácsa is ajánlást fogadott el nemrégiben (C(2007)74., 2007. július 12.) a fogyasztói jogviták rendezéséről és az azokkal kapcsolatos kártérítésről. Ajánlásában elismeri, hogy a tagállamokban a jogviták rendezésére és a kártalanításra felállított rendszerek többségének célja nemzeti szintű ügyek kezelése, és hogy azok nem mindig alkalmasak a más tagállamból származó fogyasztók kártalanítására.

4.   Miért van szükség csoportos keresetre közösségi szinten?

| 4.1 | A fogyasztói érdekek figyelembevétele tagállami és európai uniós szinten, jogi téren nemcsak az anyagi jogok elismerésén keresztül történik, hanem az e jogok érvényesítéséhez szükséges eljárásokon át is.
  Azt is meg kell állapítani, hogy a határokon átnyúló kereskedelem terjedésének hatására európai szinten megszaporodtak a fogyasztáshoz kapcsolódó jogviták.
  Számos esetben bebizonyosodott, hogy elégtelen a jogviták egyedi rendezése. Költsége és lassúsága nagy arányban hozzájárul a fogyasztói jogok kismértékű érvényesüléséhez, különösen akkor, amikor igen sok (több ezer, sőt akár több millió) fogyasztót sért ugyanaz a gyakorlat, és amikor az egyedi kár összege viszonylag alacsony. Az „európai társadalom” fokozatos kialakulása az alkalmazandó jog meghatározásával kapcsolatos problémákat is felvet. Kívánatos lenne, hogy az európai polgárok egységesen érvényesíthessék jogaikat. Az azonos körülmények között előforduló, több tagállamban azonos károkat okozó jogellenes magatartásformák esetén jelenleg csak abban a néhány tagállamban igényelhető kártérítés, ahol benyújtható csoportos kereset. |
| --- | --- |

4.1

A fogyasztói érdekek figyelembevétele tagállami és európai uniós szinten, jogi téren nemcsak az anyagi jogok elismerésén keresztül történik, hanem az e jogok érvényesítéséhez szükséges eljárásokon át is.

Azt is meg kell állapítani, hogy a határokon átnyúló kereskedelem terjedésének hatására európai szinten megszaporodtak a fogyasztáshoz kapcsolódó jogviták.

Számos esetben bebizonyosodott, hogy elégtelen a jogviták egyedi rendezése. Költsége és lassúsága nagy arányban hozzájárul a fogyasztói jogok kismértékű érvényesüléséhez, különösen akkor, amikor igen sok (több ezer, sőt akár több millió) fogyasztót sért ugyanaz a gyakorlat, és amikor az egyedi kár összege viszonylag alacsony. Az „európai társadalom” fokozatos kialakulása az alkalmazandó jog meghatározásával kapcsolatos problémákat is felvet. Kívánatos lenne, hogy az európai polgárok egységesen érvényesíthessék jogaikat. Az azonos körülmények között előforduló, több tagállamban azonos károkat okozó jogellenes magatartásformák esetén jelenleg csak abban a néhány tagállamban igényelhető kártérítés, ahol benyújtható csoportos kereset.

| 4.2 | Ezenkívül az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény, valamint az egyes tagállami alkotmányok kinyilvánítják a méltányos peres eljáráshoz való jogot. E jog elsősorban azt foglalja magában, hogy eredményesen lehessen a bírói úthoz folyamodni. |
| --- | --- |

4.2

Ezenkívül az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény, valamint az egyes tagállami alkotmányok kinyilvánítják a méltányos peres eljáráshoz való jogot. E jog elsősorban azt foglalja magában, hogy eredményesen lehessen a bírói úthoz folyamodni.

| 4.3 | A jelenlegi igazságszolgáltatási rendszerekben a polgárok nem mindig tudnak konkrétan és eredményesen vitatni egyes, számukra káros gyakorlatokat, és bírósághoz fordulni a tárgyukban.
  Néhány tagállam már több évtizeddel ezelőtt kétféleképpen válaszolt e problémára.
  Először – a fogyasztók közös érdekében – elismerték az adminisztratív fórumokhoz vagy bíróságokhoz benyújtott keresetek útján történő védelemhez való jogot. Másik megfelelő válasz is született az egyéni kereseteket összefogó eljárás elismerésével. E keresetek lényegileg az eljárás gazdaságosságán alapulnak abban az értelemben, hogy összesítik valamennyi keresetet, egyetlen eljárásba tömörítve azokat. |
| --- | --- |

4.3

A jelenlegi igazságszolgáltatási rendszerekben a polgárok nem mindig tudnak konkrétan és eredményesen vitatni egyes, számukra káros gyakorlatokat, és bírósághoz fordulni a tárgyukban.

Néhány tagállam már több évtizeddel ezelőtt kétféleképpen válaszolt e problémára.

Először – a fogyasztók közös érdekében – elismerték az adminisztratív fórumokhoz vagy bíróságokhoz benyújtott keresetek útján történő védelemhez való jogot. Másik megfelelő válasz is született az egyéni kereseteket összefogó eljárás elismerésével. E keresetek lényegileg az eljárás gazdaságosságán alapulnak abban az értelemben, hogy összesítik valamennyi keresetet, egyetlen eljárásba tömörítve azokat.

| 4.4 | Az európai csoportos kereset bevezetése valamennyi fogyasztó számára lehetővé tenné az igazságszolgáltatáshoz való hozzájutást, függetlenül nemzetiségétől, pénzügyi helyzetétől, vagy egyedi kárának összegétől. A kárt okozó gazdasági szereplők számára is nyújtana előnyöket, mivel így csökkenthetővé válna az eljárások száma. A csoportos peres eljárás költsége alacsonyabb volna, mint a számos egyedi eljárásé együttvéve. Az eljárásnak az az előnye is meglenne, hogy jogbiztonságot nyújtana, mivel egyetlen határozatban fogná össze a számtalan, hasonló panasz ügyében hozott döntést (30). Általa végső soron elkerülhetővé válnának a hasonló jogviták rendezéséért felelős tagállami bíróságok ítélkezési gyakorlatainak ellentmondásai.
  E valamennyi európai országban közös rendszer révén tehát védhetőbbé válnának a fogyasztók, és megerősödne a gazdaság kínálati oldali szereplőinek bizalma, és így fokozódna a kereskedelem az Európai Unión belül. |
| --- | --- |

4.4

Az európai csoportos kereset bevezetése valamennyi fogyasztó számára lehetővé tenné az igazságszolgáltatáshoz való hozzájutást, függetlenül nemzetiségétől, pénzügyi helyzetétől, vagy egyedi kárának összegétől. A kárt okozó gazdasági szereplők számára is nyújtana előnyöket, mivel így csökkenthetővé válna az eljárások száma. A csoportos peres eljárás költsége alacsonyabb volna, mint a számos egyedi eljárásé együttvéve. Az eljárásnak az az előnye is meglenne, hogy jogbiztonságot nyújtana, mivel egyetlen határozatban fogná össze a számtalan, hasonló panasz ügyében hozott döntést (30). Általa végső soron elkerülhetővé válnának a hasonló jogviták rendezéséért felelős tagállami bíróságok ítélkezési gyakorlatainak ellentmondásai.

E valamennyi európai országban közös rendszer révén tehát védhetőbbé válnának a fogyasztók, és megerősödne a gazdaság kínálati oldali szereplőinek bizalma, és így fokozódna a kereskedelem az Európai Unión belül.

| 4.5 | Az ilyen kereset kedvező hatással járna a nemzetközi magánjog terén, figyelembe véve a szerződéses és nem szerződéses konfliktusok megoldására vonatkozó normák (Róma I és Róma II) alkalmazásának és értelmezésének nehézségeit. Azt is lehetővé tenné, hogy pontosan meghatározzák a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságnak, valamint a határozatok elismerésének és végrehajtásának a szabályait (44/2001/EK tanácsi rendelet) (31). |
| --- | --- |

4.5

Az ilyen kereset kedvező hatással járna a nemzetközi magánjog terén, figyelembe véve a szerződéses és nem szerződéses konfliktusok megoldására vonatkozó normák (Róma I és Róma II) alkalmazásának és értelmezésének nehézségeit. Azt is lehetővé tenné, hogy pontosan meghatározzák a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságnak, valamint a határozatok elismerésének és végrehajtásának a szabályait (44/2001/EK tanácsi rendelet) (31).

| 4.6 | Így a fogyasztói jogot megszilárdítaná a jogorvoslatok nagyobb mértékű teljesülése, ami a fogyasztók igazságos kompenzációját, valamint – a közösségi jog egyik alapelvének megfelelően – „a gyengébb fél” eredményes védelmét tenné lehetővé. Erről lenne szó a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról a közelmúltban született irányelv esetében is. E gyakorlatok gyakran kísérő jelleggel folynak egyes tagállamokban, számos fogyasztó érdekeit sértve, anélkül, hogy ezek együtt kártérítést kérhetnének. A csoportos kereset elengedhetetlen kiegészítő eljárás az irányelv hatékony végrehajtása szempontjából.
  A csoportos kereset elismerése tehát valamennyi, a fogyasztóvédelem terén eddig megismert és a tagállamok által átültetett irányelvnek megerősítené a hatásosságát az irányelvek által lefedett területeken.
  Kívánatos lenne, hogy ezeket a rendelkezéseket a hasonló helyzetben levő kis- és középvállalkozások javára is lehessen alkalmazni. |
| --- | --- |

4.6

Így a fogyasztói jogot megszilárdítaná a jogorvoslatok nagyobb mértékű teljesülése, ami a fogyasztók igazságos kompenzációját, valamint – a közösségi jog egyik alapelvének megfelelően – „a gyengébb fél” eredményes védelmét tenné lehetővé. Erről lenne szó a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról a közelmúltban született irányelv esetében is. E gyakorlatok gyakran kísérő jelleggel folynak egyes tagállamokban, számos fogyasztó érdekeit sértve, anélkül, hogy ezek együtt kártérítést kérhetnének. A csoportos kereset elengedhetetlen kiegészítő eljárás az irányelv hatékony végrehajtása szempontjából.

A csoportos kereset elismerése tehát valamennyi, a fogyasztóvédelem terén eddig megismert és a tagállamok által átültetett irányelvnek megerősítené a hatásosságát az irányelvek által lefedett területeken.

Kívánatos lenne, hogy ezeket a rendelkezéseket a hasonló helyzetben levő kis- és középvállalkozások javára is lehessen alkalmazni.

| 4.7 | A kollektív igazságszolgáltatási eljárás (mint a vitás ügyek megoldására tett legutolsó erőfeszítés) közösségi szintű bevezetése természetesen egyáltalán nem sérti a fogyasztással kapcsolatos konfliktusok bíróságon kívüli rendezésének rendszereit. Ez utóbbiakat az EGSZB ugyanis feltétel nélkül támogatja. A bennük rejlő lehetőségek pedig még továbbfejlesztendők. |
| --- | --- |

4.7

A kollektív igazságszolgáltatási eljárás (mint a vitás ügyek megoldására tett legutolsó erőfeszítés) közösségi szintű bevezetése természetesen egyáltalán nem sérti a fogyasztással kapcsolatos konfliktusok bíróságon kívüli rendezésének rendszereit. Ez utóbbiakat az EGSZB ugyanis feltétel nélkül támogatja. A bennük rejlő lehetőségek pedig még továbbfejlesztendők.

5.   Terminológia

| 5.1 | A javaslat tárgyának megfelelő megragadásához egyetértésre kell jutni a szóban forgó bírósági kereset típusát illetően.
  Amint azt a tagállamokban elfogadott rendszerek szintézise mutatja, nagymértékben eltér a különféle keresettípusok tartalma és elnevezése. Ezért meg kell különböztetni a reprezentatív (képviseleti) kereseteket, a közös érdekű kereseteket és a csoportos kereseteket. |
| --- | --- |

5.1

A javaslat tárgyának megfelelő megragadásához egyetértésre kell jutni a szóban forgó bírósági kereset típusát illetően.

Amint azt a tagállamokban elfogadott rendszerek szintézise mutatja, nagymértékben eltér a különféle keresettípusok tartalma és elnevezése. Ezért meg kell különböztetni a reprezentatív (képviseleti) kereseteket, a közös érdekű kereseteket és a csoportos kereseteket.

| 5.2 | A reprezentatív keresetek csak a fogyasztói szövetségek és az adminisztratív szereplők (mint például az ombudsman) számára jelentenek lehetőséget arra, hogy megszüntessenek a fogyasztói jogokkal ellentétes cselekedeteket, vagy – egyes országokban – akár eltöröljenek a fogyasztói szerződésekben szereplő, visszaéléshez vezető vagy törvényellenes rendelkezéseket. |
| --- | --- |

5.2

A reprezentatív keresetek csak a fogyasztói szövetségek és az adminisztratív szereplők (mint például az ombudsman) számára jelentenek lehetőséget arra, hogy megszüntessenek a fogyasztói jogokkal ellentétes cselekedeteket, vagy – egyes országokban – akár eltöröljenek a fogyasztói szerződésekben szereplő, visszaéléshez vezető vagy törvényellenes rendelkezéseket.

| 5.3 | A közös érdekű keresetek a fogyasztói szövetségek számára nyitnak lehetőséget arra, hogy – ha megfelelőnek tartják – igazságszolgáltatási fórumon lépjenek fel, amennyiben a fogyasztók közös, általános érdekét sérti valamely konkrét anyagi jogi rendelkezés vagy általános magatartási norma megszegése. A közös érdek nem az egyedi fogyasztói érdekek összegzése, és az általános érdekhez közelít. |
| --- | --- |

5.3

A közös érdekű keresetek a fogyasztói szövetségek számára nyitnak lehetőséget arra, hogy – ha megfelelőnek tartják – igazságszolgáltatási fórumon lépjenek fel, amennyiben a fogyasztók közös, általános érdekét sérti valamely konkrét anyagi jogi rendelkezés vagy általános magatartási norma megszegése. A közös érdek nem az egyedi fogyasztói érdekek összegzése, és az általános érdekhez közelít.

| 5.4 | A csoportos kereset olyan bírósági kereset, amelynek révén igen sok ember ismertetheti el jogait, és nyerhet jogorvoslatot. Technikailag tehát egyedi jogok kollektív eljárási érvényesítése. |
| --- | --- |

5.4

A csoportos kereset olyan bírósági kereset, amelynek révén igen sok ember ismertetheti el jogait, és nyerhet jogorvoslatot. Technikailag tehát egyedi jogok kollektív eljárási érvényesítése.

| 5.5 | A csoportos kereset nem kizárólag a fogyasztó- és a versenyvédelem területéhez kapcsolódik.
  Jelen vélemény esetében azonban egyedül az anyagi vonatkozásokra korlátozódik, ahogyan azt a közösségi jog elismeri. |
| --- | --- |

5.5

A csoportos kereset nem kizárólag a fogyasztó- és a versenyvédelem területéhez kapcsolódik.

Jelen vélemény esetében azonban egyedül az anyagi vonatkozásokra korlátozódik, ahogyan azt a közösségi jog elismeri.

| 5.6 | Jelen vélemény kapcsán ezért a „csoportos kereset” kifejezés alkalmazása javasolt (32). |
| --- | --- |

5.6

Jelen vélemény kapcsán ezért a „csoportos kereset” kifejezés alkalmazása javasolt (32).

6.   Jogalap

| 6.1 | A fogyasztóvédelmi politika jogalapja a Szerződés XIV., „Fogyasztóvédelem” címe alatt szerepel.
  A 153. cikk nyilvánvalóan az elgondolás jelentős eleme. |
| --- | --- |

6.1

A fogyasztóvédelmi politika jogalapja a Szerződés XIV., „Fogyasztóvédelem” címe alatt szerepel.

A 153. cikk nyilvánvalóan az elgondolás jelentős eleme.

| 6.2 | A fogyasztóvédelmi politika ugyanis – az itt körvonalazott formájában – minden bizonnyal a fogyasztók gazdasági érdekeinek érvényesítését célzó eszköz, még akkor is, ha a fogyasztóvédelmi jog lényegében a Szerződés 95. cikkére támaszkodva épült ki. |
| --- | --- |

6.2

A fogyasztóvédelmi politika ugyanis – az itt körvonalazott formájában – minden bizonnyal a fogyasztók gazdasági érdekeinek érvényesítését célzó eszköz, még akkor is, ha a fogyasztóvédelmi jog lényegében a Szerződés 95. cikkére támaszkodva épült ki.

| 6.3 | Kétségtelen, hogy a csoportos keresetek magas szintű védelmet biztosítanak majd, és lehetővé fogják tenni a fogyasztói szövetségek számára az önszerveződést a fogyasztók érdekeinek védelme érdekében, vagyis abból a célból, hogy igazságos kártalanítást garantáljanak számukra azon jogok megsértése esetén, amelyeket a közösségi jog egésze (a versenyjogot is beleértve) elismer a számukra. |
| --- | --- |

6.3

Kétségtelen, hogy a csoportos keresetek magas szintű védelmet biztosítanak majd, és lehetővé fogják tenni a fogyasztói szövetségek számára az önszerveződést a fogyasztók érdekeinek védelme érdekében, vagyis abból a célból, hogy igazságos kártalanítást garantáljanak számukra azon jogok megsértése esetén, amelyeket a közösségi jog egésze (a versenyjogot is beleértve) elismer a számukra.

| 6.4 | A közösségi szintű csoportos kereset is hozzá fog járulni ahhoz, hogy javuljon a belső piac működése a fogyasztók számára kedvezően, a „belső piac felülvizsgálata” kapcsán kifejezett szándéknak megfelelően. A fogyasztóknak megnő majd a bizalmuk, és így hozzá fognak járulni a határokon átnyúló kereskedelem kiterjedéséhez (33). |
| --- | --- |

6.4

A közösségi szintű csoportos kereset is hozzá fog járulni ahhoz, hogy javuljon a belső piac működése a fogyasztók számára kedvezően, a „belső piac felülvizsgálata” kapcsán kifejezett szándéknak megfelelően. A fogyasztóknak megnő majd a bizalmuk, és így hozzá fognak járulni a határokon átnyúló kereskedelem kiterjedéséhez (33).

| 6.5 | Az is támogatható, hogy – tisztán igazságszolgáltatási eszközről lévén szó – a 65. és a 67. cikket válasszák esetleg megfelelő jogalapnak. Ugyanis e jogalapon történt, hogy 1996-tól kezdődően az Európai Bizottság egy sor jogi eszközt javasolt a polgári eljárási jog terén, közösségi szinten, amelyet azután az Európai Parlament és a Tanács elfogadott (34).
  E megoldást figyelembe lehetne venni, amennyiben e csoportos kereset alkalmazható lenne mind a határokon átnyúló konfliktusok, mind pedig a nemzeti vitás ügyek esetében, és a fogyasztóvédelmi jogon kívül más területeken is. |
| --- | --- |

6.5

Az is támogatható, hogy – tisztán igazságszolgáltatási eszközről lévén szó – a 65. és a 67. cikket válasszák esetleg megfelelő jogalapnak. Ugyanis e jogalapon történt, hogy 1996-tól kezdődően az Európai Bizottság egy sor jogi eszközt javasolt a polgári eljárási jog terén, közösségi szinten, amelyet azután az Európai Parlament és a Tanács elfogadott (34).

E megoldást figyelembe lehetne venni, amennyiben e csoportos kereset alkalmazható lenne mind a határokon átnyúló konfliktusok, mind pedig a nemzeti vitás ügyek esetében, és a fogyasztóvédelmi jogon kívül más területeken is.

| 6.6 | A csoportos keresetnek minden esetben tiszteletben kell tartania a szubszidiaritás és az arányosság elveit, anélkül, hogy valaha is a szükségesnél tovább menne a Szerződés célkitűzései megvalósulásának biztosítása érdekében, amennyiben a célkitűzéseket a tagállamok maguk nem tudják kellőképpen teljesíteni, és így azok közösségi szinten jobban megvalósulhatnak. |
| --- | --- |

6.6

A csoportos keresetnek minden esetben tiszteletben kell tartania a szubszidiaritás és az arányosság elveit, anélkül, hogy valaha is a szükségesnél tovább menne a Szerződés célkitűzései megvalósulásának biztosítása érdekében, amennyiben a célkitűzéseket a tagállamok maguk nem tudják kellőképpen teljesíteni, és így azok közösségi szinten jobban megvalósulhatnak.

| 6.7 | A csoportos keresetnek követnie kell az OECD Miniszterek Tanácsának ajánlásában (Rec. C(2007)74., 2007. július 12.) lefektetett elveket és mechanizmusokat is, amelyek az ajánlás szerint megegyeznek az – egyébként jogi kultúrájuk szempontjából sokszínű – tagállamokban. |
| --- | --- |

6.7

A csoportos keresetnek követnie kell az OECD Miniszterek Tanácsának ajánlásában (Rec. C(2007)74., 2007. július 12.) lefektetett elveket és mechanizmusokat is, amelyek az ajánlás szerint megegyeznek az – egyébként jogi kultúrájuk szempontjából sokszínű – tagállamokban.

7.   A közösségi szintű csoportos kereset paraméterei

7.1   Aminek a csoportos keresetnek nem szabad lennie

7.1.1   A csoportos keresetnek nem szabad reprezentatív keresetnek lennie:

| 7.1.1.1 | A reprezentatív kereset csupán egyes, különleges jogokkal felruházott szereplők (fogyasztói szövetségek, ombudsman) számára rendelkezésre álló lehetőség. A fogyasztók egyedi kára többnyire meg nem téríthető. |
| --- | --- |

7.1.1.1

A reprezentatív kereset csupán egyes, különleges jogokkal felruházott szereplők (fogyasztói szövetségek, ombudsman) számára rendelkezésre álló lehetőség. A fogyasztók egyedi kára többnyire meg nem téríthető.

| 7.1.1.2 | Ezen eljárások fő célja a fogyasztói jogokkal ellentétes cselekedetek megszüntetése, sőt, egyes országokban akár a fogyasztói szerződésekben szereplő, visszaéléshez vezető vagy törvényellenes rendelkezések eltörlése olyan esetekben, amelyekben a bíró semmilyen kártérítésről nem rendelkezhet. |
| --- | --- |

7.1.1.2

Ezen eljárások fő célja a fogyasztói jogokkal ellentétes cselekedetek megszüntetése, sőt, egyes országokban akár a fogyasztói szerződésekben szereplő, visszaéléshez vezető vagy törvényellenes rendelkezések eltörlése olyan esetekben, amelyekben a bíró semmilyen kártérítésről nem rendelkezhet.

| 7.1.1.3 | Egyes országok kiegészítették e mechanizmusokat, hogy lehetővé tegyék a fogyasztók kártalanítását. E kártérítés azonban nem kerül vissza az egyéni fogyasztókhoz, hanem a képviseleti szerveknél marad, vagy az állam kapja meg azt szociális célokra. |
| --- | --- |

7.1.1.3

Egyes országok kiegészítették e mechanizmusokat, hogy lehetővé tegyék a fogyasztók kártalanítását. E kártérítés azonban nem kerül vissza az egyéni fogyasztókhoz, hanem a képviseleti szerveknél marad, vagy az állam kapja meg azt szociális célokra.

| 7.1.1.4 | E mechanizmus tehát a gyakorlatban nem felel meg a valódi csoportos keresetnek, amelynél valamennyi fogyasztó egyetlen perben nyer kártérítést. |
| --- | --- |

7.1.1.4

E mechanizmus tehát a gyakorlatban nem felel meg a valódi csoportos keresetnek, amelynél valamennyi fogyasztó egyetlen perben nyer kártérítést.

7.1.2   A csoportos keresetnek nem szabad az amerikai „class action”-nek lennie:

| 7.1.2.1 | Az európai csoportos kereset bevezetése nem jelentheti az USA-beli „class action” Európába történő átültetését. Az amerikai igazságszolgáltatási rendszer nagymértékben eltér az uniós tagállamokétól. A „class action” gyengéi, amelyeket torzulások kiváltóiként tartanak számon, az amerikai igazságszolgáltatási rendszer sajátosságai, és nem fordulhatnának elő Európában. |
| --- | --- |

7.1.2.1

Az európai csoportos kereset bevezetése nem jelentheti az USA-beli „class action” Európába történő átültetését. Az amerikai igazságszolgáltatási rendszer nagymértékben eltér az uniós tagállamokétól. A „class action” gyengéi, amelyeket torzulások kiváltóiként tartanak számon, az amerikai igazságszolgáltatási rendszer sajátosságai, és nem fordulhatnának elő Európában.

| 7.1.2.2 | Az USA-ban a bírósági döntéseket esküdtek és választott bírák hozzák. E sajátos – a tagállamok többségében alkalmazottól (hivatásos bírák) eltérő – összetétel igen gyakran arra indítja az Államok egyes bíróságait, hogy valószerűtlen kereseteket engedélyezzenek, és a kérelmezőknek túlságosan kedvező döntéseket hozzanak, amelyek arra ösztönzik a fogyasztókat, hogy kérelmeikkel inkább forduljanak bizonyos bíróságokhoz, mint más, kevésbé „engedékeny” hírében állókhoz („forum shopping”). |
| --- | --- |

7.1.2.2

Az USA-ban a bírósági döntéseket esküdtek és választott bírák hozzák. E sajátos – a tagállamok többségében alkalmazottól (hivatásos bírák) eltérő – összetétel igen gyakran arra indítja az Államok egyes bíróságait, hogy valószerűtlen kereseteket engedélyezzenek, és a kérelmezőknek túlságosan kedvező döntéseket hozzanak, amelyek arra ösztönzik a fogyasztókat, hogy kérelmeikkel inkább forduljanak bizonyos bíróságokhoz, mint más, kevésbé „engedékeny” hírében állókhoz („forum shopping”).

| 7.1.2.3 | Ezzel szemben az európai csoportos kereset védelmet jelentene a „forum shopping” ellen, mivel esetében egyetlen eljárástípus jönne létre és honosodna meg minden egyes tagállamban, maga után vonva azt, hogy bármely tagállamot vagy bíróságot választja is a kérelmező, a per lefolyása és a bíró által elrendelt intézkedések azonos jellegűek lennének. |
| --- | --- |

7.1.2.3

Ezzel szemben az európai csoportos kereset védelmet jelentene a „forum shopping” ellen, mivel esetében egyetlen eljárástípus jönne létre és honosodna meg minden egyes tagállamban, maga után vonva azt, hogy bármely tagállamot vagy bíróságot választja is a kérelmező, a per lefolyása és a bíró által elrendelt intézkedések azonos jellegűek lennének.

| 7.1.2.4 | A kompenzációs célú kártérítést büntető célú kártérítés egészítheti ki. A kártérítés (esküdtszék és választott bírák által megállapított) összege gyakran csillagászati nagyságrendű. A büntető célú kártérítés az európai államok nagy részében nem létezik. |
| --- | --- |

7.1.2.4

A kompenzációs célú kártérítést büntető célú kártérítés egészítheti ki. A kártérítés (esküdtszék és választott bírák által megállapított) összege gyakran csillagászati nagyságrendű. A büntető célú kártérítés az európai államok nagy részében nem létezik.

| 7.1.2.5 | Az ügyvédek díjazása általános járulékos rendszer („contingency fees”) szerint történik. Egyfajta quota litis megállapodásról van szó, amely szerint az ügyvédek, akik maguk is lehetnek a kérelmezők, hozzájárulnak a kérelem eredményéhez. E rendszer az Európai Unió tagállamainak többségében tiltott, vagy törvényben, vagy pedig az ügyvédi etikai kódexben. |
| --- | --- |

7.1.2.5

Az ügyvédek díjazása általános járulékos rendszer („contingency fees”) szerint történik. Egyfajta quota litis megállapodásról van szó, amely szerint az ügyvédek, akik maguk is lehetnek a kérelmezők, hozzájárulnak a kérelem eredményéhez. E rendszer az Európai Unió tagállamainak többségében tiltott, vagy törvényben, vagy pedig az ügyvédi etikai kódexben.

7.2   Az alapvető választás: „opted in” vagy „opted out”

A csoportos keresetekre vonatkozóan az egyes tagállamokban elfogadott eljárások tanulmányozása alapján ezek az eljárások két kategóriába sorolhatók a kereset megindításának és a fogyasztónak az eljárásba történő bekapcsolódásának fő mechanizmusa szerint. Ha az eljárásban történő részvételhez a fogyasztó önkéntes lépésére van szükség, „opted in”-ről beszélünk; ha pedig a kereset megindításából automatikusan következik e fogyasztónak a folyamatban való részvétele, anélkül, hogy bármit lépnie kellene, „opted-out”-ról van szó. A második esetben a fogyasztónak mindvégig megmarad az a lehetősége, hogy kivonja magát az eljárásból. Egy európai csoportos kereset kidolgozásához tehát feltétlenül ki kell választani e kereset alapvető mechanizmusát.

7.2.1   Az „opted in” és a „test case” (próbaper)

| 7.2.1.1 | Az „opted in” rendszere azon alapul, hogy az érintett személy kinyilvánítja az eljárásban való részvételi szándékát. Az érdekelteknek tehát napvilágra kell lépniük, és kifejezetten csatlakozniuk kell a keresethez a döntés meghozatalát megelőzően.
  A fenti „opted in” mechanizmusokkal párhuzamosan próbaper-, illetve első megállapítási ítéleten alapuló eljárások is kialakultak. Ezen eljárások hasonlítanak az „opted in” mechanizmuson alapuló csoportos keresetekhez, mivel az érdekelteknek itt is jelentkezniük kell az eljárásban való részvételre, és egyéni kérelmeket kell benyújtaniuk. A fenti mechanizmus sajátossága ugyanakkor az, hogy a bíró kiválaszt ezen egyéni kérelmek közül egyet, és csak abban ítélkezik. A „teszt-eljárásban” hozott döntés valamennyi, a bíróság által bejegyzett, egyéni kérelemre érvényes lesz. |
| --- | --- |

7.2.1.1

Az „opted in” rendszere azon alapul, hogy az érintett személy kinyilvánítja az eljárásban való részvételi szándékát. Az érdekelteknek tehát napvilágra kell lépniük, és kifejezetten csatlakozniuk kell a keresethez a döntés meghozatalát megelőzően.

A fenti „opted in” mechanizmusokkal párhuzamosan próbaper-, illetve első megállapítási ítéleten alapuló eljárások is kialakultak. Ezen eljárások hasonlítanak az „opted in” mechanizmuson alapuló csoportos keresetekhez, mivel az érdekelteknek itt is jelentkezniük kell az eljárásban való részvételre, és egyéni kérelmeket kell benyújtaniuk. A fenti mechanizmus sajátossága ugyanakkor az, hogy a bíró kiválaszt ezen egyéni kérelmek közül egyet, és csak abban ítélkezik. A „teszt-eljárásban” hozott döntés valamennyi, a bíróság által bejegyzett, egyéni kérelemre érvényes lesz.

7.2.1.2   Az ilyen mechanizmusok előnyei

| 7.2.1.2.1 | A csoport minden tagjának – többnyire egy nyilvántartásba való feliratkozással – jelentkeznie kell ahhoz, hogy részt vehessen az eljárásban. A részvételi szándékot tehát kifejezetten ki kell nyilvánítani, aminek révén tiszteletben tartható a perindítás szabadságának elve. A kérelmező csupán akkor jár el a többi kérelmező nevében és javára, ha azok formális hozzájárulásukat adták neki ehhez |
| --- | --- |

7.2.1.2.1

A csoport minden tagjának – többnyire egy nyilvántartásba való feliratkozással – jelentkeznie kell ahhoz, hogy részt vehessen az eljárásban. A részvételi szándékot tehát kifejezetten ki kell nyilvánítani, aminek révén tiszteletben tartható a perindítás szabadságának elve. A kérelmező csupán akkor jár el a többi kérelmező nevében és javára, ha azok formális hozzájárulásukat adták neki ehhez

| 7.2.1.2.2 | Az „opted-in” módszer lehetővé teszi a szóban forgó kártérítések várható összegének ex ante meghatározását. Ez a kártérítési követelés közvetlen alanya, az alperes számára egyrészt általában véve fontos, másfelől az olyan biztosítások kötésének lehetősége miatt, amelyek valószínűleg fedezik az okozott károk egy részét. Ezért a jogszerű kártérítési kérelmek kielégítéséhez megfelelő finanszírozási források elkülönítésére kerül majd sor. |
| --- | --- |

7.2.1.2.2

Az „opted-in” módszer lehetővé teszi a szóban forgó kártérítések várható összegének ex ante meghatározását. Ez a kártérítési követelés közvetlen alanya, az alperes számára egyrészt általában véve fontos, másfelől az olyan biztosítások kötésének lehetősége miatt, amelyek valószínűleg fedezik az okozott károk egy részét. Ezért a jogszerű kártérítési kérelmek kielégítéséhez megfelelő finanszírozási források elkülönítésére kerül majd sor.

| 7.2.1.2.3 | A próbaper eljárásában egyetlen egyéni ügyiratot ismertetnek a bíróval a probléma bemutatására: ezzel a bírói testület időt nyer, és fokozhatja hatékonyságát, mivel ebből az egyetlen esetből kiindulva ítélkezik a beperelt gazdasági szereplő felelősségéről. |
| --- | --- |

7.2.1.2.3

A próbaper eljárásában egyetlen egyéni ügyiratot ismertetnek a bíróval a probléma bemutatására: ezzel a bírói testület időt nyer, és fokozhatja hatékonyságát, mivel ebből az egyetlen esetből kiindulva ítélkezik a beperelt gazdasági szereplő felelősségéről.

7.2.1.3   Az ilyen mechanizmusok hátrányai

| 7.2.1.3.1 | E mechanizmusok nehezen kezelhetők és költségesek: az érdekelteknek jelentkezniük kell ahhoz, hogy részt vehessenek az eljárásban és egyéni ügyet képezhessenek. Az egyéni ügyek kezelése bonyolulttá válik, amint megnő az érdekeltek száma. |
| --- | --- |

7.2.1.3.1

E mechanizmusok nehezen kezelhetők és költségesek: az érdekelteknek jelentkezniük kell ahhoz, hogy részt vehessenek az eljárásban és egyéni ügyet képezhessenek. Az egyéni ügyek kezelése bonyolulttá válik, amint megnő az érdekeltek száma.

| 7.2.1.3.2 | Ez igen hosszú eljárási időt okoz, mivel a bíróságoknak mindezen egyéni ügyiratokat kezelniük kell. Márpedig a csoportos keresetek többségének hátterében álló, tömeges perek esetében az egyéni károk többé-kevésbé azonosak, és gyakran nem igényelnek egyedi vizsgálatot. |
| --- | --- |

7.2.1.3.2

Ez igen hosszú eljárási időt okoz, mivel a bíróságoknak mindezen egyéni ügyiratokat kezelniük kell. Márpedig a csoportos keresetek többségének hátterében álló, tömeges perek esetében az egyéni károk többé-kevésbé azonosak, és gyakran nem igényelnek egyedi vizsgálatot.

| 7.2.1.3.3 | A próbaper mechanizmusa szerint a bíró nem mindig határozza meg a károsultaknak járó kártérítés összegét, és időnként egyedi eljárást rendel el. Ez kezelési problémákhoz és az eljárás lefolytatásához szükséges idő meghosszabbodásához vezet. |
| --- | --- |

7.2.1.3.3

A próbaper mechanizmusa szerint a bíró nem mindig határozza meg a károsultaknak járó kártérítés összegét, és időnként egyedi eljárást rendel el. Ez kezelési problémákhoz és az eljárás lefolytatásához szükséges idő meghosszabbodásához vezet.

| 7.2.1.3.4 | Az e mechanizmusokkal rendelkező országokban benyújtott, „opted in” illetve próbaper típusú csoportos keresetek tanulmányozása egyébként azt az eredményt hozta, hogy a fogyasztók jelentős része nem terjeszt kérelmet a bíróság elé, mivel nincs hatékony tájékoztatás az eljárási lehetőség létezéséről. Az érdekeltek nagy része a bírósági eljárás anyagi, pénzügyi és pszichológiai következményei miatt is elutasítja az igazságszolgáltatás igénybevételét, vagyis mivel a per időt és pénzt igényel, és rendkívül bonyolult. |
| --- | --- |

7.2.1.3.4

Az e mechanizmusokkal rendelkező országokban benyújtott, „opted in” illetve próbaper típusú csoportos keresetek tanulmányozása egyébként azt az eredményt hozta, hogy a fogyasztók jelentős része nem terjeszt kérelmet a bíróság elé, mivel nincs hatékony tájékoztatás az eljárási lehetőség létezéséről. Az érdekeltek nagy része a bírósági eljárás anyagi, pénzügyi és pszichológiai következményei miatt is elutasítja az igazságszolgáltatás igénybevételét, vagyis mivel a per időt és pénzt igényel, és rendkívül bonyolult.

| 7.2.1.3.5 | Számottevő tehát az eltérés a ténylegesen fellépő személyek és a lehetségesen érintettek száma között. A fogyasztók kártalanítása ezért nem teljes körű. A perbe vont gazdasági szereplő így nagy arányban megőrizheti a törvénytelen gyakorlat során esetlegesen szerzett, jogtalan hasznát. A per visszatartó hatása tehát nem érvényesül. |
| --- | --- |

7.2.1.3.5

Számottevő tehát az eltérés a ténylegesen fellépő személyek és a lehetségesen érintettek száma között. A fogyasztók kártalanítása ezért nem teljes körű. A perbe vont gazdasági szereplő így nagy arányban megőrizheti a törvénytelen gyakorlat során esetlegesen szerzett, jogtalan hasznát. A per visszatartó hatása tehát nem érvényesül.

| 7.2.1.3.6 | E mechanizmusok a per tárgyának viszonylagos hatása tekintetében is problémát vetnek fel. A csoportos kereseti eljárás keretében született döntés csupán a keresethez előzőleg csatlakozott személyek számára lesz érvényes. Ezért az eljárás során nem jelentkező fogyasztóknak minden lehetőségük meglesz arra, hogy egyéni kereseteket nyújtsanak be, amelyek a csoportos per keretében született határozatoknak ellentmondó döntésekhez vezethetnek. |
| --- | --- |

7.2.1.3.6

E mechanizmusok a per tárgyának viszonylagos hatása tekintetében is problémát vetnek fel. A csoportos kereseti eljárás keretében született döntés csupán a keresethez előzőleg csatlakozott személyek számára lesz érvényes. Ezért az eljárás során nem jelentkező fogyasztóknak minden lehetőségük meglesz arra, hogy egyéni kereseteket nyújtsanak be, amelyek a csoportos per keretében született határozatoknak ellentmondó döntésekhez vezethetnek.

7.2.2   „Opted out”

| 7.2.2.1 | A hagyományos csoportos kereset egy ún. „opted out” rendszeren alapul, amely alapértelmezésben egy adott magatartás valamennyi károsultját magába foglalja, kivéve azokat, akik kifejezetten kinyilvánítják, hogy nem kívánnak részt venni az eljárásban.
  Egyes európai államok e mechanizmus alapján ún. sui generis csoportos kereseti eljárást dolgoztak ki. |
| --- | --- |

7.2.2.1

A hagyományos csoportos kereset egy ún. „opted out” rendszeren alapul, amely alapértelmezésben egy adott magatartás valamennyi károsultját magába foglalja, kivéve azokat, akik kifejezetten kinyilvánítják, hogy nem kívánnak részt venni az eljárásban.

Egyes európai államok e mechanizmus alapján ún. sui generis csoportos kereseti eljárást dolgoztak ki.

7.2.2.2   A mechanizmus előnyei

| 7.2.2.2.1 | Az „opted out” módozathoz tartozó nemzeti rendszerek vizsgálata bizonyítja, hogy ez az eljárás egyszerűbben kezelhető és hatékonyabb, mint az egyes tagállamok által alkalmazott egyéb mechanizmusok. |
| --- | --- |

7.2.2.2.1

Az „opted out” módozathoz tartozó nemzeti rendszerek vizsgálata bizonyítja, hogy ez az eljárás egyszerűbben kezelhető és hatékonyabb, mint az egyes tagállamok által alkalmazott egyéb mechanizmusok.

| 7.2.2.2.2 | E mechanizmus az igazságszolgáltatáshoz történő valódi hozzáférést biztosít az érintettek számára, és ezáltal igazságos és tényleges kártalanítást a hátrányos gyakorlatok miatt károsult fogyasztók összességének. |
| --- | --- |

7.2.2.2.2

E mechanizmus az igazságszolgáltatáshoz történő valódi hozzáférést biztosít az érintettek számára, és ezáltal igazságos és tényleges kártalanítást a hátrányos gyakorlatok miatt károsult fogyasztók összességének.

| 7.2.2.2.3 | Segítségével a kérelmező és a bíróság is elkerülheti a kezelési nehézségeket (a csoport tagjai ugyanis csupán az eljárás végén jelentkeznek, és nem előzetesen). |
| --- | --- |

7.2.2.2.3

Segítségével a kérelmező és a bíróság is elkerülheti a kezelési nehézségeket (a csoport tagjai ugyanis csupán az eljárás végén jelentkeznek, és nem előzetesen).

| 7.2.2.2.4 | Ezenkívül valódi visszatartó hatással jár a felelős félre, mivel kénytelen valamennyi károsultat kártalanítani, és esetlegesen visszaszolgáltatni a törvénytelen gyakorlatból jogtalanul húzott hasznot. |
| --- | --- |

7.2.2.2.4

Ezenkívül valódi visszatartó hatással jár a felelős félre, mivel kénytelen valamennyi károsultat kártalanítani, és esetlegesen visszaszolgáltatni a törvénytelen gyakorlatból jogtalanul húzott hasznot.

| 7.2.2.2.5 | Az eljárástípus által a perbe fogott vállalkozás számára jelentett előnyöket is figyelembe kell venni. A csoportos kereset emberi- és pénzügyierőforrás-megtakarítást tesz lehetővé, és a beperelt vállalkozás hatékonyabb védelmét is elősegíti. Ahelyett ugyanis, hogy párhuzamosan számos hasonló pert kellene kezelnie sok különböző bíróságon, egyetlen fórumra összpontosíthatja védelmét. |
| --- | --- |

7.2.2.2.5

Az eljárástípus által a perbe fogott vállalkozás számára jelentett előnyöket is figyelembe kell venni. A csoportos kereset emberi- és pénzügyierőforrás-megtakarítást tesz lehetővé, és a beperelt vállalkozás hatékonyabb védelmét is elősegíti. Ahelyett ugyanis, hogy párhuzamosan számos hasonló pert kellene kezelnie sok különböző bíróságon, egyetlen fórumra összpontosíthatja védelmét.

7.2.2.3   A mechanizmus hátrányai

| 7.2.2.3.1 | E mechanizmus kapcsán úgy vélhető, hogy nem felel meg bizonyos országok alkotmányos elveinek és az emberi jogokról szóló európai egyezménynek, nevezetesen a perindítási szabadság elvének, amennyiben az egyes személyek automatikusan a csoporthoz tartoznak, anélkül, hogy kifejezetten kinyilvánították volna, hogy egyetértenek a keresettel. E személyekre – ha nem nyilatkoznak ellenkezőleg – érvényes lehet a hozott határozat.
  Teljes mértékben megőrizhető azonban ez az egyéni szabadság, akár személyes tájékoztatást nyújtva az érintetteknek, amelyet követően az ellenkezőleg nem nyilatkozó személyek – úgy tekinthető, hogy – hallgatólagos megbízást adtak a kereset nevükben is történő benyújtására, akár azáltal, hogy feljogosítják a csoport tagjait arra, hogy bármikor kivonhassák maguk az eljárásból, még a határozat meghozatalát követően is, amennyiben az számukra kedvezőtlen, lehetővé téve a számukra, hogy egyéni peres eljárást kezdeményezzenek. |
| --- | --- |

7.2.2.3.1

E mechanizmus kapcsán úgy vélhető, hogy nem felel meg bizonyos országok alkotmányos elveinek és az emberi jogokról szóló európai egyezménynek, nevezetesen a perindítási szabadság elvének, amennyiben az egyes személyek automatikusan a csoporthoz tartoznak, anélkül, hogy kifejezetten kinyilvánították volna, hogy egyetértenek a keresettel. E személyekre – ha nem nyilatkoznak ellenkezőleg – érvényes lehet a hozott határozat.

Teljes mértékben megőrizhető azonban ez az egyéni szabadság, akár személyes tájékoztatást nyújtva az érintetteknek, amelyet követően az ellenkezőleg nem nyilatkozó személyek – úgy tekinthető, hogy – hallgatólagos megbízást adtak a kereset nevükben is történő benyújtására, akár azáltal, hogy feljogosítják a csoport tagjait arra, hogy bármikor kivonhassák maguk az eljárásból, még a határozat meghozatalát követően is, amennyiben az számukra kedvezőtlen, lehetővé téve a számukra, hogy egyéni peres eljárást kezdeményezzenek.

| 7.2.2.3.2 | A védelem jogai (úgymint a kontradiktórius eljárás elve és a védelmi lehetőségek egyenlőségének elve) is sérülnének: a beperelt gazdasági szereplőnek meg kell adni a lehetőséget, hogy egyéni védelmi eszközöket érvényesíthessen a csoport egyik károsult tagjával szemben. Ez az elv a „méltányos peres eljárás” elvéhez kapcsolódik, amelyről az emberi jogokról szóló európai egyezmény 6. cikke rendelkezik. Az „opted out” rendszerben ugyanis talán nem minden érintett lesz név szerint megjelölve és a beperelt szereplő által ismert. Ezért a perbe fogott vállalkozás lehetséges, hogy nem tudna egyedi védelmi eszközöket érvényesíteni.
  Ugyanakkor a csoportos kereset esetében az egyéni helyzetek minden bizonnyal valamennyire homogének, amit a bíró garantál. A fogyasztói és versenyjogi perek elsősorban szerződéseken alapulnak, így bennük az érintettek helyzete szinte azonos. A causa petendi megegyezik esetükben. Nehezen képzelhető tehát el, hogyan tudna a beperelt vállalkozás egyedi védelmi eszközt alkalmazni egy fogyasztóval szemben.
  A bíró az eljárás bármely pontján visszautasíthatja azon kereseteket, amelyekben megítélése alapján a tény és a jog szerinti helyzetek jelentősen eltérnek egymástól.
  Végül a kártalanítás szakaszában a bíró alcsoportokat alkothat elsősorban azért, hogy a kártérítési összegeket az egyéni helyzetekhez, és így a vállalkozói felelősség esetleges eltéréseihez igazítsa. |
| --- | --- |

7.2.2.3.2

A védelem jogai (úgymint a kontradiktórius eljárás elve és a védelmi lehetőségek egyenlőségének elve) is sérülnének: a beperelt gazdasági szereplőnek meg kell adni a lehetőséget, hogy egyéni védelmi eszközöket érvényesíthessen a csoport egyik károsult tagjával szemben. Ez az elv a „méltányos peres eljárás” elvéhez kapcsolódik, amelyről az emberi jogokról szóló európai egyezmény 6. cikke rendelkezik. Az „opted out” rendszerben ugyanis talán nem minden érintett lesz név szerint megjelölve és a beperelt szereplő által ismert. Ezért a perbe fogott vállalkozás lehetséges, hogy nem tudna egyedi védelmi eszközöket érvényesíteni.

Ugyanakkor a csoportos kereset esetében az egyéni helyzetek minden bizonnyal valamennyire homogének, amit a bíró garantál. A fogyasztói és versenyjogi perek elsősorban szerződéseken alapulnak, így bennük az érintettek helyzete szinte azonos. A causa petendi megegyezik esetükben. Nehezen képzelhető tehát el, hogyan tudna a beperelt vállalkozás egyedi védelmi eszközt alkalmazni egy fogyasztóval szemben.

A bíró az eljárás bármely pontján visszautasíthatja azon kereseteket, amelyekben megítélése alapján a tény és a jog szerinti helyzetek jelentősen eltérnek egymástól.

Végül a kártalanítás szakaszában a bíró alcsoportokat alkothat elsősorban azért, hogy a kártérítési összegeket az egyéni helyzetekhez, és így a vállalkozói felelősség esetleges eltéréseihez igazítsa.

7.2.3   „Opted out” és „opted in” a per típusa szerint

| 7.2.3.1 | A közelmúltban Dánia és Norvégia által választott rendszer egyszerre tartalmaz „opted out”- és „opted in”-elemeket. A bíró dönthet az „opted out” rendszer mellett, ha a perértékek alacsonyak, a kérelmek hasonlóak, és ha nehéz volna az „opted in” alapján lefolytatni az eljárást. Számos per zajlik a fogyasztói jog tárgyában, amelyben a fogyasztók nem nyerhetnek eredményesen egyéni jogorvoslatot, mivel túl sok egyén érintett és túl alacsonyak a szóban forgó összegek. Az „opted out”-on alapuló eljárás révén valamennyi érintett számításba vehető, és az esetlegesen jogtalanul szerzett haszonnal arányos büntetés szabható ki. Azon perek esetében, amelyekben magasak az egyéni kárösszegek, az „opted in”-en alapuló rendszert választják, amely szükségessé teszi, hogy minden egyes fogyasztó jelentkezzen az eljárásban való részvétel céljából. |
| --- | --- |

7.2.3.1

A közelmúltban Dánia és Norvégia által választott rendszer egyszerre tartalmaz „opted out”- és „opted in”-elemeket. A bíró dönthet az „opted out” rendszer mellett, ha a perértékek alacsonyak, a kérelmek hasonlóak, és ha nehéz volna az „opted in” alapján lefolytatni az eljárást. Számos per zajlik a fogyasztói jog tárgyában, amelyben a fogyasztók nem nyerhetnek eredményesen egyéni jogorvoslatot, mivel túl sok egyén érintett és túl alacsonyak a szóban forgó összegek. Az „opted out”-on alapuló eljárás révén valamennyi érintett számításba vehető, és az esetlegesen jogtalanul szerzett haszonnal arányos büntetés szabható ki. Azon perek esetében, amelyekben magasak az egyéni kárösszegek, az „opted in”-en alapuló rendszert választják, amely szükségessé teszi, hogy minden egyes fogyasztó jelentkezzen az eljárásban való részvétel céljából.

7.2.3.2   A mechanizmus előnyei

A tömeges perek esetében könnyebb az eljárás kezelése. A jogorvoslati cél akkor teljesül, ha hatékony a nyilvánosságra hozatali intézkedés. A visszatartási célkitűzés is megvalósul.

Az alkotmányos elvek és az emberi jogokról szóló európai egyezmény esetleges megsértését ellensúlyozza a jogorvoslat és az ilyen magatartástól való visszatartás hatékonysága.

7.2.3.3   A mechanizmus hátrányai

Először is ki kell küszöbölni a két mechanizmus („opted in” és „opted out”) közötti határvonal meghúzásának nehézségeit. A két ország, amely e mechanizmusokat már bevezette, csupán nemrégiben tette azt, és még nem tud konkrét példával szolgálni. A törvényekben csak az alábbiakra találunk hivatkozást: „kis értékű tömeges perek, amelyek esetében nem kell egyéni eljárásokra számítani”.

A homályos határvonal problémája igen hosszú vitákhoz vezethet az eljárás során, továbbá az eljárási időt megnövelő fellebbezések kiváltó oka lehet.

7.3   A bíró szerepe

| 7.3.1 | E sajátos eljárástípusban, amely számos kérelmezőt állít szembe, a bíróra ruházott jogkör igen lényeges. |
| --- | --- |

7.3.1

E sajátos eljárástípusban, amely számos kérelmezőt állít szembe, a bíróra ruházott jogkör igen lényeges.

| 7.3.2 | Az „opted out” mechanizmusok többségénél ugyanis az eljárás első részében a bíró megvizsgálja a kereset elfogadhatóságát. A próbaperekben az egyéni esetek tanulmányozása szolgál azonos célt. |
| --- | --- |

7.3.2

Az „opted out” mechanizmusok többségénél ugyanis az eljárás első részében a bíró megvizsgálja a kereset elfogadhatóságát. A próbaperekben az egyéni esetek tanulmányozása szolgál azonos célt.

| 7.3.2.1 | Az elfogadhatósági vizsgálat előnye, hogy általa már az eljárás elején elutasíthatók azok a kérelmek, amelyek nyilvánvalóan meg nem alapozottak, vagy valószerűtlenek, és amelyek jogtalanul rontanák az ellenérdekű félről a fogyasztókban kialakult képet. Így elkerülhetővé válnak a visszaéléshez vezető vagy lefolytatásra nem érdemes eljárások. |
| --- | --- |

7.3.2.1

Az elfogadhatósági vizsgálat előnye, hogy általa már az eljárás elején elutasíthatók azok a kérelmek, amelyek nyilvánvalóan meg nem alapozottak, vagy valószerűtlenek, és amelyek jogtalanul rontanák az ellenérdekű félről a fogyasztókban kialakult képet. Így elkerülhetővé válnak a visszaéléshez vezető vagy lefolytatásra nem érdemes eljárások.

| 7.3.2.2 | A bíró felel az elfogadhatósági szakasz megfelelő lefolyásáért. Konkrét feladata az, hogy ellenőrizze, hogy a csoportos kereset benyújtásának törvényben rögzített feltételei teljesülnek-e. |
| --- | --- |

7.3.2.2

A bíró felel az elfogadhatósági szakasz megfelelő lefolyásáért. Konkrét feladata az, hogy ellenőrizze, hogy a csoportos kereset benyújtásának törvényben rögzített feltételei teljesülnek-e.

| 7.3.2.3 | E feltételek az alábbiak:






  — | A vitás ügy fennállása (nem szabad, hogy a keresetet benyújtó személy vitatott ügye elévült legyen). |
| --- | --- | --- |

7.3.2.3

E feltételek az alábbiak:

—

A vitás ügy fennállása (nem szabad, hogy a keresetet benyújtó személy vitatott ügye elévült legyen).

| — | A csoport összetétele miatt ne legyen praktikus közös eljárást vagy megbízásos eljárást folytatni. |
| --- | --- |

—

A csoport összetétele miatt ne legyen praktikus közös eljárást vagy megbízásos eljárást folytatni.

| — | A csoport tagjainak legyenek közös jog vagy tény szerinti kérdései (a causa petendi egyezzen meg esetükben). |
| --- | --- |

—

A csoport tagjainak legyenek közös jog vagy tény szerinti kérdései (a causa petendi egyezzen meg esetükben).

| — | A perbe fogott vállalkozással szembeni kérelem legyen koherens az állítások tekintetében (a kereset jogi komolyságának kritériuma, fumus boni iuris) |
| --- | --- |

—

A perbe fogott vállalkozással szembeni kérelem legyen koherens az állítások tekintetében (a kereset jogi komolyságának kritériuma, fumus boni iuris)

| — | A kérelmező képes legyen megfelelően képviselni és védeni a csoport tagjainak érdekeit. |
| --- | --- |

—

A kérelmező képes legyen megfelelően képviselni és védeni a csoport tagjainak érdekeit.

| 7.3.3 | Egy későbbi szakaszban az is fontos, hogy a bíró jóváhagyhassa az esetleges kiegyezési javaslatot, vagy elutasíthassa azt, ha úgy véli, hogy az nem szolgálja a csoporttagok érdekét. Ehhez magasabb jogkörrel kell rendelkeznie, mint amellyel a kiegyezések jóváhagyására a tagállami szabályozások többsége szerint a törvény őt általában felruházza. |
| --- | --- |

7.3.3

Egy későbbi szakaszban az is fontos, hogy a bíró jóváhagyhassa az esetleges kiegyezési javaslatot, vagy elutasíthassa azt, ha úgy véli, hogy az nem szolgálja a csoporttagok érdekét. Ehhez magasabb jogkörrel kell rendelkeznie, mint amellyel a kiegyezések jóváhagyására a tagállami szabályozások többsége szerint a törvény őt általában felruházza.

| 7.3.4 | Az eljárás sajátossága azt is szükségessé teszi, hogy megfelelő módozatokat alkalmazzanak a bizonyítékok szolgáltatására. A bírónak lehetősége kell, hogy legyen arra, hogy éljen felszólítási jogkörével az ellenérdekű féllel vagy harmadik személyekkel szemben az igényelt dokumentumok kiszolgáltatása érdekében, és hogy vizsgálatot rendeljen el új bizonyítékok gyűjtése céljából. A csoportos keresetet bevezető jogszabálynak kifejezetten elő kell írnia, hogy a bíró nem utasíthatja vissza, hogy ezt megtegye, ha a keresetet benyújtók erre őt felkérik. |
| --- | --- |

7.3.4

Az eljárás sajátossága azt is szükségessé teszi, hogy megfelelő módozatokat alkalmazzanak a bizonyítékok szolgáltatására. A bírónak lehetősége kell, hogy legyen arra, hogy éljen felszólítási jogkörével az ellenérdekű féllel vagy harmadik személyekkel szemben az igényelt dokumentumok kiszolgáltatása érdekében, és hogy vizsgálatot rendeljen el új bizonyítékok gyűjtése céljából. A csoportos keresetet bevezető jogszabálynak kifejezetten elő kell írnia, hogy a bíró nem utasíthatja vissza, hogy ezt megtegye, ha a keresetet benyújtók erre őt felkérik.

| 7.3.5 | Annak érdekében, hogy a bírák a lehető legjobban élhessenek e jogkörükkel, szükségesnek tűnik annak előírása, hogy csak bizonyos, név szerint kijelölt bíróságok lesznek illetékesek a csoportos keresetek elbírálásában. Ki kellene tehát igazítani a tagállamok igazságszolgáltatási struktúráit, és rendelkezni kellene e bíróságok bíráinak megfelelő képzéséről. |
| --- | --- |

7.3.5

Annak érdekében, hogy a bírák a lehető legjobban élhessenek e jogkörükkel, szükségesnek tűnik annak előírása, hogy csak bizonyos, név szerint kijelölt bíróságok lesznek illetékesek a csoportos keresetek elbírálásában. Ki kellene tehát igazítani a tagállamok igazságszolgáltatási struktúráit, és rendelkezni kellene e bíróságok bíráinak megfelelő képzéséről.

7.4   Eredményes kártérítés

| 7.4.1 | A csoportos keresetnek lehetővé kell tennie az anyagi (pénzügyi) és a fizikai károk, valamint a pretium doloris és az egyéb erkölcsi károk megtérítésének kérelmezését. Mivel a kereset célja mind a fogyasztók kártalanítása, mind pedig a visszatartás, úgy tűnik, hogy a teljes kár megtérítéséről kell rendelkezni. Egyszerű bírálati módszereket is a bíróságok rendelkezésére kell tudni bocsátani, amelyek alacsony költségűek és átláthatóak, ugyanakkor nem szabad megfeledkezni a kártalanítás elvéről sem. |
| --- | --- |

7.4.1

A csoportos keresetnek lehetővé kell tennie az anyagi (pénzügyi) és a fizikai károk, valamint a pretium doloris és az egyéb erkölcsi károk megtérítésének kérelmezését. Mivel a kereset célja mind a fogyasztók kártalanítása, mind pedig a visszatartás, úgy tűnik, hogy a teljes kár megtérítéséről kell rendelkezni. Egyszerű bírálati módszereket is a bíróságok rendelkezésére kell tudni bocsátani, amelyek alacsony költségűek és átláthatóak, ugyanakkor nem szabad megfeledkezni a kártalanítás elvéről sem.

| 7.4.2 | A csoportos keresetet benyújtók számára a bírónak többféle kártalanítást kell tudnia nyújtani. A káros tevékenység megszüntetése és a jogügylet érvénytelenítése mindig lehetséges. Ezenkívül a kártalanítás lehet közvetlen vagy közvetett. A fentiek mellett olyan kártalanítási intézkedéseknek is rendelkezésre kell állniuk, mint az ítélet nyilvánosságra hozatala, terjesztése, illetve kifüggesztése. |
| --- | --- |

7.4.2

A csoportos keresetet benyújtók számára a bírónak többféle kártalanítást kell tudnia nyújtani. A káros tevékenység megszüntetése és a jogügylet érvénytelenítése mindig lehetséges. Ezenkívül a kártalanítás lehet közvetlen vagy közvetett. A fentiek mellett olyan kártalanítási intézkedéseknek is rendelkezésre kell állniuk, mint az ítélet nyilvánosságra hozatala, terjesztése, illetve kifüggesztése.

| 7.4.3 | A közvetlen és egyéni kártalanításon kívül más lehetőségekkel is számolni kell, mivel bizonyos feltételek mellett nehezen, vagy egyáltalán nem valósulhat meg, vagy azért, mert a csoport tagjai nem azonosíthatók az „opted out” mechanizmus keretében, vagy azért, mert túl sokan vannak, vagy pedig azért, mert egyedi káruk összege túl alacsony. A lényeg az, hogy közvetetten mindig kapjanak kártérítést maguk a fogyasztók, és hogy érvényesüljön a visszatartó erő. |
| --- | --- |

7.4.3

A közvetlen és egyéni kártalanításon kívül más lehetőségekkel is számolni kell, mivel bizonyos feltételek mellett nehezen, vagy egyáltalán nem valósulhat meg, vagy azért, mert a csoport tagjai nem azonosíthatók az „opted out” mechanizmus keretében, vagy azért, mert túl sokan vannak, vagy pedig azért, mert egyedi káruk összege túl alacsony. A lényeg az, hogy közvetetten mindig kapjanak kártérítést maguk a fogyasztók, és hogy érvényesüljön a visszatartó erő.

| 7.4.3.1 | Megfelelő mechanizmusokat kell kigondolni azokra az esetekre, amelyekben a bíró ki tudja számítani az egyes egyéni kártérítések összegét a csoport azonosított vagy azonosítható tagjai számára („opted in”, próbaper vagy akár „opted out” esetén, pl. ha a vállalkozás megadta az érintett ügyfelek listáját), de azokra az esetekre is, amikor ez az egyéni elosztás túl költségesnek bizonyul az egyéni károk alacsony összegéhez képest. |
| --- | --- |

7.4.3.1

Megfelelő mechanizmusokat kell kigondolni azokra az esetekre, amelyekben a bíró ki tudja számítani az egyes egyéni kártérítések összegét a csoport azonosított vagy azonosítható tagjai számára („opted in”, próbaper vagy akár „opted out” esetén, pl. ha a vállalkozás megadta az érintett ügyfelek listáját), de azokra az esetekre is, amikor ez az egyéni elosztás túl költségesnek bizonyul az egyéni károk alacsony összegéhez képest.

| 7.4.3.2 | Ugyanígy, ha a kártérítésre szánt összeget nem osztják mind el, közvetett kártérítési intézkedést kell előnyben részesíteni a szóban forgó összeg egészére vonatkozóan, amely ekkor maradványt képez. A bírónak döntésében részletesen meg kell jelölnie a maradványösszeg által finanszírozott keresetet, és meg kell határoznia a végrehajtás ellenőrzésének módozatait (az ellenőrzési feladatok harmadik személynek delegálhatók). |
| --- | --- |

7.4.3.2

Ugyanígy, ha a kártérítésre szánt összeget nem osztják mind el, közvetett kártérítési intézkedést kell előnyben részesíteni a szóban forgó összeg egészére vonatkozóan, amely ekkor maradványt képez. A bírónak döntésében részletesen meg kell jelölnie a maradványösszeg által finanszírozott keresetet, és meg kell határoznia a végrehajtás ellenőrzésének módozatait (az ellenőrzési feladatok harmadik személynek delegálhatók).

| 7.4.3.3 | Amennyiben még ez a közvetett kártérítési intézkedés is lehetetlen, a maradványnak a bíró által megállapított teljes összegét egy olyan alapba kell befizetni, amelynek célja a további csoportos kereseti eljárások finanszírozása. |
| --- | --- |

7.4.3.3

Amennyiben még ez a közvetett kártérítési intézkedés is lehetetlen, a maradványnak a bíró által megállapított teljes összegét egy olyan alapba kell befizetni, amelynek célja a további csoportos kereseti eljárások finanszírozása.

| 7.4.3.4 | Ha a bíró nem tudja kiszámítani az egyes egyéni kártérítések összegét azokban az esetekben, amelyekben nem azonosítható a csoport minden tagja (kizárólag az „opted out” mechanizmus esetén), akkor a különböző kárkategóriákra értékelési skálát kell tudnia meghatározni. Ezen összegek szétosztásának feladata delegálható a bíróság törvényszéki irodájára, a csoport képviselőjének ügyvédjére, harmadik személyre (biztosító, könyvelő stb.), aminek előnye, hogy mentesíti a bíróságot az egyedi kérelmek elemzésének ezen összetett és hosszú eljárása alól. |
| --- | --- |

7.4.3.4

Ha a bíró nem tudja kiszámítani az egyes egyéni kártérítések összegét azokban az esetekben, amelyekben nem azonosítható a csoport minden tagja (kizárólag az „opted out” mechanizmus esetén), akkor a különböző kárkategóriákra értékelési skálát kell tudnia meghatározni. Ezen összegek szétosztásának feladata delegálható a bíróság törvényszéki irodájára, a csoport képviselőjének ügyvédjére, harmadik személyre (biztosító, könyvelő stb.), aminek előnye, hogy mentesíti a bíróságot az egyedi kérelmek elemzésének ezen összetett és hosszú eljárása alól.

| 7.4.3.5 | E második esetben a bírónak egyéni kártérítésről kell tudnia rendelkezni a csoport azon tagjai számára, akik az ítélethez kapcsolódó tájékoztatási intézkedés révén megismerhetővé váltak, a maradványösszeget pedig a csoport által elszenvedett kárt közvetetten orvosló keresetekhez kell rendelni. |
| --- | --- |

7.4.3.5

E második esetben a bírónak egyéni kártérítésről kell tudnia rendelkezni a csoport azon tagjai számára, akik az ítélethez kapcsolódó tájékoztatási intézkedés révén megismerhetővé váltak, a maradványösszeget pedig a csoport által elszenvedett kárt közvetetten orvosló keresetekhez kell rendelni.

| 7.4.3.6 | Ha semmilyen közvetett intézkedés nem lehetséges, a maradványösszeget vissza kell fizetni a segélyalapba. |
| --- | --- |

7.4.3.6

Ha semmilyen közvetett intézkedés nem lehetséges, a maradványösszeget vissza kell fizetni a segélyalapba.

7.5   A fellebbezés

| 7.5.1 | A csoportos kereset esetében mindkét fél részére el kell ismerni a fellebbezéshez való jogot. |
| --- | --- |

7.5.1

A csoportos kereset esetében mindkét fél részére el kell ismerni a fellebbezéshez való jogot.

| 7.5.2 | Tekintettel egyrészt a károsultak gyors kártalanításának szükségességére, másrészt pedig annak fontosságára, hogy mindkét fél jogait teljes bizonyossággal maradéktalanul tiszteletben tartsák, össze kell egyeztetni mindkét fél döntéssel szembeni fellebbezési jogát e követelményekkel. |
| --- | --- |

7.5.2

Tekintettel egyrészt a károsultak gyors kártalanításának szükségességére, másrészt pedig annak fontosságára, hogy mindkét fél jogait teljes bizonyossággal maradéktalanul tiszteletben tartsák, össze kell egyeztetni mindkét fél döntéssel szembeni fellebbezési jogát e követelményekkel.

| 7.5.3 | Fontosnak tűnik tehát, hogy e jog elismerése arra kötelezze a tagállamokat, hogy gyorsított fellebbezési eljárást vezessenek be a pusztán halasztó hatású mechanizmus elkerülésére. |
| --- | --- |

7.5.3

Fontosnak tűnik tehát, hogy e jog elismerése arra kötelezze a tagállamokat, hogy gyorsított fellebbezési eljárást vezessenek be a pusztán halasztó hatású mechanizmus elkerülésére.

| 7.5.4 | Egyébként annak bizonyossága, hogy a felelős fél által megfizetendő kártérítések helyesen szerepelnek a könyvelésében, szintén garanciát jelent a csoport tagjai számára fellebbezés esetén. |
| --- | --- |

7.5.4

Egyébként annak bizonyossága, hogy a felelős fél által megfizetendő kártérítések helyesen szerepelnek a könyvelésében, szintén garanciát jelent a csoport tagjai számára fellebbezés esetén.

7.6   A rendszer finanszírozása

| 7.6.1 | A csoportos kereseti rendszernek idővel önfinanszírozóvá kell válnia. |
| --- | --- |

7.6.1

A csoportos kereseti rendszernek idővel önfinanszírozóvá kell válnia.

| 7.6.2 | Magától értetődik, hogy nem kívánatos, sőt, nem is lehetséges az amerikai típusú járulékos díjak („contingency fees”) általános rendszerének bevezetése, hiszen – az európai jogi hagyományokkal ellentétben – az amerikai rendszerben feltétlenül rendelkezésre kell, hogy álljon egy olyan finanszírozási mód, amely lehetővé teszi a csoportos kereset megindításához szükséges pénzügyi erőforrásokkal nem rendelkező kérelmezők számára, hogy előleget kapjanak a perköltség (ügyvédek díja, szakvélemény a bíró által elrendelt vizsgálat esetén stb.) terhére. |
| --- | --- |

7.6.2

Magától értetődik, hogy nem kívánatos, sőt, nem is lehetséges az amerikai típusú járulékos díjak („contingency fees”) általános rendszerének bevezetése, hiszen – az európai jogi hagyományokkal ellentétben – az amerikai rendszerben feltétlenül rendelkezésre kell, hogy álljon egy olyan finanszírozási mód, amely lehetővé teszi a csoportos kereset megindításához szükséges pénzügyi erőforrásokkal nem rendelkező kérelmezők számára, hogy előleget kapjanak a perköltség (ügyvédek díja, szakvélemény a bíró által elrendelt vizsgálat esetén stb.) terhére.

| 7.6.3 | A rendszer finanszírozásának egyik eszköze egy ún. kollektív jogorvoslati segélyalap létrehozása lenne, amelyet az elítélt vállalkozások által jogtalanul szerzett, és azoktól összegyűjtött, a bíró által az eljárásban meghatározott hasznokból fedeznének, amennyiben azokat nem követelik a közvetlenül sértett és azonosított személyek (35). |
| --- | --- |

7.6.3

A rendszer finanszírozásának egyik eszköze egy ún. kollektív jogorvoslati segélyalap létrehozása lenne, amelyet az elítélt vállalkozások által jogtalanul szerzett, és azoktól összegyűjtött, a bíró által az eljárásban meghatározott hasznokból fedeznének, amennyiben azokat nem követelik a közvetlenül sértett és azonosított személyek (35).

| 7.6.4 | A segélyalap célja lehet ezenkívül az, hogy központilag összegyűjtsék az összes, a folyamatban lévő csoportos keresetekre vonatkozó információt, továbbá az, hogy széles körben tájékoztasson a jelentkezéshez, a csoportból való kilépéshez vagy a kártérítés igényléséhez szükséges lépésekről. |
| --- | --- |

7.6.4

A segélyalap célja lehet ezenkívül az, hogy központilag összegyűjtsék az összes, a folyamatban lévő csoportos keresetekre vonatkozó információt, továbbá az, hogy széles körben tájékoztasson a jelentkezéshez, a csoportból való kilépéshez vagy a kártérítés igényléséhez szükséges lépésekről.

7.7   Egyéb eljárási szabályok

Részletesebben szólva, számos eljárási szabályt kell majd alkotni, amelyeket itt csak emlékeztetőül sorolunk fel.

Ide tartoznak tehát az alábbiak:

| — | hirdetményi rendszer az érdekeltek értesítésére, |
| --- | --- |

—

hirdetményi rendszer az érdekeltek értesítésére,

| — | perköltség és jogsegély, |
| --- | --- |

—

perköltség és jogsegély,

| — | a tagállamok igazságszolgáltatási és adminisztratív hatóságainak együttműködése, |
| --- | --- |

—

a tagállamok igazságszolgáltatási és adminisztratív hatóságainak együttműködése,

| — | a bírói tevékenység határideje és elévülési határidő, |
| --- | --- |

—

a bírói tevékenység határideje és elévülési határidő,

| — | az internet alkalmazása (ejustice). |
| --- | --- |

—

az internet alkalmazása (ejustice).

8.   Jogi eszköz: rendelet vagy irányelv?

| 8.1 | A csoportos kereset közösségi szintű bevezetése vagy irányelv, vagy rendelet útján történhet; úgy véljük, hogy az egyszerű ajánlás jellegénél fogva nem lenne képes megteremteni a hatékonyság és az egységesség feltételeit, amelyek egy ilyen kezdeményezésnek a 27 tagállamban, összehangoltan történő átvételéhez szükségesek. |
| --- | --- |

8.1

A csoportos kereset közösségi szintű bevezetése vagy irányelv, vagy rendelet útján történhet; úgy véljük, hogy az egyszerű ajánlás jellegénél fogva nem lenne képes megteremteni a hatékonyság és az egységesség feltételeit, amelyek egy ilyen kezdeményezésnek a 27 tagállamban, összehangoltan történő átvételéhez szükségesek.

| 8.2 | Amennyiben a tartalmat más témákra is ki akarják bővíteni, és az nem csak a fogyasztói jogokra terjedne ki, és amennyiben a Szerződés 65. és 67. cikkét választják jogalapul, rendelet elfogadása tűnhet célszerűnek, ugyanolyan címen, mint például a fizetőképtelenségi eljárásokra, az európai végrehajtási rendelvényre, a fizetési felszólítás európai eljárására, a kis értékű követelések európai eljárására, vagy a bankszámlák letiltására vonatkozó rendeletek esetében. |
| --- | --- |

8.2

Amennyiben a tartalmat más témákra is ki akarják bővíteni, és az nem csak a fogyasztói jogokra terjedne ki, és amennyiben a Szerződés 65. és 67. cikkét választják jogalapul, rendelet elfogadása tűnhet célszerűnek, ugyanolyan címen, mint például a fizetőképtelenségi eljárásokra, az európai végrehajtási rendelvényre, a fizetési felszólítás európai eljárására, a kis értékű követelések európai eljárására, vagy a bankszámlák letiltására vonatkozó rendeletek esetében.

| 8.3 | Ha azonban úgy határoznak, hogy – legalábbis eleinte – a kezdeményezés alkalmazási körét a fogyasztói jogokra korlátozzák, a legmegfelelőbb eszköznek a csoportos kereset közösségi szintű bevezetésére az irányelv tűnik, amely a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárásokról szóló irányelv folytatása lenne. |
| --- | --- |

8.3

Ha azonban úgy határoznak, hogy – legalábbis eleinte – a kezdeményezés alkalmazási körét a fogyasztói jogokra korlátozzák, a legmegfelelőbb eszköznek a csoportos kereset közösségi szintű bevezetésére az irányelv tűnik, amely a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárásokról szóló irányelv folytatása lenne.

| 8.4 | Számottevő különbségek léteznek még ugyanis a tagállamok között az eljárási szabályokat illetően, és így a csoportos kereset alapelveit abban a tudatban kell általánosságban megállapítani, hogy a tagállamok az irányelvet saját szokásos eljárási elveiket tiszteletben tartva hajtanák végre.
  Nem biztos ugyanis például az, hogy a harmonizáció lehetséges lenne, ha a keresetek elbírálására kijelölt bíróságok az egyes tagállamok igazságszolgáltatási szervezési szabályaitól függenének.
  A perindítás módjait az adott ország sajátosságaihoz kell igazítani. A rendelet tehát nem volna megfelelő eszköz. |
| --- | --- |

8.4

Számottevő különbségek léteznek még ugyanis a tagállamok között az eljárási szabályokat illetően, és így a csoportos kereset alapelveit abban a tudatban kell általánosságban megállapítani, hogy a tagállamok az irányelvet saját szokásos eljárási elveiket tiszteletben tartva hajtanák végre.

Nem biztos ugyanis például az, hogy a harmonizáció lehetséges lenne, ha a keresetek elbírálására kijelölt bíróságok az egyes tagállamok igazságszolgáltatási szervezési szabályaitól függenének.

A perindítás módjait az adott ország sajátosságaihoz kell igazítani. A rendelet tehát nem volna megfelelő eszköz.

| 8.5 | Az is nyilvánvalónak tűnik, hogy az irányelvnek ebben az esetben teljes harmonizációjúnak kell lennie annak elkerülésére, hogy a tagállamok fokozzák a rendszer kényszerítő erejét azon vállalkozások kárára, amelyeknek székhelye az adott tagállamban található. |
| --- | --- |

8.5

Az is nyilvánvalónak tűnik, hogy az irányelvnek ebben az esetben teljes harmonizációjúnak kell lennie annak elkerülésére, hogy a tagállamok fokozzák a rendszer kényszerítő erejét azon vállalkozások kárára, amelyeknek székhelye az adott tagállamban található.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 14-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  A polgári peres eljárás értelmében, a megelőzés (a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárás) vagy a kártalanítás (kártérítési igény) érdekében a kollektív és diffúz érdekek védelmét célul kitűzve. A „kollektív kereset” kifejezés másik értelmezése elsősorban az angolszász jogi szakirodalomban fordul elő a társulás szociológiai gyökereinek meghatározásánál (lásd Collective action in the European Union; interests and the new politics of associability, Justin GREENWOOD és Mark ASPINWALL, Routledge, London, 1998.); e meghatározás kifejezetten sokoldalú információkat tartalmaz azon szociológiai gyökerekről és szociális szükségletekről, amelyek a szigorúan vett eljárási értelemben a kollektív kereseteket igazolják.

1

Collective action in the European Union; interests and the new politics of associability

(2)  Nem szabad kizárni annak lehetőségét, amit már több nemzeti jogrendbe is bevezettek, hogy az olyan területeken, mint a környezetvédelem, a kulturális örökség vagy a területrendezés, a kollektív kereset alkalmazási lehetőségei valamennyi kollektív vagy diffúz érdekkel bővíthetőek legyenek, akár a magánjog, akár a közjog – beleértve a hatóságokat vagy a közigazgatási szervezeteket is – hatálya alá tartozó személyekkel szemben.

2

(3)  Ritkán találni annyira tömör megfogalmazást a jogi szakirodalomban, mint amilyet egy portugál képviselő és neves jogász használt annak érdekében, hogy a parlamenti vita során megindokolja a kollektív keresetek bevezetésének szükségességét Portugáliában.

3

Hivatkozva a második és harmadik generációs új jogokra, a munkajogra, a fogyasztók jogaira, a környezetvédelmi és területrendezési, valamint a kulturális örökségvédelmi jogra, amelyek „általános érvényűek és néhány, hacsak nem minden embert megillető jogok”, ALMEIDA SANTOS képviselő a következőket állapította meg:

Ezen jogok mindenkit megilletnek, legalábbis az érintettek nagyszámú csoportját; indokolt-e tehát, hogy védelmük kiépítése araszolva halad előre, hogy a panaszosok sorban állnak, ügyük elbírálására várva, amely esetleg azonos sorstársukéval vagy szomszédjukéval, és gyakran akkor nyerik meg a pert, amikor az eredmény már elvesztette jelentőségét, amikor a kártérítést már felemésztette az infláció, amikor a becsület helyreállítása már túl későn történik ahhoz, hogy megakadályozza a válást vagy hogy az érintett visszanyerje a becsületét, vagy amikor végezetül, egy hosszú eljárási „kálvária” végeredménye az eredménytelenség és a haszontalanság élénk képe? Fenn kell-e tartanunk jelenlegi formájában e jogi útvesztő kafkai víziójának okozóját?„Hirtelen tudatára ébredünk annak, hogy a kizárólagosan egyéni jogvédelmet biztosító intézkedések nem elegendőek; hogy léteznek »metaindividuális« jogok és érdekek, félúton az egyéni jogok és a kollektív érdekek között; hogy a közvetlenül vagy közvetve érintettek keresetindítási joga nem elégséges; hogy a jog és az igazságszolgáltatás individualista koncepciója a végéhez közeledik; hogy egy új pluralizmus és egy új jogrend hajnala mutatkozik a látóhatáron.” (forrás: DAR I sorozat, 46. szám, 1990. február 21., 1617. o.).

Ezen jogok mindenkit megilletnek, legalábbis az érintettek nagyszámú csoportját; indokolt-e tehát, hogy védelmük kiépítése araszolva halad előre, hogy a panaszosok sorban állnak, ügyük elbírálására várva, amely esetleg azonos sorstársukéval vagy szomszédjukéval, és gyakran akkor nyerik meg a pert, amikor az eredmény már elvesztette jelentőségét, amikor a kártérítést már felemésztette az infláció, amikor a becsület helyreállítása már túl későn történik ahhoz, hogy megakadályozza a válást vagy hogy az érintett visszanyerje a becsületét, vagy amikor végezetül, egy hosszú eljárási „kálvária” végeredménye az eredménytelenség és a haszontalanság élénk képe? Fenn kell-e tartanunk jelenlegi formájában e jogi útvesztő kafkai víziójának okozóját?

Hirtelen tudatára ébredünk annak, hogy a kizárólagosan egyéni jogvédelmet biztosító intézkedések nem elegendőek; hogy léteznek »metaindividuális« jogok és érdekek, félúton az egyéni jogok és a kollektív érdekek között; hogy a közvetlenül vagy közvetve érintettek keresetindítási joga nem elégséges; hogy a jog és az igazságszolgáltatás individualista koncepciója a végéhez közeledik; hogy egy új pluralizmus és egy új jogrend hajnala mutatkozik a látóhatáron

(4)  A Leuveni Katolikus Egyetem Fogyasztóvédelmi Központjának az Európai Bizottság Egészség- és Fogyasztóvédelmi Főigazgatósága felkérésére készített tanulmánya szintén kitűnő gyűjtemény, amely lehetővé teszi a határokon átnyúló jogviták rendezésére vonatkozó különféle nemzeti megközelítések hatásainak felmérését, mindenekelőtt abban az esetben, ha több tagállam fogyasztóit érintik a határokon átnyúló tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat azonos formái, az azonos termékek hibái vagy hiányosságai, illetve az azonos és törvényellenes általános szerződési feltételek, amelyeket a távollevők között kötött szerződések tartalmaznak.

4

(5)  A jogelmélet területén meg kell említeni Jacques van COMPERNOLLE előremutató munkáját: Le Droit d'action en justice des groupements, LARCIER, Brüsszel, 1972., valamint a L'aide juridique au consommateur című kollektív munkát, amelynek szerzői T. BOURGOIGNIE, Guy DELVAX, Françoise DOMONT-NAERT és C. PANIER – CDC Bruylant, Brüsszel, 1981.

5

Le Droit d'action en justice des groupements

L'aide juridique au consommateur

(6)  A memorandumot 1985. január 4-én küldték meg a Tanácsnak, majd 1987. május 7-én kiegészítették a „Kiegészítő közlemény a fogyasztók igazságszolgáltatáshoz való hozzájutásáról” című dokumentummal. Az Európai Bizottság 1985. június 4-i, „Új lendület a fogyasztóvédelmi politika számára” című közleménye [COM(85) 314 final], amelynek iránymutatásait a Tanács 1986. június 23-án hagyta jóvá (HL C 167., 1986.6.5.) egyebek mellett már kiemelte, hogy a hagyományos jogi eljárások a fogyasztóvédelmi ügyekben szereplő összegek nagyságrendjével összevetve lassúak és gyakran költségesek, valamint hogy megfelelő konzultációs és jogorvoslati eszközökre lenne szükség annak érdekében, hogy a fogyasztók érdekei megfelelően védhetőek legyenek.

6

(7)  Az előadó a holland Elise BOOT volt. A SQUARCIALUPI és PEGADO LIZ képviselők által benyújtott módosító indítványokat követően a szöveg egyik meghatározó eleme az Európai Bizottsághoz intézett felhívás egy irányelv kezdeményezésére, amely oly módon harmonizálja a tagállamok jogrendjét, hogy megvalósuljon a fogyasztók kollektív érdekeinek védelme, biztosítva a fogyasztóvédelmi szervezeteknek azt a lehetőséget, hogy keresetet indítsanak az általuk képviselt csoportok és az egyéni fogyasztók érdekében [1986. november 21-i A2-152/86. sz. dokumentum (PE 104.304)].

7

(8)  87/C állásfoglalás, HL C 176., 1987.7.4.

8

(9)  A Tanács által 1989. március 9-én jóváhagyva (HL C 99., 1989.4.13.).

9

(10)  COM(90) 98 final, 1990. május 3. Ez az első alkalom, amikor az Európai Bizottság egy hivatalos dokumentumában a „kollektív” kereset kérdése szerepel.

10

(11)  COM(93) 576 final, 1993. november 16. E dokumentum megértéséhez emlékeztetni kell arra, hogy 1991 és 1992 között több, a joghoz és az igazságszolgáltatáshoz való hozzájutással kapcsolatos vitára vonatkozó kezdeményezés született. Ezek között meg kell említeni a fogyasztók kártérítésére vonatkozó eljárásokról az Office of Fair Trading által 1991 januárjában Londonban szervezett konferenciát, a fogyasztók igazságszolgáltatáshoz való hozzájutásáról az Európai Bizottság és az Instituto do Consumidor védnöksége alatt szervezett harmadik konferenciát Lisszabonban, 1992. május 21–23-án, valamint „A fogyasztók határokon átnyúló védelme” című kollokviumot Luxembourgban, 1993 októberében, amelyet a gazdasági, valamint a családügyi és szolidaritási minisztérium szervezett az Európai Bizottság támogatásával, és amely azokat a viszonyokat vizsgálta, amelyek még ma is nagy jelentőséggel bírnak. Ugyanebben az időszakban néhány kiváló egyetemi tanár és neves jogtudós is nyilatkozott a kérdésről (lásd Group actions and Consumer Protection, szerk. Thierry BOURGOIGNIE, Col. Droit et Consommation, XXVIII. kötet, 1992.; Group Actions and the Defence of the Consumer Interest in the European Communit, Anne Morin, INC, Franciaország, 1990.).

11

Office of Fair Trading

Instituto do Consumidor

Group actions and Consumer Protection,

Group Actions and the Defence of the Consumer Interest in the European Communit

(12)  Ki kell azonban emelni, hogy a zöld könyv több korábbi határozaton és munkadokumentumon alapul, amelyek egyrészt alátámasztják tartalmát, másrészt biztosítják az elfogadásához szükséges politikai támogatást. 1992 márciusában az Európai Bizottság felkért egy Peter Sutherland által elnökölt, független személyiségekből álló csoportot, hogy dolgozzon ki jelentést a belső piac működéséről, annak érdekében, hogy felmérjék a belső piacról szóló fehér könyv végrehajtásának eredményeit.

12

A jelentés, amelyet 1992. október 26-án tettek közzé és amely az igazságszolgáltatáshoz való hozzájutás kérdésére konkrétan is kitért, megállapította, hogy a fogyasztóvédelmi jogok hatékonysága kétséges; felhívta a figyelmet azon aggodalmakra, amelyeket a bírósági határozatok kölcsönös elismeréséről szóló 1968-as Brüsszeli Egyezmény eredménytelensége váltott ki, valamint az ebből eredő azon nehézségekre, amelyek akkor jelentkeznek, ha az egyik tagállamban hozott bírósági határozatot egy másik tagállamban kívánják végrehajtani; a csoport azt javasolta, hogy a Közösség sürgősen vizsgálja meg ezt a kérdést (22. sz. ajánlás). Ennek az ajánlásnak a nyomán született az Európai Bizottság által a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett, A belső piac 1992. utáni működése: a Sutherland jelentés nyomon követése című, 1992. december 2-án közzétett közlemény [SEC (92) 2277 final]. A Stratégiai program a belső piac számára című munkadokumentum, amelyet az Európai Bizottság 1993 júniusában ismertetett, a maga részéről elismerte az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés kérdésében egy koherens működési keret létrehozásának szükségességét, amelynek célja egy sor, a közösségi jog terjesztését, átláthatóságát és végrehajtását célzó intézkedés integrálása [COM(93) 256 final]. Ezen túl az Európai Bizottság a Tanácsnak címzett 1993. december 22-i közleménye felhívta a figyelmet arra, hogy a belső piac megvalósítása következtében számos olyan ügy keletkezhet, ahol az egy tagállamon belül honos személyek jogaiknak tiszteletben tartását kérik egy másik tagállamban [COM(93) 632 final].

A belső piac 1992. utáni működése: a Sutherland jelentés nyomon követése

Stratégiai program a belső piac számára

Mivel az Európai Bizottság érvelése szerint nem a Közösség feladata egy olyan harmonizáció kidolgozása, amely a különféle nemzeti jogrendszerek sajátos jellemzőit megszüntetné, az EB erőfeszítéseket kívánt tenni annak érdekében, hogy ösztönözze a közösségi jogra vonatkozó tájékoztatást és képzést, az ezen jog végrehajtása terén az átláthatóságot, a hatékonyságot és a szigorúságot, valamint a tagállamok és a Bizottság között az igazságszolgáltatásra vonatkozó koordinációt és együttműködést. Utóbbit megkönnyítette a Maastrichti Szerződés hatálybalépése, különösképpen annak harmadik pillére. Ezen erőfeszítések előrevetítették a zöld könyv megjelenését, valamint a nyomában megindult jelentős konzultációs folyamatot. A Tanács 1993. szeptember 27-i ülésén (a Belső Piaci Tanács 686. ülése) már úgy határozott, hogy az igazságszolgáltatáshoz való hozzájutásról szóló gondolkodás elmélyítése elsőrendű fontossággal bír, különös tekintettel az Európai Bizottság által az év végén megjelentetni tervezett zöld könyvre, amely az eljárásjogi eszközökkel, valamint szükség esetén a szankciós intézkedések átláthatóságával is foglalkozni kívánt. Végezetül ekkor mutatták be a Bizottság által készíttetett fontos tanulmányt, amelyet A. M. PETTOVICH közreműködésével ERIC BALATE, CL.NERRY, J.BIGOT, R. TECHEL M. A. MUNGE, L. DORR és P. PAWLAS készített a következő tárgyban: A right to group actions for consumer associations throughout the Community (B5-1000/91/012369. sz. szerződés). Ez az elemzés máig megkerülhetetlen maradt e témában.

A right to group actions for consumer associations throughout the Community

(13)  PE 207.674. sz. dokumentum, március 9.; előadó: Manuel Medina ORTEGA.

13

(14)  CES 742/94, előadó: Manuel Ataíde FERREIRA (HL C 295., 1994.10.22.). Az EGSZB érdeklődése e téma iránt egyébként nem volt új keletű. Más dokumentumokban, különösen két, Manuel Ataíde Ferreira által kidolgozott és a belső piac megvalósításáról, valamint a fogyasztóvédelemről szóló saját kezdeményezésű véleményben, amelyeket 1992. szeptember 26-án (CES 1115/91, HL C 339., 1991.12.31.), illetve 1992. november 24-én (CES 878/92, HL C 19., 1993.1.25.) fogadtak el, már felhívták az Európai Bizottság figyelmét a határokon átnyúló jogviták rendezésének és a fogyasztóvédelmi szervezetek úgy a nemzeti, mint a határokon átnyúló jogvitákra vonatkozó képviseleti jogköre elismerésének területén a lehetséges intézkedések meghatározásának szükségességére (CES 1115/91 sz. dokumentum 5.4.2. pontja; CES 878/92 sz. dokumentum 4.12. pontja és a mellékelt érdekes elemzés 4. szakasza, amelyet Eric BALATE, Pierre DEJEMEPPE és Monique GOYENS közösen készített, és amelyet az EGSZB tett közzé (CES-93-003) ld. 103. oldaltól).

14

(15)  Az EGSZB e témára a későbbiekben több véleményében is visszatért, ezek közül jelentőségére tekintettel említésre érdemes az „Egységes piac és fogyasztóvédelem: lehetőségek és akadályok” című saját kezdeményezésű vélemény (előadó: Francisco CEBALLO HERRERO), amelyet az 1995. november 22-i ülésen fogadtak el, és amelyben megállapítják, hogy az EGSZB által a zöld könyvről előzőleg készített véleményben ismertetett javaslatokat és felvetéseket az adott időpontig nem követte semmilyen intézkedés (CES 1309/95);„A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – Az egységes piac 1994-ben” [COM(95) 238 final] tárgyú vélemény (előadó: Bruno VEVER), amelyben kiemelték a belső piac hatékony megvalósításában, elsősorban a fogyasztóvédelmi joganyag terén, mutatkozó elmaradásokat, különös tekintettel a határokon átnyúló kapcsolatokra (CES-1310/95 – HL C 39., 1996.2.12.); „A Bizottság közleménye: A fogyasztóvédelmi politika célkitűzései (1996-1998)” tárgyú vélemény (előadó: KOOPMAN), amelyben az EGSZB, bár üdvözölte a jogsértések megszüntetésére irányuló eljárásokra vonatkozó irányelvjavaslatot és az Európai Bizottság által bemutatott, a fogyasztók igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésére vonatkozó cselekvési tervet, kijelentette, hogy érdeklődéssel várja az e kérdésre vonatkozó további fejleményeket, továbbá megállapította, hogy e területen az egységes piac messze áll még a megvalósulástól és hogy „a fogyasztók jogai mellett való tudatos kiállás” alapvető feltétel az utóbbiak bizalmának megnyeréséhez (CES 889/96, HL C 295., 1996.10.7.). Hasonló aggodalmak szerepelnek az EGSZB „A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak: az egységes piac hatása és hatékonysága” [COM(96) 520 final, 1997. április 23.] című véleményében (előadó: PASOLLI; CES 467/97 – HL C 206., 1997.7.7.).

15

(16)  Az 1995. január 10-i, az Európai Parlament egyik meghallgatásán elhangzott első nyilvános felszólalásától kezdődően a fogyasztóvédelemért felelős új biztos elismerte a fogyasztóvédelmi politika elsődleges fontosságát a polgárok Európájának építésében, és kifejezetten elkötelezte magát az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésről szóló zöld könyv keretében már sorra került konzultációk konkrét nyomon követésére.

16

Az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés terén uralkodó helyzetet firtató konkrét kérdésre válaszolva a biztos elismerte, hogy a fogyasztók igazságszolgáltatáshoz való hozzáférési lehetőségei messze nem kielégítőek, és hogy a bírósági eljárások időtartama néhány tagállamban komolyan megkérdőjelezte a fogyasztói jogok hatékonyságát.

(17)  COM(95) 712 final.

17

(18)  Jogalapként az Európai Unióról szóló szerződés 100A. cikkére hivatkozva és figyelembe véve a szubszidiaritás és az arányosság elvét, az Európai Bizottság a különböző tagállamok bizonyos jogorvoslati eljárásokra vonatkozó eljárási szabályainak harmonizációját tervezte, a következő célkitűzésekkel:

18

| — | a mellékletben felsorolt irányelvek által védett fogyasztói érdekeket sértő bármilyen eljárás beszüntetése vagy megtiltása, |
| --- | --- |

—

a mellékletben felsorolt irányelvek által védett fogyasztói érdekeket sértő bármilyen eljárás beszüntetése vagy megtiltása,

| — | a jogsértés hatásainak kiigazításához szükséges intézkedések, ideértve a határozat közzétételét is, valamint |
| --- | --- |

—

a jogsértés hatásainak kiigazításához szükséges intézkedések, ideértve a határozat közzétételét is, valamint

| — | kötelező pénzbüntetés kiszabása a vesztes félre, amennyiben az abban meghatározott határidőn belül nem hajtja végre a határozatot. |
| --- | --- |

—

kötelező pénzbüntetés kiszabása a vesztes félre, amennyiben az abban meghatározott határidőn belül nem hajtja végre a határozatot.

Ugyanez a javaslat előirányozta, hogy az egyik tagállamban található fogyasztói érdekképviseleti intézmények, amennyiben az általuk képviselt érdekek egy másik tagállamban elkövetett jogsértés miatt sérülnek, az utóbbi tagállam bíróságához vagy kompetens hatóságához fordulhatnak annak érdekében, hogy az általuk képviseltek érdekeit érvényesítsék.

(19)  Ezen irányelv végső szövegét a Fogyasztói Tanács 1998. május 23-án Luxembourgban fogadta el, minősített többségi szavazással, valamint egy, Németország által leadott ellenszavazattal, végső változatát pedig, amely nagymértékben tartalmazza az elhangzott javaslatokat és a kritikai megállapításokat, 1998. június 11-én tették közzé.

19

(20)  1998. május 19-i 98/27/EK irányelv, HL L 166., 1998.6.11. Emlékeztetni kell arra, hogy az Európai Parlament nagyon kritikusan fogadta a javaslatnak a hatályra és a korlátozásokra vonatkozó kitételeit, és különböző módosításokat hajtott végre az eredeti szövegen, nevezetesen:

20

| — | az irányelv hatályának kiterjesztése a fogyasztóvédelem tárgyában készülő valamennyi jövőbeli irányelvre, |
| --- | --- |

—

az irányelv hatályának kiterjesztése a fogyasztóvédelem tárgyában készülő valamennyi jövőbeli irányelvre,

| — | a törvényesnek elismert intézmények körének bővítése a fogyasztók érdekeit képviselő szervezetekkel és szövetségekkel, vagy a nem kizárólag nemzeti, de európai szinten tevékeny vállalatokkal. |
| --- | --- |

—

a törvényesnek elismert intézmények körének bővítése a fogyasztók érdekeit képviselő szervezetekkel és szövetségekkel, vagy a nem kizárólag nemzeti, de európai szinten tevékeny vállalatokkal.

Egy RAMAEKERS által készített véleményben az EGSZB állást foglalt a javaslat jogalapja ellen, úgy ítélve meg, hogy azt a szerződés 129A. és nem a 100A. cikkéből kell levezetni, egyszersmind a javaslat túlságosan korlátozott hatálya és azon kötelezettség ellen is, amely szerint először azon ország intézményéhez kell fordulni, ahol a keresetet el kell indítani, mivel véleménye szerint ez a követelmény az intézkedés jelentős és szükségtelen késleltetését okozhatja (CES 1095/96 – HL C 30., 1997.1.30.).

(21)  COM(96) 13 final.

21

(22)  A–0355/96 (PE 253.833). sz. dokumentum.

22

(23)  Ez mindazonáltal nem zárja ki azt, hogy az acquis communautaire bizonyos irányelvein belül helyenként hivatkozások jelennek meg a kollektív jogorvoslati lehetőségre mint olyan eszközre, amely alkalmas és hatékony lehetőséget biztosít ezen irányelvek rendelkezései végrehajtásának biztosítására. Ez állapítható meg például az 1997. május 21-i 97/7/EK irányelv (távértékesítés) 11. cikke, vagy pedig a 2002. szeptember 23-i 2002/65/EK irányelv (pénzügyi szolgáltatások távértékesítése) 13. cikke esetén.

23

(24)  E tekintetben az EGSZB következő véleményei szolgálnak hivatkozási alapul:

24

| — | az EGSZB 141/2005. sz. saját kezdeményezésű véleménye – HL C 221., 2005.9.8., tárgy: Fogyasztóvédelmi politika a bővítés után (11.6. pont) |
| --- | --- |

—

az EGSZB 141/2005. sz. saját kezdeményezésű véleménye – HL C 221., 2005.9.8., tárgy: Fogyasztóvédelmi politika a bővítés után (11.6. pont)

| — | az EGSZB 230/2006. sz. véleménye – HL C 88., 2006.4.11., tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra az egészségügy és a fogyasztóvédelem területén közösségi cselekvési program (2007–2013) létrehozására (COM(2005) 115 final – 2005/0042 (COD) (3.2.2.2.1. pont) |
| --- | --- |

—

az EGSZB 230/2006. sz. véleménye – HL C 88., 2006.4.11., tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra az egészségügy és a fogyasztóvédelem területén közösségi cselekvési program (2007–2013) létrehozására (COM(2005) 115 final – 2005/0042 (COD) (3.2.2.2.1. pont)

| — | az EGSZB 594/2006 sz. véleménye – HL C 185., 2006.8.8., tárgy: A fogyasztói politika jogi kerete. |
| --- | --- |

—

az EGSZB 594/2006 sz. véleménye – HL C 185., 2006.8.8., tárgy: A fogyasztói politika jogi kerete.

(25)  COM(2005) 672 final, 2005. december 19.

25

(26)  CESE 1349/2006 sz. vélemény, HL C 324., 2006.12.30. (előadó: María Candelas SÁNCHEZ MIGUEL). Egyébként az EGSZB foglalkozott már a témával A verseny szabályozása és a fogyasztóvédelem című saját kezdeményezésű véleményében (CESE 949/2006 – HL C 309., 2006.12.16.).

26

A verseny szabályozása és a fogyasztóvédelem

(27)  A tanulmány már szerepel a 4. lábjegyzetben. A fenti összehasonlító tanulmány – legyen bármennyire széles körű is – nem számol be a bulgáriai és a romániai helyzetről, és a legújabb finnországi változásokról sem. Nem szól továbbá a brazíliai, izraeli és új-zélandi, igen fejlett rendszerekről, valamint a Franciaországban és Olaszországban megvitatott javaslatokról sem. Az ausztrál rendszer kapcsán lásd J. GOLDRING, L.W. MAHER, Jill McKEOUGH és G. PEARSON közös munkáját Consumer Protection Law címmel (The Federation of Press, Sydney, 1998.). Az új-zélandi helyzetről Kate TOKELEY ír Consumer Law in New Zealand c. művében (Butterworth, Wellington, 2000.). Az ázsiai – és különösen az indiai, fülöp-szigeteki, hongkongi, bangladesi, tájföldi és indonéziai fejleményekről nyújt áttekintést az alábbi dokumentum: Developing Consumer Law in Asia – az IACL/IOCU szeminárium anyaga (Kuala Lumpur, Faculty of Law, University of Malaya, 1994.).

27

Consumer Protection Law

The Federation of Press

Consumer Law in New Zealand

Developing Consumer Law in Asia

Úgy tűnik, hogy időközben az Európai Bizottság egy másik tanulmányt is készíttetett az alábbi címen: Evaluation de l'efficacité et de l'efficience des mécanismes de recours collectif au sein de l'Union européenne (2007. március 20-i, 2007/S 55-067230 sz. piacfelmérés).

Evaluation de l'efficacité et de l'efficience des mécanismes de recours collectif au sein de l'Union européenne

(28)  COM(2007) 99 final, 2007.3.13., 5.3. pont. A dokumentumról az EGSZB nemrégiben bocsátott ki véleményt. Előadó: Anna Maria Darmanin.

28

(29)  „Konferencia a kollektív jogorvoslatról: az európai fogyasztói kollektív jogorvoslat felé?” (2007. november 9–10.). Neelie KROES biztos a konferencia során kiemelte: „A fogyasztók nemcsak, hogy jogokkal rendelkeznek, hanem azokat eredményesen érvényesíteni is tudniuk kell, ha kell, akár bírósági úton. És amennyiben a bírósági pert a fogyasztók csak egyénileg indíthatják, akkor soha egyetlen fogyasztó sem jut majd el a tárgyalóteremig,

  a kollektív jogorvoslati mechanizmusokra tehát feltétlenül szükség van!

  [A fogyasztók] csak akkor élvezhetik majd igazán az egységes piac előnyeit [, ha e mechanizmusok alkalmazást nyernek].” Meglena KUNEVA biztos így fogalmazott: „A fogyasztók csak akkor élvezhetik majd teljes mértékben az egységes piac előnyeit, ha hatékony eljárások léteznek arra, hogy az ő panaszaikat kezeljék, és hogy ők megfelelő jogorvoslatért folyamodhassanak. A kollektív jogorvoslat hatékony eszköz lehet az európai fogyasztók számára már létező jogorvoslati keret megerősítésére, az ADR-mechanizmusok ösztönzése révén, továbbá eljárás bevezetésével a határokon átnyúló kis értékű követelésekre”.

29

„A fogyasztók nemcsak, hogy jogokkal rendelkeznek, hanem azokat eredményesen érvényesíteni is tudniuk kell, ha kell, akár bírósági úton. És amennyiben a bírósági pert a fogyasztók csak egyénileg indíthatják, akkor soha egyetlen fogyasztó sem jut majd el a tárgyalóteremig,

a kollektív jogorvoslati mechanizmusokra tehát feltétlenül szükség van!

[A fogyasztók] csak akkor élvezhetik majd igazán az egységes piac előnyeit [, ha e mechanizmusok alkalmazást nyernek].”

„A fogyasztók csak akkor élvezhetik majd teljes mértékben az egységes piac előnyeit, ha hatékony eljárások léteznek arra, hogy az ő panaszaikat kezeljék, és hogy ők megfelelő jogorvoslatért folyamodhassanak. A kollektív jogorvoslat hatékony eszköz lehet az európai fogyasztók számára már létező jogorvoslati keret megerősítésére, az ADR-mechanizmusok ösztönzése révén, továbbá eljárás bevezetésével a határokon átnyúló kis értékű követelésekre”.

(30)  Amint arra Patrick von BRAUNMUHL is felhívta a figyelmet a Leuven Brainstmorming Event on Collective Redress [Leuveni eszmecsere a kollektív jogorvoslatról] címmel az Európai Bizottság által 2007. június 29-én tartott rendezvényen: „a kollektív keresetek csökkenthetnék az egy bizonyos eseményhez kapcsolódó, egyedi esetek számát. Különösen az »opt out«-rendszerben igaz az, hogy a vállalatok így igen sok fogyasztói követelést rendezhetnének egyetlen eljárásban. A vállalat egy – az összes érintett fogyasztót képviselő – csoporttal tárgyalhatna, és egyetlen bírósági eljárásra összpontosíthatná erőforrásait, ahelyett, hogy több között osztaná meg azokat. Még amennyiben önkéntes rendezésre nincs is lehetőség, és a bíróság döntése szükséges, nagyobb a jogbiztonság akkor, ha a határozat valamennyi, az adott eseményhez vagy jogsértéshez kötődő esetre vonatkozik.”

30

Leuven Brainstmorming Event on Collective Redress [Leuveni eszmecsere a kollektív jogorvoslatról]

„a kollektív keresetek csökkenthetnék az egy bizonyos eseményhez kapcsolódó, egyedi esetek számát. Különösen az »opt out«-rendszerben igaz az, hogy a vállalatok így igen sok fogyasztói követelést rendezhetnének egyetlen eljárásban. A vállalat egy – az összes érintett fogyasztót képviselő – csoporttal tárgyalhatna, és egyetlen bírósági eljárásra összpontosíthatná erőforrásait, ahelyett, hogy több között osztaná meg azokat. Még amennyiben önkéntes rendezésre nincs is lehetőség, és a bíróság döntése szükséges, nagyobb a jogbiztonság akkor, ha a határozat valamennyi, az adott eseményhez vagy jogsértéshez kötődő esetre vonatkozik.”

(31)  E pontot részletesen tárgyalták a „Róma I és Róma II” szemináriumon, amelyet a portugál elnökség rendezett a német és a szlovén elnökséggel, továbbá az Europäische Rechtsakademie (ERA) [Európai Jogi Akadémia] nevű intézménnyel karöltve, 2007. november 12–13-án.

31

Europäische Rechtsakademie

Európai Jogi Akadémia

(32)  Louis DEGOS és Geoffrey V. MORSON Class System c. cikkében részletes, összehasonlító elemzést nyújt a különböző, alkalmazott szakkifejezésekről és azok jelentéséről az egyes nyelveken, több tagállamot vizsgálva (Los Angeles Lawyer Magazine, 2006. november, 32. oldaltól). Írországban a multi-party litigation (MPL) kifejezést használják. Angliában a group litigation order (GLO) vagy az egyszerűbb group action terminus a bevett; Németországban Gruppenklage-ról, Svédországban grupptalanról vagy collective lawsuitról beszélnek, Portugáliában popular lawsuitot, Magyarországon pedig combined lawsuitot mondanak.

32

Class System

Los Angeles Lawyer Magazine

multi-party litigation

group litigation order

group action

Gruppenklage

grupptalan

collective lawsuit

popular lawsuit

combined lawsuit

(33)  Lásd az Európai Bizottság „Egységes piac a 21. századi Európa számára” című, 2007. november 20-i közleményét – COM (2007) 724 final.

33

(34)  Ide tartoznak többek között a következők:

34

| — | Zöld könyv a fogyasztók igazságszolgáltatáshoz való hozzáféréséről és a fogyasztói viták rendezéséről az egységes piacon (COM(93) 576 final), |
| --- | --- |

—

Zöld könyv a fogyasztók igazságszolgáltatáshoz való hozzáféréséről és a fogyasztói viták rendezéséről az egységes piacon (COM(93) 576 final),

| — | Az Európai Bizottság 1995. május 12-i ajánlása a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó fizetési időszakokról, valamint az ehhez kapcsolódó bizottsági közlemény (HL L 127., 1995.6.10., illetve HL C 144., 1995.6.10.), |
| --- | --- |

—

Az Európai Bizottság 1995. május 12-i ajánlása a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó fizetési időszakokról, valamint az ehhez kapcsolódó bizottsági közlemény (HL L 127., 1995.6.10., illetve HL C 144., 1995.6.10.),

| — | Az Európai Bizottság közleménye: Cselekvési terv a fogyasztók igazságszolgáltatáshoz való hozzáféréséről és fogyasztói viták rendezéséről a belső piacon – 1996. február 14. (COM(96) 13 final), |
| --- | --- |

—

Az Európai Bizottság közleménye: Cselekvési terv a fogyasztók igazságszolgáltatáshoz való hozzáféréséről és fogyasztói viták rendezéséről a belső piacon – 1996. február 14. (COM(96) 13 final),

| — | Az Európai Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: Nagyobb hatékonyság az Unión belüli bírósági ítéletek meghozatalában és végrehajtásában (COM(97) 609 final, HL C 33., 1998.1.31.), |
| --- | --- |

—

Az Európai Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: Nagyobb hatékonyság az Unión belüli bírósági ítéletek meghozatalában és végrehajtásában (COM(97) 609 final, HL C 33., 1998.1.31.),

| — | 1998. május 19-i 98/27/EK irányelv a fogyasztói érdekek védelme érdekében a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárásokról (HL L 166., 1998.6.11.), |
| --- | --- |

—

1998. május 19-i 98/27/EK irányelv a fogyasztói érdekek védelme érdekében a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárásokról (HL L 166., 1998.6.11.),

| — | A Tanács 1346/2000/EK rendelete (2000. május 29.) a fizetésképtelenségi eljárásról (HL L 160., 2000.6.30.). Az EGSZB e tárgyú véleményének előadója Guido Ravoet volt (CESE 79/2001, 2001. január 26., HL C 75., 2000.3.15.), |
| --- | --- |

—

A Tanács 1346/2000/EK rendelete (2000. május 29.) a fizetésképtelenségi eljárásról (HL L 160., 2000.6.30.). Az EGSZB e tárgyú véleményének előadója Guido Ravoet volt (CESE 79/2001, 2001. január 26., HL C 75., 2000.3.15.),

| — | A Tanács 1347/2000/EK rendelete (2000. május 29.) a házassági ügyekben és a házastársaknak a közös gyermekekkel kapcsolatos szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, uo. Az EGSZB e tárgyú véleményének előadója Paolo Braghin volt (CES 940/1999, 1999. október 20., HL C 368., 1999.12.20.), |
| --- | --- |

—

A Tanács 1347/2000/EK rendelete (2000. május 29.) a házassági ügyekben és a házastársaknak a közös gyermekekkel kapcsolatos szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, uo. Az EGSZB e tárgyú véleményének előadója Paolo Braghin volt (CES 940/1999, 1999. október 20., HL C 368., 1999.12.20.),

| — | 2000. május 29-i 1348/2000/EK tanácsi rendelet a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről; uo. Az EGSZB e tárgyú véleményének előadója Bernardo Hernández Bataller volt (CESE 947/1999, 1999. október 21., HL C 368., 1999.12.20.), |
| --- | --- |

—

2000. május 29-i 1348/2000/EK tanácsi rendelet a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről; uo. Az EGSZB e tárgyú véleményének előadója Bernardo Hernández Bataller volt (CESE 947/1999, 1999. október 21., HL C 368., 1999.12.20.),

| — | 2000. június 29-i 2000/35/EK irányelv a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről (HL L 200., 2000.8.8.) |
| --- | --- |

—

2000. június 29-i 2000/35/EK irányelv a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről (HL L 200., 2000.8.8.)

| — | Intézkedési program a polgári és kereskedelmi ügyekben hozott határozatok kölcsönös elismerése elvének végrehajtására (HL C 12., 2001.5.15.), |
| --- | --- |

—

Intézkedési program a polgári és kereskedelmi ügyekben hozott határozatok kölcsönös elismerése elvének végrehajtására (HL C 12., 2001.5.15.),

| — | A Tanács határozata (2001. május 28.) az Európai Igazságügyi Hálózat létrehozásáról polgári és kereskedelmi ügyekben (HL L 174., 2001.6.27.). Az EGSZB e tárgyú véleményének előadója Daniel Retureau volt (CESE 227/2001, 2001. február 28., HL C 139., 2001.5.11.), |
| --- | --- |

—

A Tanács határozata (2001. május 28.) az Európai Igazságügyi Hálózat létrehozásáról polgári és kereskedelmi ügyekben (HL L 174., 2001.6.27.). Az EGSZB e tárgyú véleményének előadója Daniel Retureau volt (CESE 227/2001, 2001. február 28., HL C 139., 2001.5.11.),

| — | A Tanács 1206/2001/EK rendelete (2001. május 28.) a polgári és kereskedelmi ügyekben a bizonyításfelvétel tekintetében történő, a tagállamok bíróságai közötti együttműködéséről (HL L 174., 2001.6.27.). Az EGSZB e tárgyú véleményének előadója Bernardo Hernández Bataller volt (CESE 228/2001, 2001. február 28., HL C 139., 2001.5.11.), |
| --- | --- |

—

A Tanács 1206/2001/EK rendelete (2001. május 28.) a polgári és kereskedelmi ügyekben a bizonyításfelvétel tekintetében történő, a tagállamok bíróságai közötti együttműködéséről (HL L 174., 2001.6.27.). Az EGSZB e tárgyú véleményének előadója Bernardo Hernández Bataller volt (CESE 228/2001, 2001. február 28., HL C 139., 2001.5.11.),

| — | A Tanács 44/2001/EK rendelete (2000. december 22.) a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról (Brüsszel I) (HL L 12., 2001.1.16.). Az EGSZB ezzel kapcsolatos véleményének előadója Henri Malosse volt (CES 233/2000, 2000. március 1., HL C 117., 2000.4.26.), |
| --- | --- |

—

A Tanács 44/2001/EK rendelete (2000. december 22.) a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról (Brüsszel I) (HL L 12., 2001.1.16.). Az EGSZB ezzel kapcsolatos véleményének előadója Henri Malosse volt (CES 233/2000, 2000. március 1., HL C 117., 2000.4.26.),

| — | Zöld könyv a polgári és kereskedelmi jog vitás ügyeinek más úton történő rendezéséről (COM(2002) 196 final, 2002. 04. 19.), |
| --- | --- |

—

Zöld könyv a polgári és kereskedelmi jog vitás ügyeinek más úton történő rendezéséről (COM(2002) 196 final, 2002. 04. 19.),

| — | 2004. április 21-i 805/2004/EK rendelet a nem vitatott követelésekre vonatkozó európai végrehajtható okirat létrehozásáról (HL L 143., 2004.4.30.). Az EGSZB e tárgyú véleményének előadója Guido Ravoet volt (CESE 1348/2002, 2002. december 11., HL C 85., 2003.4.8.), |
| --- | --- |

—

2004. április 21-i 805/2004/EK rendelet a nem vitatott követelésekre vonatkozó európai végrehajtható okirat létrehozásáról (HL L 143., 2004.4.30.). Az EGSZB e tárgyú véleményének előadója Guido Ravoet volt (CESE 1348/2002, 2002. december 11., HL C 85., 2003.4.8.),

| — | Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre kis értékű követelések esetén alkalmazható európai eljárás bevezetéséről (COM(2005) 87 final, 2005.3.15.) Az EGSZB e tárgyú véleményének előadója Jorge Pegado Liz volt (CESE 243/2006, 2006.2.14.), |
| --- | --- |

—

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre kis értékű követelések esetén alkalmazható európai eljárás bevezetéséről (COM(2005) 87 final, 2005.3.15.) Az EGSZB e tárgyú véleményének előadója Jorge Pegado Liz volt (CESE 243/2006, 2006.2.14.),

| — | Zöld könyv az ítélet-végrehajtás hatékonyságának javításáról az Európai Unióban: bankszámlák letiltása (COM(2006) 618 final). Az EGSZB e tárgyú véleményének előadója Jorge Pegado Liz volt (CESE 1237/2007, 2007. szeptember 26.), |
| --- | --- |

—

Zöld könyv az ítélet-végrehajtás hatékonyságának javításáról az Európai Unióban: bankszámlák letiltása (COM(2006) 618 final). Az EGSZB e tárgyú véleményének előadója Jorge Pegado Liz volt (CESE 1237/2007, 2007. szeptember 26.),

| — | 1896/2006/EK rendelet (2006. december 12.) az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról (HL L 399., 2006.12.30.) (COM(2004) 173 final, 2004.3.19.). Az EGSZB e tárgyú véleményének előadója Jorge Pegado Liz volt (CESE 133/2005, 2005. február 22.). |
| --- | --- |

—

1896/2006/EK rendelet (2006. december 12.) az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról (HL L 399., 2006.12.30.) (COM(2004) 173 final, 2004.3.19.). Az EGSZB e tárgyú véleményének előadója Jorge Pegado Liz volt (CESE 133/2005, 2005. február 22.).

(35)  Jó példa a Québecben létező kollektív jogorvoslati segélyalap, amelyet a kollektív jogorvoslat fejlődéséhez elengedhetetlennek tartanak. Az alapot az azon kérelmezők számára megelőlegezett összegek visszatérítéséből finanszírozzák, akik megnyerték csoportos kereseti eljárásukat, valamint a csoport tagjai által nem igényelt kártérítési maradványösszegekből. A csoportos keresetben résztvevő kérelmezőnek csupán azt kell elérnie, hogy a bíró – igazolások alapján – a per megindításához kiadott összeg megtérítéséről rendelkezzen.

35

---

MELLÉKLET

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményéhez

A következő módosító indítványokat, amelyeknél a támogató szavazatok száma az összes leadott szavazat legalább egynegyede volt, a vita során elutasították:

1.   7.2.2.2.4. pont

„Ezenkívül valódi visszatartó hatással jár a felelős félre, mivel kénytelen valamennyi károsultat kártalanítani, és esetlegesen visszaszolgáltatni a törvénytelen gyakorlatból jogtalanul húzott hasznot.”

Indokolás

Lásd a 7.6.3. ponthoz fűzött indoklást.

A szavazás eredménye:

Mellette: 104 Ellene: 114 Tartózkodott: 13

2.   7.6.1. pont

Törlendő:

„A csoportos kereseti rendszernek idővel önfinanszírozóvá kell válnia.”

Indokolás

A jogorvoslathoz való hozzáférés a hatóságok felelősségi körébe tartozik, nem függhet a korábbi keresetek sikerétől, és a későbbi eljárásokhoz sincs köze (lásd még a 7.6.3. ponthoz fűzött indoklást).

A szavazás eredménye:

Mellette: 107 Ellene: 116 Tartózkodott: 10

3.   7.6.3. pont

A pont helyett a következő szöveg illesztendő be:

„A rendszer finanszírozásának egyik eszköze egy ún. kollektív jogorvoslati segélyalap létrehozása lenne, amelyet az elítélt vállalkozások által jogtalanul szerzett, és azoktól összegyűjtött, a bíró által az eljárásban meghatározott hasznokból fedeznének, am
  ennyiben azokat nem követelik a közvetlenül sértett és azonosított személyek.
  A hatóságok feladatkörébe tartozik a jogorvoslathoz való hozzáférés biztosítása, például azáltal, hogy a fogyasztói jogok megsértéséért kiszabott büntetések összegét kollektív keresetek finanszírozására fordítják”.

Indokolás

A szövegben eredetileg szereplő megoldás a fogyasztók által elszenvedett sérelmek orvoslását veszi célba mindenfajta „büntető célú kártérítés” mellőzésével. Ez az USA joggyakorlatából kölcsönzött elgondolás össze nem illő módon vegyíti a polgárok és a büntetőjog érdekeit. Az a tény, hogy kártalanítani kell a megkárosított fogyasztókat, a felelős számára súlyos elrettentő erővel bír, a sértettek számára pedig káruk teljes megtérítését jelenti.

Annak a kérdésnek a megválaszolása pedig, hogy jogsértésből vagy csalásból eredően keletkezett-e haszon, a hatóságok által gyakorolt szankciók körébe tartozik. A hatóságok az effajta büntetésekből befolyt összegeket a kollektív keresetek lefolytatásának támogatására fordíthatják. A jogorvoslathoz való hozzáférés biztosítása ugyanis a demokratikus ellenőrzés alatt álló közigazgatási szervek feladata, nem pedig a magánjog hatálya alá tartozó személyeké és szervezeteké.

Mivel a kártérítés összege a sértett fogyasztóknak jár, nem helyénvaló mesterségesen összekapcsolni egy adott jogi eset maradványát későbbi esetekhez tartozó jogorvoslatokkal, különösen akkor nem, ha a cél már nem az, hogy a sértett fogyasztók megkapják a sérelmezett ügyben nekik járó jogos kártérítést.

A szavazás eredménye:

Mellette: 104 Ellene: 106 Tartózkodott: 18

---

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/20

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak: Közösségi fogyasztóügyi politikai stratégia 2007–2013 – A fogyasztók pozíciójának erősítése, jólétük növelése, és hatékony védelmük

COM(2007) 99 final

(2008/C 162/02)

2007. március 13-án az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak: Közösségi fogyasztóügyi politikai stratégia 2007–2013 – A fogyasztók pozíciójának erősítése, jólétük növelése, és hatékony védelmük

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció 2008. január 31-én elfogadta véleményét. (Előadó: Anna Maria DARMANIN.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. február 13–14-én tartott 442. plenáris ülésén (a 2008. február 13-i ülésnapon) 148 szavazattal, 5 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB kedvezően fogadja a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó stratégiát, amely – véleménye szerint – ígéretes előrelépés a fogyasztóvédelmi stratégia terén. Az EGSZB elismeri, hogy az Európai Bizottság terve ambiciózus – habár helyenként homályos –, és úgy gondolja, hogy a célok a megadott időn belül megvalósulnak. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB kedvezően fogadja a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó stratégiát, amely – véleménye szerint – ígéretes előrelépés a fogyasztóvédelmi stratégia terén. Az EGSZB elismeri, hogy az Európai Bizottság terve ambiciózus – habár helyenként homályos –, és úgy gondolja, hogy a célok a megadott időn belül megvalósulnak.

| 1.1.1 | Az EGSZB ugyanakkor úgy véli, hogy a fogyasztóvédelmi stratégiai programra szánt évi átlagosan 22,7 millió eurós költségvetés sajnos nem elegendő a stratégiában vázolt intézkedések megvalósítására. A stratégiában bemutatott törekvések egyértelműen nincsenek összhangban a megvalósításukra szánt forrásokkal. |
| --- | --- |

1.1.1

Az EGSZB ugyanakkor úgy véli, hogy a fogyasztóvédelmi stratégiai programra szánt évi átlagosan 22,7 millió eurós költségvetés sajnos nem elegendő a stratégiában vázolt intézkedések megvalósítására. A stratégiában bemutatott törekvések egyértelműen nincsenek összhangban a megvalósításukra szánt forrásokkal.

| 1.2 | Az EGSZB megjegyzi, hogy habár a stratégia előremutató és ambiciózus, a fogyasztóügy terén eddig tett lépések a valóságban csalódást okoztak, következésképpen nem sok jóra engednek következtetni jelen stratégia sikerére nézve. A törekvések sikeres megvalósításához dinamikus programot kell kidolgozni a közeljövőre. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB megjegyzi, hogy habár a stratégia előremutató és ambiciózus, a fogyasztóügy terén eddig tett lépések a valóságban csalódást okoztak, következésképpen nem sok jóra engednek következtetni jelen stratégia sikerére nézve. A törekvések sikeres megvalósításához dinamikus programot kell kidolgozni a közeljövőre.

| 1.3 | Az EGSZB megjegyzi továbbá, hogy a fogyasztóvédelem terén kulcsszerepet játszik a jogalkotás. A jogalkotás azonban nem rugalmas, és a tisztességes piac igen fontos lehet a fogyasztók és beszállítók számára. Ha a piac nem működik jól, nélkülözhetetlen a jogalkotás. Az EGSZB annak biztosítására kéri az Európai Bizottságot, hogy – ahol szükséges – valóban átültessék és figyelemmel kísérjék a jogszabályokat. Fontos továbbá, hogy a jogszabályok semmilyen módon ne csorbítsák a tagállamokban már meglévő fogyasztóvédelmet. Ebből a szempontból alkalmas eszközként jelenik meg a piac jobb nyomon követése. Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa az alapos makro- és mikropiaci vizsgálatok elvégzését. A jogszabályokat alkalmazni, és folyamatosan értékelni kell. Alapvető továbbá, hogy a jogszabályok egyszerűek és érthetőek legyenek – különös tekintettel arra, hogy a belső piaci szereplők általában kkv-k. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB megjegyzi továbbá, hogy a fogyasztóvédelem terén kulcsszerepet játszik a jogalkotás. A jogalkotás azonban nem rugalmas, és a tisztességes piac igen fontos lehet a fogyasztók és beszállítók számára. Ha a piac nem működik jól, nélkülözhetetlen a jogalkotás. Az EGSZB annak biztosítására kéri az Európai Bizottságot, hogy – ahol szükséges – valóban átültessék és figyelemmel kísérjék a jogszabályokat. Fontos továbbá, hogy a jogszabályok semmilyen módon ne csorbítsák a tagállamokban már meglévő fogyasztóvédelmet. Ebből a szempontból alkalmas eszközként jelenik meg a piac jobb nyomon követése. Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa az alapos makro- és mikropiaci vizsgálatok elvégzését. A jogszabályokat alkalmazni, és folyamatosan értékelni kell. Alapvető továbbá, hogy a jogszabályok egyszerűek és érthetőek legyenek – különös tekintettel arra, hogy a belső piaci szereplők általában kkv-k.

| 1.3.1 | Ajánljuk, hogy a fogyasztóügyi politikai program ne csak a fogyasztói jogok védelmének alkalmazását és értékelését biztosítsa, hanem a tagállamokban elősegítse az üzleti ágazat és a fogyasztóvédelmi szervezetek közötti együttműködést és koordinációt. Hiszen a jogalkotás és ennek alkalmazása mellett a fogyasztói jogokat az védi legjobban, ha ez a két szektor együttműködik a közös cél érdekében. |
| --- | --- |

1.3.1

Ajánljuk, hogy a fogyasztóügyi politikai program ne csak a fogyasztói jogok védelmének alkalmazását és értékelését biztosítsa, hanem a tagállamokban elősegítse az üzleti ágazat és a fogyasztóvédelmi szervezetek közötti együttműködést és koordinációt. Hiszen a jogalkotás és ennek alkalmazása mellett a fogyasztói jogokat az védi legjobban, ha ez a két szektor együttműködik a közös cél érdekében.

| 1.4 | A fogyasztók és a kiskereskedők/szolgáltatók felvilágosítása a jogszabályok megfigyelésének és ismeretének kulcseleme, de a felelősségteljes és fenntartható fogyasztás és termelés szempontjából is alapvető. |
| --- | --- |

1.4

A fogyasztók és a kiskereskedők/szolgáltatók felvilágosítása a jogszabályok megfigyelésének és ismeretének kulcseleme, de a felelősségteljes és fenntartható fogyasztás és termelés szempontjából is alapvető.

| 1.5 | Az EGSZB fontosnak tartja, hogy a 2007–2013 közötti időszakban szembenézzünk a következő kihívásokkal:






  — | a termékek és szolgáltatások tisztességes eladásösztönzését és felelősségteljes fogyasztását elősegítő különböző technológiák fokozott alkalmazása – az e-kereskedelem az áruk és szolgáltatások vásárlásának egyre fontosabb eszköze. A jelenlegi jogszabályi keret mégsem gondoskodik a fogyasztók védelméről, mivel ezen a téren az e-kereskedelem gyorsabban fejlődik, mint a fogyasztóvédelem, |
| --- | --- | --- |

1.5

Az EGSZB fontosnak tartja, hogy a 2007–2013 közötti időszakban szembenézzünk a következő kihívásokkal:

—

a termékek és szolgáltatások tisztességes eladásösztönzését és felelősségteljes fogyasztását elősegítő különböző technológiák fokozott alkalmazása – az e-kereskedelem az áruk és szolgáltatások vásárlásának egyre fontosabb eszköze. A jelenlegi jogszabályi keret mégsem gondoskodik a fogyasztók védelméről, mivel ezen a téren az e-kereskedelem gyorsabban fejlődik, mint a fogyasztóvédelem,

| — | a jogalkotás tényleges alkalmazása (ahol szükséges) – a tagállami törvényhozásban és ennek alkalmazásában különbségek vannak az EU egyes országai között. Azokat a tagállamokat, amelyekben az alkalmazás mértéke kisebb, a „jobban teljesítő” tagállamok szintjére kell emelni, |
| --- | --- |

—

a jogalkotás tényleges alkalmazása (ahol szükséges) – a tagállami törvényhozásban és ennek alkalmazásában különbségek vannak az EU egyes országai között. Azokat a tagállamokat, amelyekben az alkalmazás mértéke kisebb, a „jobban teljesítő” tagállamok szintjére kell emelni,

| — | fogyasztói jogorvoslat (kollektív és egyéni) – fontos, hogy egyszerű és hatékony jogorvoslat álljon a fogyasztók rendelkezésére mind hazájukban, mind a határon túl. Továbbá EU-szerte harmonizálni kellene a kollektív jogorvoslatot olyan módon, hogy egyéni fogyasztói csoportok és vállalati fogyasztók (különösen a kkv-k) is igénybe vehessék, |
| --- | --- |

—

fogyasztói jogorvoslat (kollektív és egyéni) – fontos, hogy egyszerű és hatékony jogorvoslat álljon a fogyasztók rendelkezésére mind hazájukban, mind a határon túl. Továbbá EU-szerte harmonizálni kellene a kollektív jogorvoslatot olyan módon, hogy egyéni fogyasztói csoportok és vállalati fogyasztók (különösen a kkv-k) is igénybe vehessék,

| — | a fogyasztói jogok védelme a nemzetközi piacokon, |
| --- | --- |

—

a fogyasztói jogok védelme a nemzetközi piacokon,

| — | a fogyasztóvédelem figyelembevétele az uniós politika és jogalkotás minden területén, végül |
| --- | --- |

—

a fogyasztóvédelem figyelembevétele az uniós politika és jogalkotás minden területén, végül

| — | egyes olyan piaci ágazatok szigorú felügyelete, amelyekben a fogyasztóvédelem elengedhetetlen. |
| --- | --- |

—

egyes olyan piaci ágazatok szigorú felügyelete, amelyekben a fogyasztóvédelem elengedhetetlen.

2.   Az európai bizottsági közlemény lényegi tartalma

| 2.1 | A stratégia kiemeli az elkövetkező időszak főbb kihívásait. A kihívások lényegében arról szólnak, hogy hogyan lehet biztosítani a kiskereskedelmi és szolgáltatási piac fejlődését és növekedését a fogyasztók pozíciójának egyidejű erősítése mellett. A fogyasztói jogok erősödése azonban egyrészt oda is vezethet, hogy nagyobb lesz a különbség a megfelelő tájékozottsággal és eszközökkel rendelkező fogyasztók és a védelemre szoruló fogyasztói csoportok között, másrészt nem jelenti feltétlenül azt, hogy a fogyasztók jóléti szintje valóban elérte a maximumot. Alapvető tehát, hogy a fogyasztók bizalma ne rendüljön meg. Egy másik kihívás azzal függ össze, hogy a vállalkozások, különösen a kkv-k mennyiben képesek alkalmazkodni a technológiai haladáshoz, amely megváltoztatja termékeik/szolgáltatásaik értékesítési módját, és inkább az e-kereskedelemre és a fogyasztóra szabott szolgáltatásokra támaszkodik. |
| --- | --- |

2.1

A stratégia kiemeli az elkövetkező időszak főbb kihívásait. A kihívások lényegében arról szólnak, hogy hogyan lehet biztosítani a kiskereskedelmi és szolgáltatási piac fejlődését és növekedését a fogyasztók pozíciójának egyidejű erősítése mellett. A fogyasztói jogok erősödése azonban egyrészt oda is vezethet, hogy nagyobb lesz a különbség a megfelelő tájékozottsággal és eszközökkel rendelkező fogyasztók és a védelemre szoruló fogyasztói csoportok között, másrészt nem jelenti feltétlenül azt, hogy a fogyasztók jóléti szintje valóban elérte a maximumot. Alapvető tehát, hogy a fogyasztók bizalma ne rendüljön meg. Egy másik kihívás azzal függ össze, hogy a vállalkozások, különösen a kkv-k mennyiben képesek alkalmazkodni a technológiai haladáshoz, amely megváltoztatja termékeik/szolgáltatásaik értékesítési módját, és inkább az e-kereskedelemre és a fogyasztóra szabott szolgáltatásokra támaszkodik.

| 2.2 | A stratégiában kifejtett, 2013-ra megvalósítandó célkitűzések a következők:






  — | az uniós fogyasztók pozíciójának erősítése, mivel a stratégia ezt tekinti a legfontosabb tényezőnek ahhoz, hogy – tisztességes és megfelelő tájékoztatásra, tisztességes szerződésekre és jogorvoslatra alapozva – biztosítani lehessen a fogyasztók jólétét a versenyképesség egyidejű serkentése mellett, |
| --- | --- | --- |

2.2

A stratégiában kifejtett, 2013-ra megvalósítandó célkitűzések a következők:

—

az uniós fogyasztók pozíciójának erősítése, mivel a stratégia ezt tekinti a legfontosabb tényezőnek ahhoz, hogy – tisztességes és megfelelő tájékoztatásra, tisztességes szerződésekre és jogorvoslatra alapozva – biztosítani lehessen a fogyasztók jólétét a versenyképesség egyidejű serkentése mellett,

| — | a fogyasztók jólétének fokozása az ár, választék, minőség, megfizethetőség és biztonság szempontjából, |
| --- | --- |

—

a fogyasztók jólétének fokozása az ár, választék, minőség, megfizethetőség és biztonság szempontjából,

| — | a fogyasztók hatékony védelme a súlyos kockázatokkal, köztük különösen azokkal szemben, amelyekkel egyénileg nem lehet közvetlenül megbirkózni. |
| --- | --- |

—

a fogyasztók hatékony védelme a súlyos kockázatokkal, köztük különösen azokkal szemben, amelyekkel egyénileg nem lehet közvetlenül megbirkózni.

Ezeket a célokat a dokumentum a belső piaci gazdasági fejlődés alapelemeinek tekinti.

| 2.3 | A célokat az EU fogyasztóügyi politikájára irányuló források segítségével kell elérni, amelyeket olyan jogi keretnek megfelelően kell odaítélni, hogy a végrehajtás, együttműködés, tájékoztatás, felvilágosítás és jogorvoslat révén biztosítva legyen a fogyasztóvédelem és a jogszabályok eredményesebb alkalmazása. |
| --- | --- |

2.3

A célokat az EU fogyasztóügyi politikájára irányuló források segítségével kell elérni, amelyeket olyan jogi keretnek megfelelően kell odaítélni, hogy a végrehajtás, együttműködés, tájékoztatás, felvilágosítás és jogorvoslat révén biztosítva legyen a fogyasztóvédelem és a jogszabályok eredményesebb alkalmazása.

| 2.4 | A felsorolt prioritások ennélfogva a következő területeket fogják át:






  — | a fogyasztói piacok és a nemzeti fogyasztóügyi politikák jobb nyomon követése, |
| --- | --- | --- |

2.4

A felsorolt prioritások ennélfogva a következő területeket fogják át:

—

a fogyasztói piacok és a nemzeti fogyasztóügyi politikák jobb nyomon követése,

| — | jobb fogyasztóvédelmi szabályozás, |
| --- | --- |

—

jobb fogyasztóvédelmi szabályozás,

| — | jobb jogalkalmazás és jogorvoslat, |
| --- | --- |

—

jobb jogalkalmazás és jogorvoslat,

| — | jobban tájékozott és felvilágosított fogyasztók, |
| --- | --- |

—

jobban tájékozott és felvilágosított fogyasztók,

| — | a fogyasztónak a közösségi szakpolitikák és jogszabályok középpontjába helyezése. |
| --- | --- |

—

a fogyasztónak a közösségi szakpolitikák és jogszabályok középpontjába helyezése.

A stratégia az egyes prioritásokhoz számos intézkedést javasol. Ezekről az EGSZB a Részletes megjegyzések (4. pont) keretében mond véleményt.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1 | Az EGSZB üdvözli a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó fogyasztóügyi stratégiát, és különösen támogatja a stratégiában egyértelműen kifejtett elképzelést, amely szerint a fogyasztók bizalma és a fogyasztóvédelem az egészséges és virágzó belső piac központi eleme. Ugyanakkor figyelmet kell fordítani az önszabályozás, együttszabályozás és a magatartási kódexek kidolgozása terén az EU-ban sikerrel alkalmazott megoldásokra is. |
| --- | --- |

3.1

Az EGSZB üdvözli a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó fogyasztóügyi stratégiát, és különösen támogatja a stratégiában egyértelműen kifejtett elképzelést, amely szerint a fogyasztók bizalma és a fogyasztóvédelem az egészséges és virágzó belső piac központi eleme. Ugyanakkor figyelmet kell fordítani az önszabályozás, együttszabályozás és a magatartási kódexek kidolgozása terén az EU-ban sikerrel alkalmazott megoldásokra is.

| 3.1.1 | Az EGSZB szerint azonban a fogyasztóügyi politika nem korlátozódik a belső piac megvalósítására. Ellenkezőleg – ahogy az Egységes piac a 21. századi Európa számára című európai bizottsági dokumentum (COM(2007) 724 final) is helyesen megállapítja –, éppen a belső piac az, amelynek feladatául a fogyasztói érdekek kielégítését és szolgálatát ki kell tűzni. |
| --- | --- |

3.1.1

Az EGSZB szerint azonban a fogyasztóügyi politika nem korlátozódik a belső piac megvalósítására. Ellenkezőleg – ahogy az Egységes piac a 21. századi Európa számára című európai bizottsági dokumentum (COM(2007) 724 final) is helyesen megállapítja –, éppen a belső piac az, amelynek feladatául a fogyasztói érdekek kielégítését és szolgálatát ki kell tűzni.

| 3.1.2 | Az EGSZB szerint az Európai Bizottság politikáit úgy kell kialakítani, hogy segítsék a piacok átláthatóságát és a belső piac megerősítését, és hogy a fogyasztóügyi politika a hatékony piacok javára váljon, hozzájáruljon a gazdasági növekedéshez és a foglalkoztatáshoz, és fokozza a fogyasztók jólétét. |
| --- | --- |

3.1.2

Az EGSZB szerint az Európai Bizottság politikáit úgy kell kialakítani, hogy segítsék a piacok átláthatóságát és a belső piac megerősítését, és hogy a fogyasztóügyi politika a hatékony piacok javára váljon, hozzájáruljon a gazdasági növekedéshez és a foglalkoztatáshoz, és fokozza a fogyasztók jólétét.

| 3.2 | Az Európai Bizottság által megnevezett belső piaci kihívások valódi kihívások, amelyeket kezelni kell, és amelyekkel a stratégia valóban foglalkozik is. Az EGSZB szerint azonban az Európai Bizottságnak a piac kihívásai mellett két másik kihívással is szembe kell néznie: a tagállami intézkedések valódi harmonizációjával és azzal, hogy a fogyasztók jólétét az Európai Bizottság egyes főigazgatóságai (DG) központi célnak tekintsék. |
| --- | --- |

3.2

Az Európai Bizottság által megnevezett belső piaci kihívások valódi kihívások, amelyeket kezelni kell, és amelyekkel a stratégia valóban foglalkozik is. Az EGSZB szerint azonban az Európai Bizottságnak a piac kihívásai mellett két másik kihívással is szembe kell néznie: a tagállami intézkedések valódi harmonizációjával és azzal, hogy a fogyasztók jólétét az Európai Bizottság egyes főigazgatóságai (DG) központi célnak tekintsék.

| 3.3 | Az EGSZB úgy véli, hogy a 2007 és 2013 közötti stratégiáról szóló új európai bizottsági közlemény igen fontos és ígéretes előrelépés, és sokkal jobban kidolgozott, mint az előző közösségi egészségügyi és fogyasztóvédelmi stratégia (COM(2005) 115 final), amelynek tárgyában az EGSZB szintén dolgozott ki véleményt (1). |
| --- | --- |

3.3

Az EGSZB úgy véli, hogy a 2007 és 2013 közötti stratégiáról szóló új európai bizottsági közlemény igen fontos és ígéretes előrelépés, és sokkal jobban kidolgozott, mint az előző közösségi egészségügyi és fogyasztóvédelmi stratégia (COM(2005) 115 final), amelynek tárgyában az EGSZB szintén dolgozott ki véleményt (1).

| 3.4 | Az EGSZB aggodalmát fejezi ki azon ellentmondások miatt, amelyek jelen javaslat és egyéb, közösségi szinten már jóváhagyott intézkedések között jelentkezhetnek. Gondoskodni kell róla, hogy az operatív célok összhangban legyenek a fogyasztóvédelmi politikával foglalkozó közösségi cselekvési program (2007–2013) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozattal (2). |
| --- | --- |

3.4

Az EGSZB aggodalmát fejezi ki azon ellentmondások miatt, amelyek jelen javaslat és egyéb, közösségi szinten már jóváhagyott intézkedések között jelentkezhetnek. Gondoskodni kell róla, hogy az operatív célok összhangban legyenek a fogyasztóvédelmi politikával foglalkozó közösségi cselekvési program (2007–2013) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozattal (2).

| 3.5 | Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottság által említett célkitűzéseket – habár túlságosan ambiciózusak, olykor homályosak és nem túl pontosak – el lehet érni a megadott időn belül, és hogy a célok többsége megfelel a belső piac és a fogyasztók elvárásainak. |
| --- | --- |

3.5

Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottság által említett célkitűzéseket – habár túlságosan ambiciózusak, olykor homályosak és nem túl pontosak – el lehet érni a megadott időn belül, és hogy a célok többsége megfelel a belső piac és a fogyasztók elvárásainak.

| 3.6 | Habár az Európai Bizottság már számos kezdeményezést indított a fogyasztóügyi politika célkitűzéseinek elérése érdekében – ilyen például a fogyasztóvédelmi joganyag átvilágításáról szóló zöld könyv –, az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy mihamarabb végezze el az idevonatkozó irányelvek felülvizsgálatát. A nemrégiben megjelent közlemények a távértékesítési irányelv végrehajtásáról (COM(2006) 514 final, 2006. szeptember 21.), a jótállásról és a gyártó közvetlen felelősségéről (COM(2007) 210 final) és az időmegosztásos ingatlanhasználati konstrukciókról szóló irányelvet módosító 2007-es irányelvek végrehajtásáról az EGSZB szerint csalódást okoznak, mivel e javaslatok csak részben oldják meg azokat a gondokat, amelyekkel a szóban forgó szolgáltatások küzdenek. Ráadásul nem felelnek meg a fogyasztóügyi politikai stratégiában kitűzött céloknak. |
| --- | --- |

3.6

Habár az Európai Bizottság már számos kezdeményezést indított a fogyasztóügyi politika célkitűzéseinek elérése érdekében – ilyen például a fogyasztóvédelmi joganyag átvilágításáról szóló zöld könyv –, az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy mihamarabb végezze el az idevonatkozó irányelvek felülvizsgálatát. A nemrégiben megjelent közlemények a távértékesítési irányelv végrehajtásáról (COM(2006) 514 final, 2006. szeptember 21.), a jótállásról és a gyártó közvetlen felelősségéről (COM(2007) 210 final) és az időmegosztásos ingatlanhasználati konstrukciókról szóló irányelvet módosító 2007-es irányelvek végrehajtásáról az EGSZB szerint csalódást okoznak, mivel e javaslatok csak részben oldják meg azokat a gondokat, amelyekkel a szóban forgó szolgáltatások küzdenek. Ráadásul nem felelnek meg a fogyasztóügyi politikai stratégiában kitűzött céloknak.

| 3.6.1 | Az EGSZB várakozással tekint a fogyasztók szerződéses jogairól szóló – A Bizottság 2008-ra szóló jogalkotási és munkaprogramjában (COM(2007)640 final) említett – európai bizottsági keretirányelv-javaslat elé, és elfogadása után kész véleményt kidolgozni a témában, mindenekelőtt arról, hogy mennyiben teljesültek a közösségi joganyag egyszerűsítése érdekében meghatározott elvek. |
| --- | --- |

3.6.1

Az EGSZB várakozással tekint a fogyasztók szerződéses jogairól szóló – A Bizottság 2008-ra szóló jogalkotási és munkaprogramjában (COM(2007)640 final) említett – európai bizottsági keretirányelv-javaslat elé, és elfogadása után kész véleményt kidolgozni a témában, mindenekelőtt arról, hogy mennyiben teljesültek a közösségi joganyag egyszerűsítése érdekében meghatározott elvek.

| 3.7 | Az EGSZB bizonyos feltételekkel és egyes specifikus célok érdekében kész támogatni a fogyasztóvédelmi joganyag teljes harmonizációját, ha a fő célkitűzés a belső piac megvalósítása. Fontos azonban, hogy ez a megközelítés ne csorbítsa a már meglévő jogokat, inkább erősítse a fogyasztók pozícióját az egyes tagállamokban, és ösztönözze a határokon átnyúló értékesítést, hogy mind a fogyasztók, mind a kiskereskedők/szolgáltatók jól járjanak. A harmonizáció nem csupán a megfelelő fogyasztóvédelmet biztosítani köteles tagállamok feladata kell, hogy legyen: európai szinten is foglalkozni kell vele, valódi piaci integrációra törekedve. |
| --- | --- |

3.7

Az EGSZB bizonyos feltételekkel és egyes specifikus célok érdekében kész támogatni a fogyasztóvédelmi joganyag teljes harmonizációját, ha a fő célkitűzés a belső piac megvalósítása. Fontos azonban, hogy ez a megközelítés ne csorbítsa a már meglévő jogokat, inkább erősítse a fogyasztók pozícióját az egyes tagállamokban, és ösztönözze a határokon átnyúló értékesítést, hogy mind a fogyasztók, mind a kiskereskedők/szolgáltatók jól járjanak. A harmonizáció nem csupán a megfelelő fogyasztóvédelmet biztosítani köteles tagállamok feladata kell, hogy legyen: európai szinten is foglalkozni kell vele, valódi piaci integrációra törekedve.

| 3.8 | Az EGSZB üdvözli a fogyasztóügyi stratégia elsődlegesnek tartott területeire vonatkozó intézkedéseket. Mindenekelőtt reméli, hogy az intézkedéseket meg is valósítják. Úgy véli, hogy a Fogyasztóvédelmi Főigazgatóság pénzügyi eszközei és humánerőforrása a valóságban korlátozott. Ez a Főigazgatóság számára tovább nehezíti célkitűzései elérését. A fogyasztóvédelmi stratégiai programra szánt évi átlagosan 22,7 millió eurós költségvetés ráadásul sajnos nem elegendő az intézkedések megvalósítására. |
| --- | --- |

3.8

Az EGSZB üdvözli a fogyasztóügyi stratégia elsődlegesnek tartott területeire vonatkozó intézkedéseket. Mindenekelőtt reméli, hogy az intézkedéseket meg is valósítják. Úgy véli, hogy a Fogyasztóvédelmi Főigazgatóság pénzügyi eszközei és humánerőforrása a valóságban korlátozott. Ez a Főigazgatóság számára tovább nehezíti célkitűzései elérését. A fogyasztóvédelmi stratégiai programra szánt évi átlagosan 22,7 millió eurós költségvetés ráadásul sajnos nem elegendő az intézkedések megvalósítására.

| 3.8.1 | A korábbi program tapasztalata azt mutatta, hogy számos tervet nem sikerült megvalósítani – éppen a személyzet szűkössége miatt. Ráadásul a kevésbé ambiciózus tervek ellenére az éves költségvetés átlagosan nagyobb volt, mint most. |
| --- | --- |

3.8.1

A korábbi program tapasztalata azt mutatta, hogy számos tervet nem sikerült megvalósítani – éppen a személyzet szűkössége miatt. Ráadásul a kevésbé ambiciózus tervek ellenére az éves költségvetés átlagosan nagyobb volt, mint most.

4.   Részletes megjegyzések

| 4.1 | A piac jobb nyomon követése. Az EGSZB elismeri, hogy jobb piaci információkra van szükség, ezért lényegében támogatja a szóban forgó prioritás terén javasolt intézkedéseket. Határozottan sürgeti azonban az Európai Bizottságot, hogy keressen olyan innovatív módszereket, amelyek segítségével valósághűen fel lehet mérni a fogyasztók tapasztalatait és észrevételeit. Hasznos lenne emellett, ha az Európai Bizottság esetleg – konkrét eseteket és ezek megoldását elemezve – makroszintű megközelítésből is vizsgálná a tagállami fogyasztói tapasztalatokat. Az EGSZB fontosnak tartja továbbá, hogy a piaci információk gyűjtése ne jelentsen fáradságos többletterhet az egyes vállalatok, különösen a kkv-k számára. |
| --- | --- |

4.1

A piac jobb nyomon követése. Az EGSZB elismeri, hogy jobb piaci információkra van szükség, ezért lényegében támogatja a szóban forgó prioritás terén javasolt intézkedéseket. Határozottan sürgeti azonban az Európai Bizottságot, hogy keressen olyan innovatív módszereket, amelyek segítségével valósághűen fel lehet mérni a fogyasztók tapasztalatait és észrevételeit. Hasznos lenne emellett, ha az Európai Bizottság esetleg – konkrét eseteket és ezek megoldását elemezve – makroszintű megközelítésből is vizsgálná a tagállami fogyasztói tapasztalatokat. Az EGSZB fontosnak tartja továbbá, hogy a piaci információk gyűjtése ne jelentsen fáradságos többletterhet az egyes vállalatok, különösen a kkv-k számára.

| 4.2 | Jobb fogyasztóvédelmi szabályozás. E prioritás keretében az intézkedések célja, hogy alaposan megvizsgálják az e-kereskedelem és a digitális világ fogyasztói jogokra gyakorolt hatásait, és ennek alapján pontosan meghatározzák a digitális környezetre vonatkozó kötelezettségeket és jogokat. Emellett olyan intézkedéseket kell kidolgozni, amelyek segítségével elkerülhető, hogy bizonyos fogyasztói csoportok a digitális szakadék miatt ne vehessenek igénybe egy adott szolgáltatást. Ez ugyanis egy újabb olyan fogyasztói csoport létrejöttét eredményezné, amely védelemre szorul. |
| --- | --- |

4.2

Jobb fogyasztóvédelmi szabályozás. E prioritás keretében az intézkedések célja, hogy alaposan megvizsgálják az e-kereskedelem és a digitális világ fogyasztói jogokra gyakorolt hatásait, és ennek alapján pontosan meghatározzák a digitális környezetre vonatkozó kötelezettségeket és jogokat. Emellett olyan intézkedéseket kell kidolgozni, amelyek segítségével elkerülhető, hogy bizonyos fogyasztói csoportok a digitális szakadék miatt ne vehessenek igénybe egy adott szolgáltatást. Ez ugyanis egy újabb olyan fogyasztói csoport létrejöttét eredményezné, amely védelemre szorul.

| 4.3 | Jobb jogalkalmazás és jogorvoslat. Annak érdekében, hogy valóban teljesüljenek a fogyasztóügyi politika célkitűzései, mindenképpen szükség van a jogalkalmazásra, de a tagállamok és az Európai Bizottság közötti szorosabb együttműködésre is. Az EGSZB üdvözli és támogatja a kollektív jogorvoslatra irányuló európai bizottsági javaslatokat. A jogorvoslat e típusa szavatolja, hogy azokra a fogyasztói problémákra is figyelem fordul, amelyeket nem lehet egyéni szinten kezelni. |
| --- | --- |

4.3

Jobb jogalkalmazás és jogorvoslat. Annak érdekében, hogy valóban teljesüljenek a fogyasztóügyi politika célkitűzései, mindenképpen szükség van a jogalkalmazásra, de a tagállamok és az Európai Bizottság közötti szorosabb együttműködésre is. Az EGSZB üdvözli és támogatja a kollektív jogorvoslatra irányuló európai bizottsági javaslatokat. A jogorvoslat e típusa szavatolja, hogy azokra a fogyasztói problémákra is figyelem fordul, amelyeket nem lehet egyéni szinten kezelni.

| 4.4 | Tájékozott és felvilágosított fogyasztók. Az EGSZB szilárd meggyőződése, hogy a felvilágosítás és a tájékoztatás a fogyasztóvédelem alapvetően fontos eleme. Az Európai Fogyasztói Központok hálózatának létrehozása (ECC-Net) komoly előrelépést jelent a fogyasztók megfelelő tájékoztatása terén. Az EGSZB azonban úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak a fogyasztókkal való tényleges kommunikációhoz innovatívabb és kreatívabb, a nagyközönség nyelvén szóló lehetőségeket is kell keresnie. |
| --- | --- |

4.4

Tájékozott és felvilágosított fogyasztók. Az EGSZB szilárd meggyőződése, hogy a felvilágosítás és a tájékoztatás a fogyasztóvédelem alapvetően fontos eleme. Az Európai Fogyasztói Központok hálózatának létrehozása (ECC-Net) komoly előrelépést jelent a fogyasztók megfelelő tájékoztatása terén. Az EGSZB azonban úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak a fogyasztókkal való tényleges kommunikációhoz innovatívabb és kreatívabb, a nagyközönség nyelvén szóló lehetőségeket is kell keresnie.

| 4.5 | Felelősségteljes és fenntartható fogyasztás. Cél egyfelől a jól tájékozott fogyasztó, de azt is hangsúlyozni kell, hogy felelősségteljesen fogyasszunk. A javasolt stratégia megállapítja, hogy nincs hely a tisztességtelen kiskereskedők/szolgáltatók számára, de azt is ki kellene mondani, hogy a vállalatok és kereskedők a fogyasztóktól felelősségteljes fogyasztói magatartást várnak el. Ezen túlmenően alapvető, hogy a fenntartható fogyasztás a belső piac fontos területe legyen, és mind a kiskereskedőknek/szolgáltatóknak, mind a fogyasztóknak többet kellene tudniuk arról, mit jelent valójában a fenntartható fogyasztás, amelynek gyakorlatát át is kellene venniük. |
| --- | --- |

4.5

Felelősségteljes és fenntartható fogyasztás. Cél egyfelől a jól tájékozott fogyasztó, de azt is hangsúlyozni kell, hogy felelősségteljesen fogyasszunk. A javasolt stratégia megállapítja, hogy nincs hely a tisztességtelen kiskereskedők/szolgáltatók számára, de azt is ki kellene mondani, hogy a vállalatok és kereskedők a fogyasztóktól felelősségteljes fogyasztói magatartást várnak el. Ezen túlmenően alapvető, hogy a fenntartható fogyasztás a belső piac fontos területe legyen, és mind a kiskereskedőknek/szolgáltatóknak, mind a fogyasztóknak többet kellene tudniuk arról, mit jelent valójában a fenntartható fogyasztás, amelynek gyakorlatát át is kellene venniük.

| 4.6 | A fogyasztóvédelmi szempontokat az összes uniós szakpolitikába és jogszabályba integrálni kell. Az Európai Bizottság által javasolt intézkedések – például fogyasztóügyi kapcsolattartó tisztségviselő kinevezése a Főigazgatóságokon – előremutatónak tekinthetők, és valóban hozzájárulhatnak a szóban forgó cél eléréséhez. Az EGSZB támogatja azt a felfogást, hogy az egyes főigazgatóságoknak évente jelentést kellene tenniük arról, hogy tevékenységi területükön hogyan integrálták a fogyasztóvédelmet. Ennélfogva az EGSZB üdvözli, hogy a 153. cikk (2) bekezdése beépült az általános rendelkezésekbe (a reformszerződés-tervezet új 12. cikke). |
| --- | --- |

4.6

A fogyasztóvédelmi szempontokat az összes uniós szakpolitikába és jogszabályba integrálni kell. Az Európai Bizottság által javasolt intézkedések – például fogyasztóügyi kapcsolattartó tisztségviselő kinevezése a Főigazgatóságokon – előremutatónak tekinthetők, és valóban hozzájárulhatnak a szóban forgó cél eléréséhez. Az EGSZB támogatja azt a felfogást, hogy az egyes főigazgatóságoknak évente jelentést kellene tenniük arról, hogy tevékenységi területükön hogyan integrálták a fogyasztóvédelmet. Ennélfogva az EGSZB üdvözli, hogy a 153. cikk (2) bekezdése beépült az általános rendelkezésekbe (a reformszerződés-tervezet új 12. cikke).

| 4.7 | A fogyasztók jobb védelme a nemzetközi piacokon. A fogyasztókat a nemzetközi piacon is védeni kell. A védelemnek nem csupán a termékbiztonságra kell kiterjednie – amely terület egyre fontosabb az uniós fogyasztók számára –, hanem a fogyasztóknak gondot okozó, különösen az e-kereskedelem útján értékesített szolgáltatásokra/termékekre is. |
| --- | --- |

4.7

A fogyasztók jobb védelme a nemzetközi piacokon. A fogyasztókat a nemzetközi piacon is védeni kell. A védelemnek nem csupán a termékbiztonságra kell kiterjednie – amely terület egyre fontosabb az uniós fogyasztók számára –, hanem a fogyasztóknak gondot okozó, különösen az e-kereskedelem útján értékesített szolgáltatásokra/termékekre is.

| 4.8 | A stratégiából kiderül: az Európai Bizottság célul tűzte ki annak biztosítását, hogy a közérdekű szolgáltatásokról (SGI) szóló szakpolitikát megfelelő fogyasztóvédelmi intézkedések kísérjék. Az EGSZB kéri, hogy az Európai Bizottság támogassa az EGSZB – az SGI-ről és az univerzális szolgáltatásokról szóló számos véleményében képviselt – álláspontját, amely összhangban van a lisszaboni szerződésnek a közérdekű szolgáltatásokról szóló új jegyzőkönyvével. |
| --- | --- |

4.8

A stratégiából kiderül: az Európai Bizottság célul tűzte ki annak biztosítását, hogy a közérdekű szolgáltatásokról (SGI) szóló szakpolitikát megfelelő fogyasztóvédelmi intézkedések kísérjék. Az EGSZB kéri, hogy az Európai Bizottság támogassa az EGSZB – az SGI-ről és az univerzális szolgáltatásokról szóló számos véleményében képviselt – álláspontját, amely összhangban van a lisszaboni szerződésnek a közérdekű szolgáltatásokról szóló új jegyzőkönyvével.

| 4.9 | Az üzleti ágazat és a fogyasztóvédelmi szervezetek közötti együttműködés. A jogszabályok és alkalmazásuk mellett e két ágazat együttműködése járul hozzá alapvetően a magas szintű fogyasztóvédelemhez. Ezért mindent meg kell tenni az együttműködés megkönnyítése érdekében. Az egész EU-ban át kellene venni azon tagállamok legjobb gyakorlatait, amelyek ilyen megközelítést alkalmaztak és követendő magatartási kódexeket is kidolgoztak. |
| --- | --- |

4.9

Az üzleti ágazat és a fogyasztóvédelmi szervezetek közötti együttműködés. A jogszabályok és alkalmazásuk mellett e két ágazat együttműködése járul hozzá alapvetően a magas szintű fogyasztóvédelemhez. Ezért mindent meg kell tenni az együttműködés megkönnyítése érdekében. Az egész EU-ban át kellene venni azon tagállamok legjobb gyakorlatait, amelyek ilyen megközelítést alkalmaztak és követendő magatartási kódexeket is kidolgoztak.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 13-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  HL C 88., 2006.4.11. INT/271, előadó: Jorge PEGADO LIZ.

1

(2)  1926/2006/EK határozat, 2006. december 18., HL L 404., 2006.12.30., 39. o.

2

---

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/24

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek Az európai űrpolitika

COM(2007) 212 final

(2008/C 162/03)

2007. április 26-án az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek – Az európai űrpolitika

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció 2008. január 31-én elfogadta véleményét. (Előadó: Joost VAN IERSEL).

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. február 13–14-én tartott 442. plenáris ülésén (a 2008. február 13-i ülésnapon) 145 szavazattal 1 ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Stratégiai, politikai és gazdasági meggondolásokból az EGSZB határozottan síkra száll a világűrhöz való független közösségi hozzáférés mellett. Ezért támogatja a Közös Űrtanács, az Európai Bizottság és az ESA (1) dokumentumaiban 2007 áprilisában és májusában felvázolt politikákat. |
| --- | --- |

1.1

Stratégiai, politikai és gazdasági meggondolásokból az EGSZB határozottan síkra száll a világűrhöz való független közösségi hozzáférés mellett. Ezért támogatja a Közös Űrtanács, az Európai Bizottság és az ESA (1) dokumentumaiban 2007 áprilisában és májusában felvázolt politikákat.

| 1.2 | Az európai űrpolitikának békés célokra kell irányulnia, ideértve a kollektív biztonság megőrzését is. |
| --- | --- |

1.2

Az európai űrpolitikának békés célokra kell irányulnia, ideértve a kollektív biztonság megőrzését is.

| 1.3 | Az EGSZB úgy véli, hogy a nemzeti szinten, az EU vagy az ESA keretében végrehajtott európai űrtevékenységek látható előnyökhöz vezetnek majd az olyan különböző területeken, mint a tudományos kutatás, a megkívánt infrastruktúra- és adatszolgáltatás, valamint a gazdasági alkalmazások széles köre, a világűrbe telepített és földi rendszerek integrációjának eredményeképp. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB úgy véli, hogy a nemzeti szinten, az EU vagy az ESA keretében végrehajtott európai űrtevékenységek látható előnyökhöz vezetnek majd az olyan különböző területeken, mint a tudományos kutatás, a megkívánt infrastruktúra- és adatszolgáltatás, valamint a gazdasági alkalmazások széles köre, a világűrbe telepített és földi rendszerek integrációjának eredményeképp.

| 1.4 | Az ESA-koncepció eddig sikeresnek bizonyult. Az Európai Bizottság tevékenységeivel való összekapcsolása további lehetőségeket kell, hogy teremtsen, és ténylegesen fog is teremteni. Ehhez együttműködési eljárásokat kell kidolgozni, valamint el kell határolni a hatásköröket, és meg kell határozni a költségek felosztását az Európai Bizottság és az ESA között. |
| --- | --- |

1.4

Az ESA-koncepció eddig sikeresnek bizonyult. Az Európai Bizottság tevékenységeivel való összekapcsolása további lehetőségeket kell, hogy teremtsen, és ténylegesen fog is teremteni. Ehhez együttműködési eljárásokat kell kidolgozni, valamint el kell határolni a hatásköröket, és meg kell határozni a költségek felosztását az Európai Bizottság és az ESA között.

| 1.5 | A globális fejlemények – USA, Oroszország, Japán, Kína, India és más űrutazásra képes országok – Európát – mint versenytársat és partnert az űrben – még intenzívebb cselekvésre kényszerítik. Ez rövid távon olyan konkrét programok kidolgozását és döntéshozatali eljárások bevezetését teszi szükségessé, amelyek lépést tartanak a többi globális szereplő döntéseivel. |
| --- | --- |

1.5

A globális fejlemények – USA, Oroszország, Japán, Kína, India és más űrutazásra képes országok – Európát – mint versenytársat és partnert az űrben – még intenzívebb cselekvésre kényszerítik. Ez rövid távon olyan konkrét programok kidolgozását és döntéshozatali eljárások bevezetését teszi szükségessé, amelyek lépést tartanak a többi globális szereplő döntéseivel.

| 1.6 | Ugyanakkor egy gyorsabb, összehangolt döntéshozatali folyamat javítaná a lehetőségeket a felhasználók igényeivel összehangolt missziók meghatározását és későbbi megvalósítását illetően. |
| --- | --- |

1.6

Ugyanakkor egy gyorsabb, összehangolt döntéshozatali folyamat javítaná a lehetőségeket a felhasználók igényeivel összehangolt missziók meghatározását és későbbi megvalósítását illetően.

| 1.7 | A GALILEO és a GMES (Globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés) kiemelkedő jelentőségű európai projektek („zászlóshajók”). A GALILEO programokat késedelem nélkül végre kell hajtani. |
| --- | --- |

1.7

A GALILEO és a GMES (Globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés) kiemelkedő jelentőségű európai projektek („zászlóshajók”). A GALILEO programokat késedelem nélkül végre kell hajtani.

| 1.8 | Az „űr” fogalmának belefoglalása a hetedik keretprogramba és a közösségi politikákba valamennyi érintett főigazgatóság egységes megközelítéséhez kell, hogy vezessen. Az Európai Bizottság keretén belül alkalmazott stratégiai gondolkodás alapjainak ilyesfajta bővítése jótékony hatással fog járni a nemzeti szinten megvalósuló integrált megközelítésekre, amelyek gyakran hiányoznak. Kívánatos lenne egy ebben a vonatkozásban összehangolt eljárást kialakítani. |
| --- | --- |

1.8

Az „űr” fogalmának belefoglalása a hetedik keretprogramba és a közösségi politikákba valamennyi érintett főigazgatóság egységes megközelítéséhez kell, hogy vezessen. Az Európai Bizottság keretén belül alkalmazott stratégiai gondolkodás alapjainak ilyesfajta bővítése jótékony hatással fog járni a nemzeti szinten megvalósuló integrált megközelítésekre, amelyek gyakran hiányoznak. Kívánatos lenne egy ebben a vonatkozásban összehangolt eljárást kialakítani.

| 1.9 | Valamennyi tagállamnak, ideértve a kisebb és az új tagállamokat is, részesülnie kell az európai űrpolitika előnyeiből azáltal, hogy megfelelő lehetőségeket teremt a tudományos kompetenciák, valamint a magasan képzett ipari kapacitások számára Európa-szerte, úgy a beszállítói, mint a felhasználói szektorban. |
| --- | --- |

1.9

Valamennyi tagállamnak, ideértve a kisebb és az új tagállamokat is, részesülnie kell az európai űrpolitika előnyeiből azáltal, hogy megfelelő lehetőségeket teremt a tudományos kompetenciák, valamint a magasan képzett ipari kapacitások számára Európa-szerte, úgy a beszállítói, mint a felhasználói szektorban.

| 1.10 | Az ESA „tisztességes haszonra” alapuló iparpolitikájának keretében (2) minden ország tagsági díjak vagy koncessziók révén visszakapja befektetését. Következésképpen a kormányok, az ESA, a magánvállalatok és kutatói intézetek közötti kapcsolatok mélyen gyökerező formákat tükröznek. |
| --- | --- |

1.10

Az ESA „tisztességes haszonra” alapuló iparpolitikájának keretében (2) minden ország tagsági díjak vagy koncessziók révén visszakapja befektetését. Következésképpen a kormányok, az ESA, a magánvállalatok és kutatói intézetek közötti kapcsolatok mélyen gyökerező formákat tükröznek.

| 1.11 | A tisztességes haszon elve eddig sikeresnek bizonyult az európai űrkapacitások fejlesztésében. Ugyanakkor az űrpiac érettebbé válása nagyobb mértékű rugalmasságot követel majd meg, mivel a rögzített kapcsolatok általában nem mozdítják elő az ipari megújulást. Különösképp a kkv-k lesznek azok a vállalatok, amelyek a piaci kereslet, a felhasználók igényei és a szolgáltatások fejlődése miatt várhatóan megfelelően válaszolnak az új igényekre és lehetőségekre az európai űrpolitikában. |
| --- | --- |

1.11

A tisztességes haszon elve eddig sikeresnek bizonyult az európai űrkapacitások fejlesztésében. Ugyanakkor az űrpiac érettebbé válása nagyobb mértékű rugalmasságot követel majd meg, mivel a rögzített kapcsolatok általában nem mozdítják elő az ipari megújulást. Különösképp a kkv-k lesznek azok a vállalatok, amelyek a piaci kereslet, a felhasználók igényei és a szolgáltatások fejlődése miatt várhatóan megfelelően válaszolnak az új igényekre és lehetőségekre az európai űrpolitikában.

| 1.12 | Másrészről a rögzített eljárásokban és kapcsolatokban bekövetkező hirtelen változások kontraproduktívak lehetnek, figyelembe véve az ESA-hoz történő hozzájárulásokban mutatkozó jelentős különbségeket is. |
| --- | --- |

1.12

Másrészről a rögzített eljárásokban és kapcsolatokban bekövetkező hirtelen változások kontraproduktívak lehetnek, figyelembe véve az ESA-hoz történő hozzájárulásokban mutatkozó jelentős különbségeket is.

| 1.13 | Ezért az EGSZB nyílt és átlátható elemzést és Európa tíz év múlva megkívánt teljesítményéről szóló párbeszédet tart szükségesnek annak felmérésére, hogy milyen célkitűzések, valamint – az ESA, az Európai Bizottság és a tagállamok vonatkozásában – milyen ezeknek megfelelő intézményes eszközök szükségesek egy összehangolt közös európai küldetés teljesítéséhez. Többek között a párbeszédnek foglalkoznia kellene az ESA finanszírozási módjával, a közepes méretű vállalatok dinamikus hozzájárulásával és a verseny legmagasabb szintjének megőrzésével. |
| --- | --- |

1.13

Ezért az EGSZB nyílt és átlátható elemzést és Európa tíz év múlva megkívánt teljesítményéről szóló párbeszédet tart szükségesnek annak felmérésére, hogy milyen célkitűzések, valamint – az ESA, az Európai Bizottság és a tagállamok vonatkozásában – milyen ezeknek megfelelő intézményes eszközök szükségesek egy összehangolt közös európai küldetés teljesítéséhez. Többek között a párbeszédnek foglalkoznia kellene az ESA finanszírozási módjával, a közepes méretű vállalatok dinamikus hozzájárulásával és a verseny legmagasabb szintjének megőrzésével.

| 1.14 | Ebben a vonatkozásban az Európai Bizottság felelőssége a felhasználói szükségletek alkalmazásával és ösztönzésével kapcsolatban kulcsfontosságú. Az EGSZB reméli, hogy az Európai Bizottság biztosítja a nyílt vitákat és a magánszektor, különösképp a kkv-k részvételét. |
| --- | --- |

1.14

Ebben a vonatkozásban az Európai Bizottság felelőssége a felhasználói szükségletek alkalmazásával és ösztönzésével kapcsolatban kulcsfontosságú. Az EGSZB reméli, hogy az Európai Bizottság biztosítja a nyílt vitákat és a magánszektor, különösképp a kkv-k részvételét.

| 1.15 | Az EGSZB egyetért a Tanáccsal a védelem és a biztonság szemszögéből az űrnek tulajdonított jelentőséggel. Lendületet kell adni a jövőbeli közös rendszerek tervezésének, amelyek összefogják az európai országokat. |
| --- | --- |

1.15

Az EGSZB egyetért a Tanáccsal a védelem és a biztonság szemszögéből az űrnek tulajdonított jelentőséggel. Lendületet kell adni a jövőbeli közös rendszerek tervezésének, amelyek összefogják az európai országokat.

| 1.16 | Tekintettel arra, hogy a polgári és a katonai alkalmazás közötti határok összemosódnak, teljes mértékben ki kell használni az úgynevezett kettős felhasználási hatásokat. |
| --- | --- |

1.16

Tekintettel arra, hogy a polgári és a katonai alkalmazás közötti határok összemosódnak, teljes mértékben ki kell használni az úgynevezett kettős felhasználási hatásokat.

| 1.17 | Végezetül pedig a kommunikáció kulcsfontosságú. Az EGSZB véleménye szerint hatékonyabb tájékoztatást kell nyújtani az űr mindennapokban tapasztalható előnyeiről. |
| --- | --- |

1.17

Végezetül pedig a kommunikáció kulcsfontosságú. Az EGSZB véleménye szerint hatékonyabb tájékoztatást kell nyújtani az űr mindennapokban tapasztalható előnyeiről.

| 1.18 | Az európai űrpolitikáról nyújtott megfelelően irányzott tájékoztatás előmozdíthatja a fiataloknak szóló pozitív ösztönzőket az ágazaton belül, és – általánosabban véve – vonzóbbá teheti a fiatalok számára a tudományos és/vagy technikai oktatásban való részvételt. |
| --- | --- |

1.18

Az európai űrpolitikáról nyújtott megfelelően irányzott tájékoztatás előmozdíthatja a fiataloknak szóló pozitív ösztönzőket az ágazaton belül, és – általánosabban véve – vonzóbbá teheti a fiatalok számára a tudományos és/vagy technikai oktatásban való részvételt.

2.   Az európai űrpolitika új megközelítése

| 2.1 | Az elmúlt évtized során az európai intézmények és a nemzeti munkacsoportok egyre többet foglalkoztak az európai űrpolitika jövőjére vonatkozó új lépésekről folytatott vitával. |
| --- | --- |

2.1

Az elmúlt évtized során az európai intézmények és a nemzeti munkacsoportok egyre többet foglalkoztak az európai űrpolitika jövőjére vonatkozó új lépésekről folytatott vitával.

| 2.2 | 2007 áprilisában az Európai Bizottság, szorosan együttműködve az ESA-val (3), közleményt tett közzé az európai űrpolitikáról (4), egy hatáselemzéssel valamint egy kimerítő programmal az ESA, az Európai Bizottság és a tagállamok által tervezett programokkal. |
| --- | --- |

2.2

2007 áprilisában az Európai Bizottság, szorosan együttműködve az ESA-val (3), közleményt tett közzé az európai űrpolitikáról (4), egy hatáselemzéssel valamint egy kimerítő programmal az ESA, az Európai Bizottság és a tagállamok által tervezett programokkal.

| 2.3 | 2007. május 22-én az Űrtanács (5) elfogadta az európai űrpolitikáról szóló állásfoglalást, amely az Európai Bizottság közleményén alapul. |
| --- | --- |

2.3

2007. május 22-én az Űrtanács (5) elfogadta az európai űrpolitikáról szóló állásfoglalást, amely az Európai Bizottság közleményén alapul.

| 2.4 | Ezt a megnövekedett érdeklődést, amelyet a fentiekben említett dokumentumok is alátámasztanak, a globális események széles köre és az európai stratégiai célkitűzések is ösztönözték:






  — | Az űr-alapú szolgáltatások használatának lehetősége sokféle vonatkozásban, másrészt az európai politikák széles körének eszközeként, pl. a környezetvédelem, a biztonság, a közlekedés, a kutatás, a támogatáspolitika, a kohézió és oktatás területén, a kutatás kiegészítéseként, |
| --- | --- | --- |

2.4

Ezt a megnövekedett érdeklődést, amelyet a fentiekben említett dokumentumok is alátámasztanak, a globális események széles köre és az európai stratégiai célkitűzések is ösztönözték:

—

Az űr-alapú szolgáltatások használatának lehetősége sokféle vonatkozásban, másrészt az európai politikák széles körének eszközeként, pl. a környezetvédelem, a biztonság, a közlekedés, a kutatás, a támogatáspolitika, a kohézió és oktatás területén, a kutatás kiegészítéseként,

| — | az európai űrpolitika előfeltételeként Európa folyamatos igénye a világűrhöz történő független hozzáférésre, |
| --- | --- |

—

az európai űrpolitika előfeltételeként Európa folyamatos igénye a világűrhöz történő független hozzáférésre,

| — | növekvő számú (feltörekvő) világszereplő e téren, valamint Európa azon igénye, hogy teljes jogú szereplő, egyúttal partner és versenytárs is legyen, |
| --- | --- |

—

növekvő számú (feltörekvő) világszereplő e téren, valamint Európa azon igénye, hogy teljes jogú szereplő, egyúttal partner és versenytárs is legyen,

| — | az űr, mint az innováció, ipari versenyképesség és gazdasági növekedés forrása, |
| --- | --- |

—

az űr, mint az innováció, ipari versenyképesség és gazdasági növekedés forrása,

| — | a tudományos infrastruktúra megerősítése; a tudásalapú társadalom és a lisszaboni célkitűzések, |
| --- | --- |

—

a tudományos infrastruktúra megerősítése; a tudásalapú társadalom és a lisszaboni célkitűzések,

| — | az európai kutatás alkalmazáshoz kötésének szükségessége, |
| --- | --- |

—

az európai kutatás alkalmazáshoz kötésének szükségessége,

| — | az űrtechnológia hozzájárulása és kiegészítő szerepe a földi technológiák és alkalmazások vonatkozásában, |
| --- | --- |

—

az űrtechnológia hozzájárulása és kiegészítő szerepe a földi technológiák és alkalmazások vonatkozásában,

| — | az űr jelentősége az európai védelem és biztonság szempontjából, |
| --- | --- |

—

az űr jelentősége az európai védelem és biztonság szempontjából,

| — | az űrtechnológiák polgári és katonai célú felhasználása közötti eltűnő határok, |
| --- | --- |

—

az űrtechnológiák polgári és katonai célú felhasználása közötti eltűnő határok,

| — | annak felismerése, hogy az egyes tagállamok önmagukban nem képesek a hiteles űrpolitika szükséges feltételeit teljesíteni, és következésképpen |
| --- | --- |

—

annak felismerése, hogy az egyes tagállamok önmagukban nem képesek a hiteles űrpolitika szükséges feltételeit teljesíteni, és következésképpen

| — | annak szükségessége, hogy egyértelműen meg kell határozni az európai intézmények és szervezetek szerepeit és mandátumát az űr vonatkozásában. |
| --- | --- |

—

annak szükségessége, hogy egyértelműen meg kell határozni az európai intézmények és szervezetek szerepeit és mandátumát az űr vonatkozásában.

| 2.5 | 2003-ban és 2004-ben az Európai Bizottság az űrpolitikáról szóló zöld, illetve fehér könyvet ismertetett. Mindkét dokumentumban körvonalazódott a jövőbeli űrpolitika. Sok olyan – helyenként jövőbe mutató – elemet tartalmaztak, amelyet a fent említett közlemény is tárgyal. |
| --- | --- |

2.5

2003-ban és 2004-ben az Európai Bizottság az űrpolitikáról szóló zöld, illetve fehér könyvet ismertetett. Mindkét dokumentumban körvonalazódott a jövőbeli űrpolitika. Sok olyan – helyenként jövőbe mutató – elemet tartalmaztak, amelyet a fent említett közlemény is tárgyal.

| 2.6 | A Tanács május 22-i állásfoglalásában megerősítette, hogy az űrszektor „stratégiai eszköz az európai függetlenség, biztonság és jólét fenntartásában”. Az európai együttműködés fokozása a világűrbe telepített szolgáltatások polgárok érdekében történő biztosítására kulcsfontosságú kérdés. A Tanács az űrpolitikát a lisszaboni stratégiához kötötte, és hangsúlyozta jelentőségét a közös kül- és biztonságpolitika vonatkozásában. |
| --- | --- |

2.6

A Tanács május 22-i állásfoglalásában megerősítette, hogy az űrszektor „stratégiai eszköz az európai függetlenség, biztonság és jólét fenntartásában”. Az európai együttműködés fokozása a világűrbe telepített szolgáltatások polgárok érdekében történő biztosítására kulcsfontosságú kérdés. A Tanács az űrpolitikát a lisszaboni stratégiához kötötte, és hangsúlyozta jelentőségét a közös kül- és biztonságpolitika vonatkozásában.

| 2.7 | A tanácsi állásfoglalás hangsúlyozza az Európai Kutatási Térség felépítésének szükségességét, és újra megerősíti az együttműködést az Európai Űrkutatási Ügynökség és az Európai Bizottság között, amely ösztönzi a hatékonyságot, az európai programok nagyobb támogatását és a technológia, valamint az alkalmazás közötti nagyobb kohéziót. Az Európai Űrkutatási Ügynökség és az Európai Bizottság közötti kapcsolat a gyakorlatból merített tapasztalatok révén fog fejlődni. A már létező alapinfrastruktúrák (Kourou, Darmstadt) közös finanszírozásának kérdése azonban megoldatlan. |
| --- | --- |

2.7

A tanácsi állásfoglalás hangsúlyozza az Európai Kutatási Térség felépítésének szükségességét, és újra megerősíti az együttműködést az Európai Űrkutatási Ügynökség és az Európai Bizottság között, amely ösztönzi a hatékonyságot, az európai programok nagyobb támogatását és a technológia, valamint az alkalmazás közötti nagyobb kohéziót. Az Európai Űrkutatási Ügynökség és az Európai Bizottság közötti kapcsolat a gyakorlatból merített tapasztalatok révén fog fejlődni. A már létező alapinfrastruktúrák (Kourou, Darmstadt) közös finanszírozásának kérdése azonban megoldatlan.

| 2.8 | Központi jelentőségű kérdés az ESA és az Európai Bizottság közötti együttműködés és munkamegosztás. Az ESA vezető szerepet tölt be a kutatásban és a technológiában, az Európai Bizottság az olyan alkalmazásokért lesz felelős, amelyek kapcsolódnak saját politikáihoz, úgymint a közlekedés, környezetvédelem, biztonság, valamint a harmadik országokkal fennálló kapcsolatok, illetve a nem kormányzati felhasználók jobb minőségű szolgáltatásokra vonatkozó igényeinek felmérése. |
| --- | --- |

2.8

Központi jelentőségű kérdés az ESA és az Európai Bizottság közötti együttműködés és munkamegosztás. Az ESA vezető szerepet tölt be a kutatásban és a technológiában, az Európai Bizottság az olyan alkalmazásokért lesz felelős, amelyek kapcsolódnak saját politikáihoz, úgymint a közlekedés, környezetvédelem, biztonság, valamint a harmadik országokkal fennálló kapcsolatok, illetve a nem kormányzati felhasználók jobb minőségű szolgáltatásokra vonatkozó igényeinek felmérése.

| 2.9 | A közszféra programjainak költséghatékonysága hozzá fog járulni az ipari és kereskedelmi magánvállalatok versenyképességéhez. Különösen a kkv-k és a beszállítói ipar fontos. Ugyanakkor a Tanács elismeri az ESA iparpolitikáját, különösen „tisztességes haszon” elvét, mint olyan eszközt, amely ösztönzi a befektetést és elősegíti az európai versenyképességet. |
| --- | --- |

2.9

A közszféra programjainak költséghatékonysága hozzá fog járulni az ipari és kereskedelmi magánvállalatok versenyképességéhez. Különösen a kkv-k és a beszállítói ipar fontos. Ugyanakkor a Tanács elismeri az ESA iparpolitikáját, különösen „tisztességes haszon” elvét, mint olyan eszközt, amely ösztönzi a befektetést és elősegíti az európai versenyképességet.

| 2.10 | Vitathatatlan, hogy az elmúlt májusi állásfoglalás új korszak kezdetét jelenti, amelyet a vezető szereplők túláradóan üdvözöltek (6). |
| --- | --- |

2.10

Vitathatatlan, hogy az elmúlt májusi állásfoglalás új korszak kezdetét jelenti, amelyet a vezető szereplők túláradóan üdvözöltek (6).

3.   Általános megjegyzések

| 3.1 | A világűr gyorsan változik. Az elmúlt évtizedben az EGSZB pozitívan fogadta az Európai Bizottság űrpolitikáról szóló zöld és fehér könyvét. (7). Az EGSZB ismét határozottan támogatja a Tanács, az Európai Bizottság és az ESA múlt májusban hozott, új lépéseit. Szimbolikus jelentőséggel bír, hogy az űrpolitikát illető áttörésekre a XXI. század elején kerül sor. Egy új korszak kezdődik. |
| --- | --- |

3.1

A világűr gyorsan változik. Az elmúlt évtizedben az EGSZB pozitívan fogadta az Európai Bizottság űrpolitikáról szóló zöld és fehér könyvét. (7). Az EGSZB ismét határozottan támogatja a Tanács, az Európai Bizottság és az ESA múlt májusban hozott, új lépéseit. Szimbolikus jelentőséggel bír, hogy az űrpolitikát illető áttörésekre a XXI. század elején kerül sor. Egy új korszak kezdődik.

| 3.2 | Az űrben lejátszódó világméretű folyamatoknak egyre fokozódó stratégiai és technológiai hatásuk van. |
| --- | --- |

3.2

Az űrben lejátszódó világméretű folyamatoknak egyre fokozódó stratégiai és technológiai hatásuk van.

| 3.2.1 | Az űrpolitika tagadhatatlanul egyre fontosabbá, sőt egyenesen elengedhetetlenné válik a földi célkitűzések eléréséhez, azaz az űrbeli alkalmazások kulcsfontosságú szerepet játszanak az összetartozó Európa érdekében követendő gazdasági és társadalmi célok megvalósításában. |
| --- | --- |

3.2.1

Az űrpolitika tagadhatatlanul egyre fontosabbá, sőt egyenesen elengedhetetlenné válik a földi célkitűzések eléréséhez, azaz az űrbeli alkalmazások kulcsfontosságú szerepet játszanak az összetartozó Európa érdekében követendő gazdasági és társadalmi célok megvalósításában.

| 3.2.2 | A tudományban és a kutatásban az asztronómiai és bolygóközi kutatás terén elért haladás kézzelfogható. Az ESA profitál a meglévő hálózatokból. Célzott programokkal és szakértői felülvizsgálatokkal működik közre. A tudományos világgal ellentétben a katonai szektor még mindig nemzeti alapokra épül. |
| --- | --- |

3.2.2

A tudományban és a kutatásban az asztronómiai és bolygóközi kutatás terén elért haladás kézzelfogható. Az ESA profitál a meglévő hálózatokból. Célzott programokkal és szakértői felülvizsgálatokkal működik közre. A tudományos világgal ellentétben a katonai szektor még mindig nemzeti alapokra épül.

| 3.2.3 | Stratégiai szempontból Európának meg kell őriznie függetlenségét az USA-val és Oroszországgal, valamint egyre növekvő mértékben, Kínával és Indiával, illetve más űrnagyhatalmakkal szemben is, mely országok egyszerre versenytársak és partnerek az űrben. Általánosabban fogalmazva, Európa világban betöltött helyzete kell, hogy legyen bármilyen űrpolitika kiindulási pontja. |
| --- | --- |

3.2.3

Stratégiai szempontból Európának meg kell őriznie függetlenségét az USA-val és Oroszországgal, valamint egyre növekvő mértékben, Kínával és Indiával, illetve más űrnagyhatalmakkal szemben is, mely országok egyszerre versenytársak és partnerek az űrben. Általánosabban fogalmazva, Európa világban betöltött helyzete kell, hogy legyen bármilyen űrpolitika kiindulási pontja.

| 3.3 | A 2007. május 22-i Űrtanács állásfoglalása, valamint a kísérő dokumentumok, úgymint az Európai Bizottság 2007-es közleménye, hatástanulmánya, az ESA főigazgatójának állásfoglalása, valamint az ESA-t, az Európai Bizottságot és a tagállamokat lefedő közös európai program előzetes elemei nagy lépést jelentenek előre, ha figyelembe vesszük a következőket:






  — | a belső piac szabályait a kezdetektől fogva nem alkalmazták az űrre, részben a nemzeti stratégiai koncepciók, programok és katonai szükségletek miatt; |
| --- | --- | --- |

3.3

A 2007. május 22-i Űrtanács állásfoglalása, valamint a kísérő dokumentumok, úgymint az Európai Bizottság 2007-es közleménye, hatástanulmánya, az ESA főigazgatójának állásfoglalása, valamint az ESA-t, az Európai Bizottságot és a tagállamokat lefedő közös európai program előzetes elemei nagy lépést jelentenek előre, ha figyelembe vesszük a következőket:

—

a belső piac szabályait a kezdetektől fogva nem alkalmazták az űrre, részben a nemzeti stratégiai koncepciók, programok és katonai szükségletek miatt;

| — | jelentős különbségek voltak a nemzeti érdekek, a pénzügyi elkötelezettség, a technológiai célkitűzések és ipari teljesítmények között, és |
| --- | --- |

—

jelentős különbségek voltak a nemzeti érdekek, a pénzügyi elkötelezettség, a technológiai célkitűzések és ipari teljesítmények között, és

| — | ennek megfelelően, gyakran jellemzőek az eltérő nemzeti ipari minták. |
| --- | --- |

—

ennek megfelelően, gyakran jellemzőek az eltérő nemzeti ipari minták.

| 3.4 | Az ESA és az Európai Unió közötti 2003-as keretmegállapodás (8) rögzítette az összehangolt tervezés és fellépés alapjait az EU-ban és az ESA keretén belül. A Tanács jelenleg egy olyan globális megközelítés kidolgozásán fáradozik, amelynek célja a jobb koordináció és az egyes projektek – akár nemzeti, akár államközi vagy európai – hatékonyságának ösztönzése. |
| --- | --- |

3.4

Az ESA és az Európai Unió közötti 2003-as keretmegállapodás (8) rögzítette az összehangolt tervezés és fellépés alapjait az EU-ban és az ESA keretén belül. A Tanács jelenleg egy olyan globális megközelítés kidolgozásán fáradozik, amelynek célja a jobb koordináció és az egyes projektek – akár nemzeti, akár államközi vagy európai – hatékonyságának ösztönzése.

| 3.5 | Az EGSZB nézete szerint lényeges elemek például a tagállamok között tapasztalható növekvő konszenzus és közös jövőkép; az Európai Bizottság és az ESA közötti együttműködés megerősítése és a felelősség megosztása e két szerv között, amely alapot teremt az EU-finanszírozás növeléséhez; a kutatás és fejlesztés, valamint az alkalmazás közötti jobb egyensúly, és, legfőképpen, a felhasználók érdekeinek előtérbe helyezésére irányuló szándék; a magán- és a közszféra közötti partnerségek; valamint az európai űrpolitika keretén belül – a „zászlóshajóknak” számító – GALILEO és a GMES (9) programok prioritásai. |
| --- | --- |

3.5

Az EGSZB nézete szerint lényeges elemek például a tagállamok között tapasztalható növekvő konszenzus és közös jövőkép; az Európai Bizottság és az ESA közötti együttműködés megerősítése és a felelősség megosztása e két szerv között, amely alapot teremt az EU-finanszírozás növeléséhez; a kutatás és fejlesztés, valamint az alkalmazás közötti jobb egyensúly, és, legfőképpen, a felhasználók érdekeinek előtérbe helyezésére irányuló szándék; a magán- és a közszféra közötti partnerségek; valamint az európai űrpolitika keretén belül – a „zászlóshajóknak” számító – GALILEO és a GMES (9) programok prioritásai.

| 3.6 | Meg kell jegyezni azonban, hogy a tervezett lépések egy hosszú folyamat részei, amely még bizonyosan nem a végénél tart. Továbbra is időszerű a konkrét projektek és a pénzforrások áramlásának kidolgozása. |
| --- | --- |

3.6

Meg kell jegyezni azonban, hogy a tervezett lépések egy hosszú folyamat részei, amely még bizonyosan nem a végénél tart. Továbbra is időszerű a konkrét projektek és a pénzforrások áramlásának kidolgozása.

| 3.7 | Az ESA, az EUMETSAT és a tagállamok 2005-ben űrtevékenységekre fordított teljes költségvetése 4,8 milliárd euró volt (kivéve az Európai Bizottságot) (10). Az Európai Bizottság 2007 és 2013 között FP7 programján keresztül egy több mint 1,4 milliárd eurós garantált összeget költ majd űralkalmazásokra és –tevékenységekre. A világméretű űrkiadások mintegy 50 milliárd euróra tehetők. Az USA költségvetése hozzávetőlegesen 40 milliárd euró, amelynek több mint 50 %-a katonai célú. Az amerikai kiadásokat ráadásul egy összamerikai koncepció motiválja, amely hatással van a különféle intézmények és vállalatok közötti együttműködésre (11). Az USA mindenekelőtt egy olyan zárt piac, amely elég nagy ahhoz, hogy támogassa az amerikai űrszektort anélkül, hogy sikeresen kellene versenyeznie a nemzetközi gazdasági piacon. |
| --- | --- |

3.7

Az ESA, az EUMETSAT és a tagállamok 2005-ben űrtevékenységekre fordított teljes költségvetése 4,8 milliárd euró volt (kivéve az Európai Bizottságot) (10). Az Európai Bizottság 2007 és 2013 között FP7 programján keresztül egy több mint 1,4 milliárd eurós garantált összeget költ majd űralkalmazásokra és –tevékenységekre. A világméretű űrkiadások mintegy 50 milliárd euróra tehetők. Az USA költségvetése hozzávetőlegesen 40 milliárd euró, amelynek több mint 50 %-a katonai célú. Az amerikai kiadásokat ráadásul egy összamerikai koncepció motiválja, amely hatással van a különféle intézmények és vállalatok közötti együttműködésre (11). Az USA mindenekelőtt egy olyan zárt piac, amely elég nagy ahhoz, hogy támogassa az amerikai űrszektort anélkül, hogy sikeresen kellene versenyeznie a nemzetközi gazdasági piacon.

| 3.8 | Az európai űrtevékenységek az európai (államközi vagy közösségi) és nemzeti programok keveréke. Az ESA többet tesz, mint a programok puszta koordinációja, és eddig rendkívül sikeresnek bizonyult; az ESA egy olyan kutatási és fejlesztési ügynökség, amely európai szinten nagyméretű és sikeres infrastruktúrákat fejleszt. Az űrben az ESA nagy európai működtetői is jelen vannak: Arianespace, EUMETSAT, Eutelsat. E programok mellett néhány tagállam saját, nemzeti politikai és technológiai hagyományokra és célkitűzésekre épülő saját programokkal, és ennek megfelelően nemzeti kapacitásokkal, hálózatokkal és alkalmazásokkal rendelkezik. Az európai minta a közös és nemzeti programok összetett rendszeréből áll. |
| --- | --- |

3.8

Az európai űrtevékenységek az európai (államközi vagy közösségi) és nemzeti programok keveréke. Az ESA többet tesz, mint a programok puszta koordinációja, és eddig rendkívül sikeresnek bizonyult; az ESA egy olyan kutatási és fejlesztési ügynökség, amely európai szinten nagyméretű és sikeres infrastruktúrákat fejleszt. Az űrben az ESA nagy európai működtetői is jelen vannak: Arianespace, EUMETSAT, Eutelsat. E programok mellett néhány tagállam saját, nemzeti politikai és technológiai hagyományokra és célkitűzésekre épülő saját programokkal, és ennek megfelelően nemzeti kapacitásokkal, hálózatokkal és alkalmazásokkal rendelkezik. Az európai minta a közös és nemzeti programok összetett rendszeréből áll.

| 3.9 | Valószínű, hogy az új tagállamok csatlakoznak az ESA-hoz, és ezáltal a tagországok száma 17-ről 22-re fog nőni (12). Ki kell aknázni a meglévő tudományos kompetenciákat és a gazdasági klaszterek lehetséges megerősítését. |
| --- | --- |

3.9

Valószínű, hogy az új tagállamok csatlakoznak az ESA-hoz, és ezáltal a tagországok száma 17-ről 22-re fog nőni (12). Ki kell aknázni a meglévő tudományos kompetenciákat és a gazdasági klaszterek lehetséges megerősítését.

| 3.10 | Elképzelhető a nemzeti programok és az ESA közötti átfedés. A védelmi indíttatású projektek eddig jobbára nemzeti jellegűek maradnak. Ez szintén a hatékonyság csökkenéséhez vezethet, mivel a katonai és a polgári célú technológiák közötti határok összemosódnak. Az új globális megközelítés elősegítheti a konvergencia erősítését. |
| --- | --- |

3.10

Elképzelhető a nemzeti programok és az ESA közötti átfedés. A védelmi indíttatású projektek eddig jobbára nemzeti jellegűek maradnak. Ez szintén a hatékonyság csökkenéséhez vezethet, mivel a katonai és a polgári célú technológiák közötti határok összemosódnak. Az új globális megközelítés elősegítheti a konvergencia erősítését.

| 3.11 | A költségvetések az infrastruktúrára és az adatgyűjtésre vonatkoznak. Minél jobban szervezett a vállalati és piaci erőkkel a kapcsolat, annak kiterjedtebb hatványozó hatás jelentkezik az alkalmazások és szolgáltatások révén. E tekintetben az EUMETSAT (a meteorológiai műholdak működtetője) példaértékű. Igen hasznos modellként szolgálhat a többi szektor számára. |
| --- | --- |

3.11

A költségvetések az infrastruktúrára és az adatgyűjtésre vonatkoznak. Minél jobban szervezett a vállalati és piaci erőkkel a kapcsolat, annak kiterjedtebb hatványozó hatás jelentkezik az alkalmazások és szolgáltatások révén. E tekintetben az EUMETSAT (a meteorológiai műholdak működtetője) példaértékű. Igen hasznos modellként szolgálhat a többi szektor számára.

| 3.12 | A költségvetési megszorításokra tekintettel ésszerű lenne, hogy Európa a prioritásokra összpontosít, és teljesen nyitott a nemzetközi együttműködés felé. A nemzetközi együttműködés nagy hozzáadott értéket jelent, néha meggyőző multiplikátor hatással. Ahhoz azonban, hogy Európát a harmadik országokkal egyenjogú partnerként kezeljék, kapacitásainak a prioritásokon kívül alapvető feltételeknek is meg kell felelnie. Kívánatos, hogy ezekről a követelményekről közösen szülessen megállapodás, és ezt kellő mértékű beruházás is kövesse. |
| --- | --- |

3.12

A költségvetési megszorításokra tekintettel ésszerű lenne, hogy Európa a prioritásokra összpontosít, és teljesen nyitott a nemzetközi együttműködés felé. A nemzetközi együttműködés nagy hozzáadott értéket jelent, néha meggyőző multiplikátor hatással. Ahhoz azonban, hogy Európát a harmadik országokkal egyenjogú partnerként kezeljék, kapacitásainak a prioritásokon kívül alapvető feltételeknek is meg kell felelnie. Kívánatos, hogy ezekről a követelményekről közösen szülessen megállapodás, és ezt kellő mértékű beruházás is kövesse.

| 3.13 | Egy nemrég közzétett véleményben az EGSZB teljes mértékben támogatja a GALILEO-t, az európai globális navigációs projektet (13). A GALILEO világszerte biztosítani fogja a pontosabb helymeghatározási és időmérési adatokat a polgári célú felhasználás számos területén. A már létező amerikai GPS-szel hasonlítható össze, de új elemeket is fog tartalmazni. |
| --- | --- |

3.13

Egy nemrég közzétett véleményben az EGSZB teljes mértékben támogatja a GALILEO-t, az európai globális navigációs projektet (13). A GALILEO világszerte biztosítani fogja a pontosabb helymeghatározási és időmérési adatokat a polgári célú felhasználás számos területén. A már létező amerikai GPS-szel hasonlítható össze, de új elemeket is fog tartalmazni.

| 3.13.1 | A GALILEO igazolni fogja Európa mint független szereplő szerepét az űrben. |
| --- | --- |

3.13.1

A GALILEO igazolni fogja Európa mint független szereplő szerepét az űrben.

| 3.13.2 | A termelői („upstream”) szektor vonatkozásában nem mutatkozott kielégítő üzleti megalapozottság. Az EGSZB üdvözli a GALILEO finanszírozásáról szóló tanácsi határozatot és a programok meghatározását. Ezeket a programokat haladéktalanul végre kell hajtani annak érdekében, hogy kedvező feltételeket teremtsenek a feldolgozói („downstream”) szektor számára (14). |
| --- | --- |

3.13.2

A termelői („upstream”) szektor vonatkozásában nem mutatkozott kielégítő üzleti megalapozottság. Az EGSZB üdvözli a GALILEO finanszírozásáról szóló tanácsi határozatot és a programok meghatározását. Ezeket a programokat haladéktalanul végre kell hajtani annak érdekében, hogy kedvező feltételeket teremtsenek a feldolgozói („downstream”) szektor számára (14).

| 3.13.3 | Az élhető köz- és a magánszféra partnerség útjában álló akadályoktól eltekintve, amely már önmagában véve is összetett dolog, számos olyan más kérdés van, amelyet sürgősen meg kell oldani annak érdekében, hogy a magánpartnerek hatékony bevonását meg lehessen oldani. |
| --- | --- |

3.13.3

Az élhető köz- és a magánszféra partnerség útjában álló akadályoktól eltekintve, amely már önmagában véve is összetett dolog, számos olyan más kérdés van, amelyet sürgősen meg kell oldani annak érdekében, hogy a magánpartnerek hatékony bevonását meg lehessen oldani.

| 3.14 | A meglévő szolgáltatásokon túl a GMES egyre inkább nélkülözhetetlenné váló, koherens, földi alapú szolgáltatási csomagot fog biztosítani. „A GMES javítani fogja a környezetvédelmi politikával kapcsolatos európai megfigyelési és értékelési kapacitást, illetve hozzá fog járulni a biztonsági igények kielégítéséhez” (15). A világszerte lejátszódó dinamikus folyamatok mutatják, hogy milyen mértékben szükségesek új eszközök a környezetvédelem, éghajlatváltozás, egészségügy, illetve a magán és kollektív biztonság új kihívásainak kezelésére. |
| --- | --- |

3.14

A meglévő szolgáltatásokon túl a GMES egyre inkább nélkülözhetetlenné váló, koherens, földi alapú szolgáltatási csomagot fog biztosítani. „A GMES javítani fogja a környezetvédelmi politikával kapcsolatos európai megfigyelési és értékelési kapacitást, illetve hozzá fog járulni a biztonsági igények kielégítéséhez” (15). A világszerte lejátszódó dinamikus folyamatok mutatják, hogy milyen mértékben szükségesek új eszközök a környezetvédelem, éghajlatváltozás, egészségügy, illetve a magán és kollektív biztonság új kihívásainak kezelésére.

| 3.14.1 | E kihívások rendkívül széles területet érintenek, a természeti katasztrófáktól és krízishelyzetektől az éghajlatváltozás által kiváltott hatásokon át – úgymint a gázkibocsátások és a levegőszennyezés – a polgári és határvédelemig. |
| --- | --- |

3.14.1

E kihívások rendkívül széles területet érintenek, a természeti katasztrófáktól és krízishelyzetektől az éghajlatváltozás által kiváltott hatásokon át – úgymint a gázkibocsátások és a levegőszennyezés – a polgári és határvédelemig.

| 3.14.2 | E területen a releváns alkalmazások felhasználó központúak – nagyon eltérő típusú felhasználói közösségek tartoznak ide, mint például a politikai döntéshozók, közszolgálatok, vállalatok és polgárok – ami kiemeli az ESA, az Európai Bizottság és a tagállamok közötti fokozott koordináció szükségességét, valamint az igények európai bizottsági összegyűjtésének kívánalmát. |
| --- | --- |

3.14.2

E területen a releváns alkalmazások felhasználó központúak – nagyon eltérő típusú felhasználói közösségek tartoznak ide, mint például a politikai döntéshozók, közszolgálatok, vállalatok és polgárok – ami kiemeli az ESA, az Európai Bizottság és a tagállamok közötti fokozott koordináció szükségességét, valamint az igények európai bizottsági összegyűjtésének kívánalmát.

| 3.14.3 | A GMES szolgáltatások támogatni fogják a különféle EU politikák fejlesztését és végrehajtását. A GMES várható hozzáadott értékére tekintettel a költségvetési gazdálkodás során (2009) operatív finanszírozást kell biztosítani a szolgáltatások és az űralkalmazások részére a közösségi politikák támogatásának érdekében. |
| --- | --- |

3.14.3

A GMES szolgáltatások támogatni fogják a különféle EU politikák fejlesztését és végrehajtását. A GMES várható hozzáadott értékére tekintettel a költségvetési gazdálkodás során (2009) operatív finanszírozást kell biztosítani a szolgáltatások és az űralkalmazások részére a közösségi politikák támogatásának érdekében.

| 3.14.4 | A GMES infrastruktúra esetén is a kormányzatok felelőssége a megbízható és fenntartható adatgyűjtés. Ezt követően meg kell teremteni a feltételeket a magánszféra vállalatainak részvételéhez. |
| --- | --- |

3.14.4

A GMES infrastruktúra esetén is a kormányzatok felelőssége a megbízható és fenntartható adatgyűjtés. Ezt követően meg kell teremteni a feltételeket a magánszféra vállalatainak részvételéhez.

| 3.15 | A GALILEO, a GMES és más programok mind azt bizonyítják, hogy az űrpolitika kezd működőképessé válni, és támogatja a jelenlegi technológiai teljesítményeket, illetve alkalmazásokat, ami hozzájárul a társadalmi kérdések elemzését, előrejelzését és megoldását szolgáló új eljárások alkalmazásához. |
| --- | --- |

3.15

A GALILEO, a GMES és más programok mind azt bizonyítják, hogy az űrpolitika kezd működőképessé válni, és támogatja a jelenlegi technológiai teljesítményeket, illetve alkalmazásokat, ami hozzájárul a társadalmi kérdések elemzését, előrejelzését és megoldását szolgáló új eljárások alkalmazásához.

| 3.16 | Fontos, hogy valamennyi tagállam, beleértve a kisebb és az új tagállamokat is, részesüljön az európai űrpolitika előnyeiből. Az összes tagállam elkötelezettsége az Unió közös érdekét is szolgálja. |
| --- | --- |

3.16

Fontos, hogy valamennyi tagállam, beleértve a kisebb és az új tagállamokat is, részesüljön az európai űrpolitika előnyeiből. Az összes tagállam elkötelezettsége az Unió közös érdekét is szolgálja.

| 3.17 | Az új tagállamok bizonyosan profitálnak majd az alkalmazásokból. Ezenfelül lehetőségeket kell teremteni számukra meglévő tudományos kompetenciáik és magasan fejlett ipari kapacitásaik bevonására potenciáljuk erősítése érdekében. |
| --- | --- |

3.17

Az új tagállamok bizonyosan profitálnak majd az alkalmazásokból. Ezenfelül lehetőségeket kell teremteni számukra meglévő tudományos kompetenciáik és magasan fejlett ipari kapacitásaik bevonására potenciáljuk erősítése érdekében.

4.   Kormányzás

| 4.1 | Az Űrtanács 2004 novemberében ülésezett először, hogy megvitassa és ösztönözze az európai együttműködést és az európai alapú programokat. Az EGSZB reméli és bízik abban, hogy a Tanács által múlt májusban adott iránymutatás megteremti az űrpolitika kívánt kontextusát, ami az európai ambíciókkal is összhangban áll. |
| --- | --- |

4.1

Az Űrtanács 2004 novemberében ülésezett először, hogy megvitassa és ösztönözze az európai együttműködést és az európai alapú programokat. Az EGSZB reméli és bízik abban, hogy a Tanács által múlt májusban adott iránymutatás megteremti az űrpolitika kívánt kontextusát, ami az európai ambíciókkal is összhangban áll.

| 4.2 | A jobb intézményi rendelkezések mindig elengedhetetlenek az előrehaladáshoz. E tekintetben az EGSZB üdvözli a Tanács az Európai Bizottság fokozódó részvételét az űrrel kapcsolatos tevékenységekben, valamint az ESA és az Európai Bizottság között előirányzott, pontosan meghatározott együttműködést és felelősségmegosztást. |
| --- | --- |

4.2

A jobb intézményi rendelkezések mindig elengedhetetlenek az előrehaladáshoz. E tekintetben az EGSZB üdvözli a Tanács az Európai Bizottság fokozódó részvételét az űrrel kapcsolatos tevékenységekben, valamint az ESA és az Európai Bizottság között előirányzott, pontosan meghatározott együttműködést és felelősségmegosztást.

| 4.3 | Az Űrtanács megteremti a szükséges platformot a kormányközi és közösséghez kapcsolódó megközelítésekről szóló vitákhoz, amelyeket hatékonyan össze kell kapcsolni. |
| --- | --- |

4.3

Az Űrtanács megteremti a szükséges platformot a kormányközi és közösséghez kapcsolódó megközelítésekről szóló vitákhoz, amelyeket hatékonyan össze kell kapcsolni.

| 4.4 | Az űrnek – külön űrpolitikai fejezet keretében – a közösségi politikákba és az FP7-be történő bevonását láthatóvá kell tenni valamennyi érintett főigazgatóság tervezett részvétele által. Ez az integrált részvétel bővíteni fogja a stratégiai gondolkodás alapját is. Ebben a tekintetben az EU űrre vonatkozó specifikus kompetenciája az új szerződés keretében bizonyosan hasznos lesz majd. |
| --- | --- |

4.4

Az űrnek – külön űrpolitikai fejezet keretében – a közösségi politikákba és az FP7-be történő bevonását láthatóvá kell tenni valamennyi érintett főigazgatóság tervezett részvétele által. Ez az integrált részvétel bővíteni fogja a stratégiai gondolkodás alapját is. Ebben a tekintetben az EU űrre vonatkozó specifikus kompetenciája az új szerződés keretében bizonyosan hasznos lesz majd.

| 4.5 | A gyakran figyelmen kívül hagyott jogrend szintén külön figyelmet igényel. Egy olyan „egy állam” kontextusban, mint az USA esetén, a létező jogrend természetes keretet biztosít a konkrét tevékenységek és a kísérő szabályozások részére. Ezzel ellentétben az összetett európai kontextusban – ESA, Európai Bizottság, szuverén tagállamok – hiányzik egy jól strukturált jogrend, ami visszatartó hatással jár. Tekintettel az űrhöz kapcsolódó tevékenységek terjedésére az Európai Unióban, egyre elengedhetetlenebbé válik egy koherens és logikus jogi/intézményi keret megteremtése. |
| --- | --- |

4.5

A gyakran figyelmen kívül hagyott jogrend szintén külön figyelmet igényel. Egy olyan „egy állam” kontextusban, mint az USA esetén, a létező jogrend természetes keretet biztosít a konkrét tevékenységek és a kísérő szabályozások részére. Ezzel ellentétben az összetett európai kontextusban – ESA, Európai Bizottság, szuverén tagállamok – hiányzik egy jól strukturált jogrend, ami visszatartó hatással jár. Tekintettel az űrhöz kapcsolódó tevékenységek terjedésére az Európai Unióban, egyre elengedhetetlenebbé válik egy koherens és logikus jogi/intézményi keret megteremtése.

| 4.6 | Az Európai Bizottság felelőssége az alkalmazások területén és a különféle főigazgatóságok közreműködése pozitívan fogja befolyásolni a vitákat és a magánszférával való együttműködést. Új lehetőségeket fog teremteni a felhasználókra épülő projektek számára. |
| --- | --- |

4.6

Az Európai Bizottság felelőssége az alkalmazások területén és a különféle főigazgatóságok közreműködése pozitívan fogja befolyásolni a vitákat és a magánszférával való együttműködést. Új lehetőségeket fog teremteni a felhasználókra épülő projektek számára.

| 4.7 | Egy említésre érdemes sajátos szempont az az új szerződésben szereplő rendelkezés, amely a Tanács külügyekért felelős főképviselője és az Európai Bizottság alelnöke közötti kapcsolatokra vonatkozik, amely beosztásokat összevonják a jövőben. |
| --- | --- |

4.7

Egy említésre érdemes sajátos szempont az az új szerződésben szereplő rendelkezés, amely a Tanács külügyekért felelős főképviselője és az Európai Bizottság alelnöke közötti kapcsolatokra vonatkozik, amely beosztásokat összevonják a jövőben.

| 4.8 | Az európai űrpolitika mellett szóló fő indokok egyike az, hogy az Európai Bizottság stratégiai gondolkodása jótékony hatást gyakorol majd a nemzeti szinten megvalósuló integrált megközelítésre is, amely gyakran hiányzik. Az Európai Bizottság főigazgatóságainak részvétele ugyancsak erősíteni fogja a nemzeti igazgatásokban dolgozó (potenciális) felhasználókkal kiépülő hálózatokat. |
| --- | --- |

4.8

Az európai űrpolitika mellett szóló fő indokok egyike az, hogy az Európai Bizottság stratégiai gondolkodása jótékony hatást gyakorol majd a nemzeti szinten megvalósuló integrált megközelítésre is, amely gyakran hiányzik. Az Európai Bizottság főigazgatóságainak részvétele ugyancsak erősíteni fogja a nemzeti igazgatásokban dolgozó (potenciális) felhasználókkal kiépülő hálózatokat.

| 4.9 | Azonos okból kifolyólag a koordinációért felelős GMES-iroda létrehozása a Vállalkozási Főigazgatóság keretén belül üdvözlendő. |
| --- | --- |

4.9

Azonos okból kifolyólag a koordinációért felelős GMES-iroda létrehozása a Vállalkozási Főigazgatóság keretén belül üdvözlendő.

| 4.10 | Az Európai Bizottság közreműködése megteremti az űrpolitika helyét a többi közösségi politika között. Ez hozzá fog járulni ahhoz, hogy a polgárok körében javuljon az űr előnyeiről alkotott kép. |
| --- | --- |

4.10

Az Európai Bizottság közreműködése megteremti az űrpolitika helyét a többi közösségi politika között. Ez hozzá fog járulni ahhoz, hogy a polgárok körében javuljon az űr előnyeiről alkotott kép.

| 4.11 | Eddig az „űr” kifejezés használata túlságosan elszigetelt volt, és kommunikációs szempontból nem kellően kidolgozott. Az Európai Bizottság és a Tanács hatékony kommunikációjának ki kellene hangsúlyoznia az űr társadalomra gyakorolt hatásait. Fontos, hogy a jól célzott kommunikációhoz hozzátartozzanak az űrre vonatkozó, fiataloknak szóló pozitív ösztönzők, és – általánosabban véve – a fiatalok tudományos és/vagy technikai oktatásban való részvételének ösztönzése is. |
| --- | --- |

4.11

Eddig az „űr” kifejezés használata túlságosan elszigetelt volt, és kommunikációs szempontból nem kellően kidolgozott. Az Európai Bizottság és a Tanács hatékony kommunikációjának ki kellene hangsúlyoznia az űr társadalomra gyakorolt hatásait. Fontos, hogy a jól célzott kommunikációhoz hozzátartozzanak az űrre vonatkozó, fiataloknak szóló pozitív ösztönzők, és – általánosabban véve – a fiatalok tudományos és/vagy technikai oktatásban való részvételének ösztönzése is.

| 4.12 | Az EGSZB hangsúlyozza a rendszeres és átfogó, átlátható értékelés, valamint a megfelelő végrehajtás nagy jelentőségét. A kutatóközpontok, az uniós állami hatóságok és a tagállamok, valamint a magánszféra közötti összetett kapcsolatok, a bonyolult finanszírozási és szervezési intézkedésekkel párosulva, szükségessé teszik a nyomon követést. A dinamikus kölcsönhatás keretében a hatékony nyomon követés átláthatósághoz és esetleg egyszerűsítéshez, valamint új nézőpontokhoz és új projektekhez, illetve azok finanszírozásához vezethet. |
| --- | --- |

4.12

Az EGSZB hangsúlyozza a rendszeres és átfogó, átlátható értékelés, valamint a megfelelő végrehajtás nagy jelentőségét. A kutatóközpontok, az uniós állami hatóságok és a tagállamok, valamint a magánszféra közötti összetett kapcsolatok, a bonyolult finanszírozási és szervezési intézkedésekkel párosulva, szükségessé teszik a nyomon követést. A dinamikus kölcsönhatás keretében a hatékony nyomon követés átláthatósághoz és esetleg egyszerűsítéshez, valamint új nézőpontokhoz és új projektekhez, illetve azok finanszírozásához vezethet.

5.   Tisztességes haszon és magánszféra

| 5.1 | A tagállamok stratégiai koncepciói és programjai, a magánvállalatokkal ápolt sajátos nemzeti kapcsolatok, a kormányközi együttműködés az EU-n belül és azon túl, valamint a technológia-központú ESA mint kormányközi ügynökség, megmagyarázzák a tisztességes haszon elvét: minden ország a jegyzések és koncessziók bonyolult rendszerén keresztül, iparának odaítélt szerződések formájában visszakapja az ESA-tevékenységekre fordított saját beruházását. A jelenlegi körülmények között az ESA iparpolitikája sikeres. |
| --- | --- |

5.1

A tagállamok stratégiai koncepciói és programjai, a magánvállalatokkal ápolt sajátos nemzeti kapcsolatok, a kormányközi együttműködés az EU-n belül és azon túl, valamint a technológia-központú ESA mint kormányközi ügynökség, megmagyarázzák a tisztességes haszon elvét: minden ország a jegyzések és koncessziók bonyolult rendszerén keresztül, iparának odaítélt szerződések formájában visszakapja az ESA-tevékenységekre fordított saját beruházását. A jelenlegi körülmények között az ESA iparpolitikája sikeres.

| 5.2 | Következésképpen a kormányok, az ESA, a magánvállalatok és kutatói intézetek közötti kapcsolatok mélyen gyökerező formákat tükröznek, többek közt mivel a világűrrel foglalkozó ágazat korlátozott és magasan specializálódott piacot alkot. |
| --- | --- |

5.2

Következésképpen a kormányok, az ESA, a magánvállalatok és kutatói intézetek közötti kapcsolatok mélyen gyökerező formákat tükröznek, többek közt mivel a világűrrel foglalkozó ágazat korlátozott és magasan specializálódott piacot alkot.

| 5.3 | A következő kulcsfontosságú fejleményeket figyelembe kell venni:






  — | Európa világban elfoglalt helyének szükséges megerősítése; |
| --- | --- | --- |

5.3

A következő kulcsfontosságú fejleményeket figyelembe kell venni:

—

Európa világban elfoglalt helyének szükséges megerősítése;

| — | a „világegyetem” polgári igényekre és egyéb békés célokra történő felhasználása, ideértve a kollektív biztonságot is; |
| --- | --- |

—

a „világegyetem” polgári igényekre és egyéb békés célokra történő felhasználása, ideértve a kollektív biztonságot is;

| — | az EU és az Európai Bizottság politikai és pénzügyi részvétele számos területen; |
| --- | --- |

—

az EU és az Európai Bizottság politikai és pénzügyi részvétele számos területen;

| — | az alkalmazások és a felhasználók szükségleteinek fokozott hangsúlyozása, a technológia kínálati oldalától a piaci kereslet felé történő elmozdulás; |
| --- | --- |

—

az alkalmazások és a felhasználók szükségleteinek fokozott hangsúlyozása, a technológia kínálati oldalától a piaci kereslet felé történő elmozdulás;

| — | a magánszféra változó szerepe. |
| --- | --- |

—

a magánszféra változó szerepe.

| 5.4 | Az ESA esetében a Tanács a tisztességes haszon elv folytatása mellett száll síkra. E téren az ESA tagállamainak érdekei nem egyeznek meg az összes szempontot illetően. Megjegyzendő, hogy a tisztességes haszon elve a korábbinál rugalmasabb kezelés révén már eddig is változásokon ment keresztül, és lépésről lépésre egyre modernebb formát ölt. Az EGSZB meglátása szerint ennek az elvnek főként kellő rugalmassággal kellene rendelkeznie a magasan kvalifikált, (jelenleg főképp még) nemzeti szinten tevékenykedő, közepes méretű vállalatok megfelelő bevonásához. |
| --- | --- |

5.4

Az ESA esetében a Tanács a tisztességes haszon elv folytatása mellett száll síkra. E téren az ESA tagállamainak érdekei nem egyeznek meg az összes szempontot illetően. Megjegyzendő, hogy a tisztességes haszon elve a korábbinál rugalmasabb kezelés révén már eddig is változásokon ment keresztül, és lépésről lépésre egyre modernebb formát ölt. Az EGSZB meglátása szerint ennek az elvnek főként kellő rugalmassággal kellene rendelkeznie a magasan kvalifikált, (jelenleg főképp még) nemzeti szinten tevékenykedő, közepes méretű vállalatok megfelelő bevonásához.

| 5.5 | Az Európai Bizottság részvétele és finanszírozása esetén az EU szabályok hatályosak, vagyis a versenypolitika és a közbeszerzésekre vonatkozó szabályok. Az EGSZB üdvözli továbbá, hogy az Európai Bizottság alkalmas eszközöket dolgozzon ki az űrkutatás területére érvényes közösségi intézkedéseket és finanszírozási szabályait illetően, amelyek figyelembe veszik az űrszektor sajátosságait és lehetővé teszik a tagállamok kiegyensúlyozott ipari struktúráját az űrkutatás területén. |
| --- | --- |

5.5

Az Európai Bizottság részvétele és finanszírozása esetén az EU szabályok hatályosak, vagyis a versenypolitika és a közbeszerzésekre vonatkozó szabályok. Az EGSZB üdvözli továbbá, hogy az Európai Bizottság alkalmas eszközöket dolgozzon ki az űrkutatás területére érvényes közösségi intézkedéseket és finanszírozási szabályait illetően, amelyek figyelembe veszik az űrszektor sajátosságait és lehetővé teszik a tagállamok kiegyensúlyozott ipari struktúráját az űrkutatás területén.

| 5.6 | Fontos szempont a kkv-k szerepe a szolgáltatások fejlesztésében. Meg kell különböztetni a nagy, gyakran nemzetközi viszonylatban tevékenykedő vállalatokat a nagyszámú, specializált, túlnyomórészt nemzeti szinten tevékenykedő közepes méretű vállalatoktól, amelyek lehetőségeket keresnek az európai térben. A világűr területén tevékenykedő kkv-k konzorciumainak támogatásra van szükségük. |
| --- | --- |

5.6

Fontos szempont a kkv-k szerepe a szolgáltatások fejlesztésében. Meg kell különböztetni a nagy, gyakran nemzetközi viszonylatban tevékenykedő vállalatokat a nagyszámú, specializált, túlnyomórészt nemzeti szinten tevékenykedő közepes méretű vállalatoktól, amelyek lehetőségeket keresnek az európai térben. A világűr területén tevékenykedő kkv-k konzorciumainak támogatásra van szükségük.

| 5.6.1 | A specializált közepes méretű vállalatok szerepe mindenképpen nő. (16). Ez a piaci kereslet és a felhasználók igényeinek fontossága, valamint a kisebb vállalatoknak a szolgáltatások fejlesztésében történő dinamikus részvétele miatt egyre inkább igaz lesz erre a szektorra. Az operatív tervezés és projektek a közepes méretű vállalatokkal általánosabbá fognak válni. |
| --- | --- |

5.6.1

A specializált közepes méretű vállalatok szerepe mindenképpen nő. (16). Ez a piaci kereslet és a felhasználók igényeinek fontossága, valamint a kisebb vállalatoknak a szolgáltatások fejlesztésében történő dinamikus részvétele miatt egyre inkább igaz lesz erre a szektorra. Az operatív tervezés és projektek a közepes méretű vállalatokkal általánosabbá fognak válni.

| 5.6.2 | Mostanáig az űrpolitika nagymértékben el volt különítve a gazdaság más részeitől. A hangsúlyváltás, a horizontális megközelítés, valamint az ESA és az Európai Bizottság közötti együttműködés hozzá fog járulni a technológia, az állami beruházások és a magánszféra összekapcsolásához. Az EUMETSAT operatív szolgáltatások fejlesztésével kapcsolatos tapasztalatai gyakorlati értékkel bírhatnak a GMES részére. |
| --- | --- |

5.6.2

Mostanáig az űrpolitika nagymértékben el volt különítve a gazdaság más részeitől. A hangsúlyváltás, a horizontális megközelítés, valamint az ESA és az Európai Bizottság közötti együttműködés hozzá fog járulni a technológia, az állami beruházások és a magánszféra összekapcsolásához. Az EUMETSAT operatív szolgáltatások fejlesztésével kapcsolatos tapasztalatai gyakorlati értékkel bírhatnak a GMES részére.

| 5.6.3 | Ami a műholdakat illeti, az üzleti tervezés, a marketing és a kereskedelmi forgalmazás jótékony gyakorlatokat vezethet be. A közepes méretű vállalkozásokkal fennálló hálózatokat erősíteni fogják. |
| --- | --- |

5.6.3

Ami a műholdakat illeti, az üzleti tervezés, a marketing és a kereskedelmi forgalmazás jótékony gyakorlatokat vezethet be. A közepes méretű vállalkozásokkal fennálló hálózatokat erősíteni fogják.

| 5.7 | Az űrbe telepített és a földi rendszereket integrálni kell, amint azt a GMES esetén is tervezik. Az intelligens érzékelő hálózatok továbbfejleszthetők. |
| --- | --- |

5.7

Az űrbe telepített és a földi rendszereket integrálni kell, amint azt a GMES esetén is tervezik. Az intelligens érzékelő hálózatok továbbfejleszthetők.

| 5.8 | Az ipar bevonása szempontjából szükséges az EU-kereslet pontos meghatározása. A szolgáltatások és a felhasználók szükségleteinek növekvő kihangsúlyozása a kutatáson, adatgyűjtésen és infrastruktúrán túl a tudomány és az alkalmazás közötti folyamatos finomhangolást feltételezi Európában (17). |
| --- | --- |

5.8

Az ipar bevonása szempontjából szükséges az EU-kereslet pontos meghatározása. A szolgáltatások és a felhasználók szükségleteinek növekvő kihangsúlyozása a kutatáson, adatgyűjtésen és infrastruktúrán túl a tudomány és az alkalmazás közötti folyamatos finomhangolást feltételezi Európában (17).

| 5.9 | Azonban a korábbiakban megállapítottak szerint az alkalmazások alátámasztó technológiai fejlesztést igényelnek. Az ESTP (18), amely a tudomány és az ipar területén aktív szereplőket hoz össze, nagyon ígéretes platformot kínál a kívánatos technológiák azonosítása. Várhatóan elkészíti a hosszú távú stratégiai kutatási menetrendet. Az ESTP más ipari szektorokkal és területekkel is létrehozhat kapcsolatokat. |
| --- | --- |

5.9

Azonban a korábbiakban megállapítottak szerint az alkalmazások alátámasztó technológiai fejlesztést igényelnek. Az ESTP (18), amely a tudomány és az ipar területén aktív szereplőket hoz össze, nagyon ígéretes platformot kínál a kívánatos technológiák azonosítása. Várhatóan elkészíti a hosszú távú stratégiai kutatási menetrendet. Az ESTP más ipari szektorokkal és területekkel is létrehozhat kapcsolatokat.

| 5.10 | A tisztességes haszon elve eddig sikeresnek bizonyult az európai űrkapacitások fejlesztésében. Ugyanakkor az űrpiac érettebbé válása nagyobb mértékű rugalmasságot követel majd meg, mivel a rögzített kapcsolatok általában nem mozdítják elő az ipari megújulást. Különösképp a kkv-k lesznek azok a vállalatok, amelyek a piaci kereslet, a felhasználók igényei és a szolgáltatások fejlődése miatt várhatóan megfelelően válaszolnak az új igényekre és lehetőségekre az európai űrpolitikában. |
| --- | --- |

5.10

A tisztességes haszon elve eddig sikeresnek bizonyult az európai űrkapacitások fejlesztésében. Ugyanakkor az űrpiac érettebbé válása nagyobb mértékű rugalmasságot követel majd meg, mivel a rögzített kapcsolatok általában nem mozdítják elő az ipari megújulást. Különösképp a kkv-k lesznek azok a vállalatok, amelyek a piaci kereslet, a felhasználók igényei és a szolgáltatások fejlődése miatt várhatóan megfelelően válaszolnak az új igényekre és lehetőségekre az európai űrpolitikában.

| 5.10.1 | E tekintetben szintén figyelembe kell venni az ESA-hoz történő nemzeti hozzájárulások közötti nagy eltéréseket, különösen az új és a kisebb tagállamok, valamint a nem uniós (ESA-) országok esetében. |
| --- | --- |

5.10.1

E tekintetben szintén figyelembe kell venni az ESA-hoz történő nemzeti hozzájárulások közötti nagy eltéréseket, különösen az új és a kisebb tagállamok, valamint a nem uniós (ESA-) országok esetében.

| 5.11 | Ezért az EGSZB nyílt és átlátható elemzést és Európa tíz év múlva megkívánt teljesítményéről szóló párbeszédet tart szükségesnek világban betöltött helyzetének megőrzése és javítása céljából: milyen célkitűzések, valamint – az ESA, az Európai Bizottság és a tagállamok vonatkozásában – milyen ezeknek megfelelő intézményes eszközök szükségesek az összehangolt közös európai küldetés teljesítéséhez, ideértve a közepes méretű vállalatok dinamikus hozzájárulását és a verseny legmagasabb szintjének megőrzését. |
| --- | --- |

5.11

Ezért az EGSZB nyílt és átlátható elemzést és Európa tíz év múlva megkívánt teljesítményéről szóló párbeszédet tart szükségesnek világban betöltött helyzetének megőrzése és javítása céljából: milyen célkitűzések, valamint – az ESA, az Európai Bizottság és a tagállamok vonatkozásában – milyen ezeknek megfelelő intézményes eszközök szükségesek az összehangolt közös európai küldetés teljesítéséhez, ideértve a közepes méretű vállalatok dinamikus hozzájárulását és a verseny legmagasabb szintjének megőrzését.

| 5.12 | Ennek az elemzésnek és dialógusnak az ESA finanszírozási módjára is ki kell térnie, különös tekintettel a fakultatív hozzájárulások hatására, valamint arra, hogy milyenek legyenek az eljárások, és hogyan képzelhető el az űrszolgáltatások használatának uniós belső piacba való fokozódó integrációja. Azokra a területekre, amelyeken az Európai Bizottság főigazgatóságai is tevékenykednek majd, speciális finanszírozási szabályozást és megfelelő költségfelosztást kell kidolgozni. |
| --- | --- |

5.12

Ennek az elemzésnek és dialógusnak az ESA finanszírozási módjára is ki kell térnie, különös tekintettel a fakultatív hozzájárulások hatására, valamint arra, hogy milyenek legyenek az eljárások, és hogyan képzelhető el az űrszolgáltatások használatának uniós belső piacba való fokozódó integrációja. Azokra a területekre, amelyeken az Európai Bizottság főigazgatóságai is tevékenykednek majd, speciális finanszírozási szabályozást és megfelelő költségfelosztást kell kidolgozni.

| 5.13 | Az Európai Bizottság által a különféle szektorokra kidolgozott modern ágazati alapú politika szintén segíthet, figyelembe véve az űr sajátos jellemzőit. Ezek között meg kell említeni az államilag finanszírozott technológiák és infrastruktúra szükségességét, a prototípusok kifejlesztését, a különféle szegmensekben a valódi piac hiányát, valamint az aktív, kormányzati szinten – irányított és – finanszírozott űrhöz kapcsolódó iparpolitika meglétét az USA-ban és máshol. |
| --- | --- |

5.13

Az Európai Bizottság által a különféle szektorokra kidolgozott modern ágazati alapú politika szintén segíthet, figyelembe véve az űr sajátos jellemzőit. Ezek között meg kell említeni az államilag finanszírozott technológiák és infrastruktúra szükségességét, a prototípusok kifejlesztését, a különféle szegmensekben a valódi piac hiányát, valamint az aktív, kormányzati szinten – irányított és – finanszírozott űrhöz kapcsolódó iparpolitika meglétét az USA-ban és máshol.

| 5.14 | Első lépésként sürgős feladat, hogy a döntéshozók Európa ipari ambícióira vonatkozó elképzeléseit konkrétan megfogalmazzák a gazdaság vonatkozásában. |
| --- | --- |

5.14

Első lépésként sürgős feladat, hogy a döntéshozók Európa ipari ambícióira vonatkozó elképzeléseit konkrétan megfogalmazzák a gazdaság vonatkozásában.

6.   Védelem és biztonság

| 6.1 | A Tanács állásfoglalása hangsúlyozza a védelem és a biztonság szemszögéből az űrnek tulajdonított jelentőséget. Egyre több vita folyik az európai katonai lehetőségekre vonatkozó közös stratégia kialakításáról. |
| --- | --- |

6.1

A Tanács állásfoglalása hangsúlyozza a védelem és a biztonság szemszögéből az űrnek tulajdonított jelentőséget. Egyre több vita folyik az európai katonai lehetőségekre vonatkozó közös stratégia kialakításáról.

| 6.2 | Ezek a viták részét képezik a közös kül- és biztonságpolitika terén megkívánt előrehaladásnak. Az EGSZB üdvözli az egyre inkább elfogadott következtetést, amely szerint a biztonság nem izolált szakpolitika, hanem az európai intézmények különböző politikáinak és az európai intézményeken belüli különböző politikák keveréke (19). |
| --- | --- |

6.2

Ezek a viták részét képezik a közös kül- és biztonságpolitika terén megkívánt előrehaladásnak. Az EGSZB üdvözli az egyre inkább elfogadott következtetést, amely szerint a biztonság nem izolált szakpolitika, hanem az európai intézmények különböző politikáinak és az európai intézményeken belüli különböző politikák keveréke (19).

| 6.3 | Azt is szem előtt kell tartani, hogy a civil és katonai célú alkalmazások közötti határok összemosódnak. Ajánlatos, hogy hangsúlyozzuk az esetleges kölcsönös lehetőségeket e két ágazat követelményrendszerének vonatkozásában. A katonai rendszerek profitálhatnak a civil közösségi küldetésekből a civil és katonai célú alkalmazások kettős felhasználási hatásának köszönhetően. |
| --- | --- |

6.3

Azt is szem előtt kell tartani, hogy a civil és katonai célú alkalmazások közötti határok összemosódnak. Ajánlatos, hogy hangsúlyozzuk az esetleges kölcsönös lehetőségeket e két ágazat követelményrendszerének vonatkozásában. A katonai rendszerek profitálhatnak a civil közösségi küldetésekből a civil és katonai célú alkalmazások kettős felhasználási hatásának köszönhetően.

| 6.4 | Jelenleg a felelősségvállalás, az irányítás és a költségvetés a biztonság vonatkozásában szigorúan nemzeti jelleggel bír. A különböző országok közötti összehangolt megközelítések ritkák, habár a védelemi szektor vonatkozásában néhány intézkedés koordinációja európai keretek között zajlik. Több lehetőség is kínálkozik a jövőre nézve, a közösségi együttműködés „könnyű” formájától a mindenre kiterjedő közös európai modellig. |
| --- | --- |

6.4

Jelenleg a felelősségvállalás, az irányítás és a költségvetés a biztonság vonatkozásában szigorúan nemzeti jelleggel bír. A különböző országok közötti összehangolt megközelítések ritkák, habár a védelemi szektor vonatkozásában néhány intézkedés koordinációja európai keretek között zajlik. Több lehetőség is kínálkozik a jövőre nézve, a közösségi együttműködés „könnyű” formájától a mindenre kiterjedő közös európai modellig.

| 6.5 | Az EGSZB nézete szerint a biztonsági, technológiai és költségvetési okokból lendületet kellene adni a jövőbeli közös rendszerek tervezésének, amelyek összefogják az európai országokat. |
| --- | --- |

6.5

Az EGSZB nézete szerint a biztonsági, technológiai és költségvetési okokból lendületet kellene adni a jövőbeli közös rendszerek tervezésének, amelyek összefogják az európai országokat.

| 6.6 | A biztonság nemzeti logikájának gyökerei mélyre nyúlnak. Azonban, ha kiindulási pontként elfogadunk egy közös jövőképet, ideértve a kényszerítő erejű globális fejleményeket is, konkrét projektek indíthatók, és a tapasztalatokból merített tudás elősegítheti a haladást. |
| --- | --- |

6.6

A biztonság nemzeti logikájának gyökerei mélyre nyúlnak. Azonban, ha kiindulási pontként elfogadunk egy közös jövőképet, ideértve a kényszerítő erejű globális fejleményeket is, konkrét projektek indíthatók, és a tapasztalatokból merített tudás elősegítheti a haladást.

| 6.7 | A szükségtelen átfedések elkerülése érdekében a specializálódás és a munkamegosztás részeit képezhetnék e tervezésnek (20). Olyan kutatási programokat lehetne létrehozni, amelyek előmozdítanák a műszaki lehetőségek fejlesztését. |
| --- | --- |

6.7

A szükségtelen átfedések elkerülése érdekében a specializálódás és a munkamegosztás részeit képezhetnék e tervezésnek (20). Olyan kutatási programokat lehetne létrehozni, amelyek előmozdítanák a műszaki lehetőségek fejlesztését.

| 6.8 | Ebben a vonatkozásban az EDA (21) – mint az egyik szereplő – nagyobb játékteret kaphatna speciális hatáskörök kidolgozására, úgymint a rendelkezésre álló lehetőségek meghatározása, programok kidolgozásának javaslása vagy a nemzeti védelmi és űrügynökségek és az ESA közötti koordináció. |
| --- | --- |

6.8

Ebben a vonatkozásban az EDA (21) – mint az egyik szereplő – nagyobb játékteret kaphatna speciális hatáskörök kidolgozására, úgymint a rendelkezésre álló lehetőségek meghatározása, programok kidolgozásának javaslása vagy a nemzeti védelmi és űrügynökségek és az ESA közötti koordináció.

| 6.9 | Az új szerződés a biztonsági kutatás erősítésére irányuló európai bizottsági és tanácsi kezdeményezések spektrumának szélesítésére is lehetőségeket kínál, ugyanakkor el kellene kerülni az ebből eredő lehetséges átfedéseket és kettősségeket. |
| --- | --- |

6.9

Az új szerződés a biztonsági kutatás erősítésére irányuló európai bizottsági és tanácsi kezdeményezések spektrumának szélesítésére is lehetőségeket kínál, ugyanakkor el kellene kerülni az ebből eredő lehetséges átfedéseket és kettősségeket.

| 6.10 | Az ilyen jellegű döntések előkészítést igényelnek és az Űrtanács, valamint az Általános Ügyek Tanácsa részéről vállalt későbbi elkötelezettséget. Az új szerződés keretében bevezetett intézményes változtatások hozzájárulhatnak ehhez. |
| --- | --- |

6.10

Az ilyen jellegű döntések előkészítést igényelnek és az Űrtanács, valamint az Általános Ügyek Tanácsa részéről vállalt későbbi elkötelezettséget. Az új szerződés keretében bevezetett intézményes változtatások hozzájárulhatnak ehhez.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 13-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Európai Űrügynökség.

1

(2)  Az ESA önálló iparpolitikát folytat. Formáját és tartalmát tekintve nem szabad összekeverni az Európai Bizottság ágazati jellegű iparpolitikájával.

2

(3)  Az ESA (Európai Űrügynökség) teljesen független szervezet, jelenleg 17 tagállammal. Nem minden ESA-tagállam tagja az EU-nak, és nem minden EU-tagállam tagja az ESA-nak. Az ESA-t – egy „kötelező programra” és opcionális programokra felosztva – közösen finanszírozzák ezek a tagállamok.

3

(4)  COM(2007) 212 final.

4

(5)  Az Űrtanács a Közös Űrtanács, amely EU Versenyképességi Tanácsának és az ESA-politikákra vonatkozó döntéshozatalért felelős kormányközi Űrtanácsnak a fúziója.

5

(6)  Így például az Európai Bizottságnak és az ESA-nak a május 22-én tartott Űrtanács eredményeiról szóló sajtóközleményei a következő szalagcímekkel jelentek meg: „Az Űrtanács üdvözli a történelmi jelentőségű európai űrpolitikát”, illetve „Európa űrpolitikája a mai napon valósággá válik”.

6

(7)  Az EGSZB-véleménye az Európai Bizottság következő közleményéről: „Az európai űripar: a globális kihívás megválaszolása”, (Előadó: Mario SEPI), HL C 95., 1998.3.30., 11. o.

7

EGSZB-vélemény a következő tárgyban: Az európai űrpolitikáról szóló zöld könyv (Előadó: Stéphane BUFFETAUT), HL C 220., 2003.9.16., 19. o.

Az európai űrpolitikáról szóló zöld könyv

EGSZB-vélemény a következő tárgyban: Az európai űrpolitika végrajtásának cselekvési terve (Előadó: Stéphane BUFFETAUT), HL C 112., 2004.9.30., 9. o.

Az európai űrpolitika végrajtásának cselekvési terve

(8)  Az Európai Bizottság és az ESA 2003. októberi keretmegállapodása munkamódszert és szorosabb kapcsolatokat vezet be az ESA és az Európai Bizottság között.

8

(9)  Globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés.

9

(10)  ESA 2 485 millió euró, EUMETSAT 330 millió euró, tagállamok (Franciaország, Németország, Olaszország, Spanyolország) 1 190 millió euró (civil) és 790 millió euró (katonai).

10

(11)  Másrészről azonban nem szabad eltúlozni a közös amerikai koncepció és a központi szervezeti felépítés jelentőségét. Az egyes államok és a vállalatok, melyek mindegyike saját képviselővel rendelkezik Capitol Hillen, valamint érdekcsoportokkal és hálózatokkal is, befolyást gyakorolnak a szerződések és célkitűzések alakulására. A NASA-t a bürokrácia és saját monopolhelyzete is sújtja.

11

(12)  Ideértve a három nem uniós tagországot, Svájcot, Norvégiát és Kanadát.

12

(13)  Az EGSZB-véleménye a következő tárgyban: Zöld könyv a műholdas navigációs alkalmazásokról (előadó: Stéphane BUFFETAUT), CESE 989/2007 (a Hivatalos Lapban még nem jelent meg). Ez a vélemény többek között egy sor olyan szempontot vizsgál, amelyekkel az EGSZB nézete szerint a zöld könyvnek kellett volna foglalkoznia.

13

Zöld könyv a műholdas navigációs alkalmazásokról

(14)  Ebben a vonatkozásban új fejlemény, hogy az európai – feldolgozói – ipar nézeteit a „Galileo szolgáltatások (GS)”, valamint a Távérzékelési Vállalatok Európai Szövetségének (EARSC) keretében foglalja össze.

14

(15)  A Bizottság közleménye az európai űrpolitikáról, 6. o.

15

(16)  E tekintetben lásd az EGSZB „Az érték- és ellátási lánc fejlődése: európai és globális tendenciák” című véleményét (előadó: Joost van IERSEL), CESE 599/2007.

16

(17)  „...nem folytathatjuk tovább azt a kettős monológot, amelynek keretében az ipar az intézményeket kéri, hogy határozzák meg szükségleteiket, míg az intézmények az ipart kérik, hogy szükségleteiknek megfelelő szolgáltatásokat javasoljanak.” Lásd az ASD-Eurospace 2007. július 20-i keltezésű, G. Verheugen biztosnak és J.J. Dordainnek (ESA) címzett levelét.

17

(18)  Az Európai Űrtechnológiai Platform a fő érdekeltek egyesített platformja, amelyhez a következők tartoznak: az EU részt vevő tagállamai, az ESA, az európai űripar (több mint 100 vállalat), Eurospace, kutatólaboratóriumok és egyetemek, nemzeti űrügynökségek és 21 egyéb szervezet.

18

(19)  „Ma az űrpolitika nem egyetlen szakpolitika, hanem a tagállamok, az Űrtanács, az Európai Bizottság és végső soron az EDA által folytatott politikák keveréke. Ez az összetett panoráma hatékonyabb koordinációt követel meg az irányítás ésszerűsítése és az átfedések elkerülése érdekében.” Lásd „The Cost of Non Europe in the field of satellite based systems” FRS-IAI jelentés, Fondation Pour la Recherche Stratégique, Paris, valamint Istituto Affari Internazionali, Roma, 2007. május 24.

19

(20)  Ennek előzménye a MUSIS hat nemzet közötti megállapodás, azaz a felügyelet, felderítés és megfigyelés célját szolgáló, multinacionális űralapú képrögzítő rendszer (Multinational Space-based Imaging system for Surveillance, reconnaissance and observation).

20

Multinational Space-based Imaging system for Surveillance, reconnaissance and observation)

(21)  Európai Védelmi Ügynökség.

21

---

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/31

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a fogyasztási cikkek adásvételének és a kapcsolódó jótállásnak egyes vonatkozásairól szóló, 1999. május 25-i 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtásáról, közte a gyártó közvetlen felelősségének bevezetésére vonatkozó elemzésről

COM(2007) 210 final

(2008/C 162/04)

2007. április 24-én az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a fogyasztási cikkek adásvételének és a kapcsolódó jótállásnak egyes vonatkozásairól szóló, 1999. május 25-i 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtásáról, közte a gyártó közvetlen felelősségének bevezetésére vonatkozó elemzésről

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció 2008. január 31-én elfogadta véleményét. (Előadó: Bryan CASSIDY.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. február 13–14-én tartott 442. plenáris ülésén (a február 13-i ülésnapon) 145 szavazattal 3 ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az Európai Bizottság ellenőrzései jelentős eltéréseket mutattak ki az 1999/44/EK irányelvet átültető nemzeti jogszabályok között. Néhány eltérés az irányelvben meglévő joghézagoknak tudható be, mások pedig már az irányelv nem megfelelő átültetésének tekinthetők. Jelenleg nem világos, hogy milyen mértékben hatnak ezek az eltérések a belső piac rendes működésére és a fogyasztói bizalomra. Az EGSZB javasolja az Európai Bizottságnak, hogy sürgősen tanulmányozza a következményeket mind a belső piac, mind pedig a fogyasztói bizalom tekintetében (1). |
| --- | --- |

1.1

Az Európai Bizottság ellenőrzései jelentős eltéréseket mutattak ki az 1999/44/EK irányelvet átültető nemzeti jogszabályok között. Néhány eltérés az irányelvben meglévő joghézagoknak tudható be, mások pedig már az irányelv nem megfelelő átültetésének tekinthetők. Jelenleg nem világos, hogy milyen mértékben hatnak ezek az eltérések a belső piac rendes működésére és a fogyasztói bizalomra. Az EGSZB javasolja az Európai Bizottságnak, hogy sürgősen tanulmányozza a következményeket mind a belső piac, mind pedig a fogyasztói bizalom tekintetében (1).

| 1.2 | Fentiek miatt az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy hozzon kényszerítő intézkedéseket azokkal a tagállamokkal szemben, amelyek mindeddig nem hajtották végre pontosan az 1999/44/EK irányelvet. |
| --- | --- |

1.2

Fentiek miatt az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy hozzon kényszerítő intézkedéseket azokkal a tagállamokkal szemben, amelyek mindeddig nem hajtották végre pontosan az 1999/44/EK irányelvet.

| 1.3 | A fogyasztóvédelmi joganyaggal foglalkozó zöld könyv számos átfogó jellegű problémára világít rá. A felülvizsgálat során az Európai Bizottság felsorol néhány, a fogyasztási cikkek adásvételéről szóló irányelv végrehajtásával kapcsolatos kérdést, különösen a gyártó közvetlen felelősségével (DPL) összefüggésben. |
| --- | --- |

1.3

A fogyasztóvédelmi joganyaggal foglalkozó zöld könyv számos átfogó jellegű problémára világít rá. A felülvizsgálat során az Európai Bizottság felsorol néhány, a fogyasztási cikkek adásvételéről szóló irányelv végrehajtásával kapcsolatos kérdést, különösen a gyártó közvetlen felelősségével (DPL) összefüggésben.

| 1.4 | Az EGSZB úgy véli, hogy a fogyasztási cikkek adásvételéről szóló irányelv nem foglalkozik megfelelően a gyártói és az eladói garancia szabályozásával, például az irányelv 2. cikkében felsorolt megfelelőségi követelményekkel. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB úgy véli, hogy a fogyasztási cikkek adásvételéről szóló irányelv nem foglalkozik megfelelően a gyártói és az eladói garancia szabályozásával, például az irányelv 2. cikkében felsorolt megfelelőségi követelményekkel.

| 1.5 | Nincs egyértelmű bizonyíték arra, hogy az 1999/44/EK irányelv a DPL bevezetése érdekében különállóan módosításra szorul. A Zöld könyv a fogyasztóvédelmi joganyag átvilágításáról (2) nyilvános konzultációt kezdeményezett erről és más olyan témákról, amelyeket az Európai Bizottság az uniós fogyasztóvédelmi jogszabályok (azaz a nyolc fogyasztóvédelmi irányelv (3)) átvilágítása során azonosított. Az EGSZB ezért javasolja, hogy az Európai Bizottság fontolja meg, hogy szükség van-e a DPL egy, a zöld könyvet esetlegesen követő jogalkotással (pl. „horizontális” irányelvvel) történő bevezetésére. Ezt olyan szervezetek is támogatnák, mint az UGAL (4) és a BEUC. Az EGSZB azonban az Eurocommerce kérésével összhangban kiemeli, hogy a kezdeményezés nem eredményezhet felesleges terheket az üzleti szektor számára. |
| --- | --- |

1.5

Nincs egyértelmű bizonyíték arra, hogy az 1999/44/EK irányelv a DPL bevezetése érdekében különállóan módosításra szorul. A Zöld könyv a fogyasztóvédelmi joganyag átvilágításáról (2) nyilvános konzultációt kezdeményezett erről és más olyan témákról, amelyeket az Európai Bizottság az uniós fogyasztóvédelmi jogszabályok (azaz a nyolc fogyasztóvédelmi irányelv (3)) átvilágítása során azonosított. Az EGSZB ezért javasolja, hogy az Európai Bizottság fontolja meg, hogy szükség van-e a DPL egy, a zöld könyvet esetlegesen követő jogalkotással (pl. „horizontális” irányelvvel) történő bevezetésére. Ezt olyan szervezetek is támogatnák, mint az UGAL (4) és a BEUC. Az EGSZB azonban az Eurocommerce kérésével összhangban kiemeli, hogy a kezdeményezés nem eredményezhet felesleges terheket az üzleti szektor számára.

| 1.6 | Az EGSZB szerint hatástanulmányt kell készíteni, mielőtt az Európai Bizottság bevezet egy horizontális irányelvet. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB szerint hatástanulmányt kell készíteni, mielőtt az Európai Bizottság bevezet egy horizontális irányelvet.

| 1.6.1. | Ez érvényes az irányelv hatályára is. Az EGSZB egyetért abban, hogy az irányelv hatályának további, olyan szerződéstípusokra is ki kellene terjednie, amelyek alapján a fogyasztó árut (pl. autóbérlés), vagy digitális tartalmat (pl. zene az internetről) kap. Ugyanez vonatkozik a fogyasztó személyes részvétele mellett lezajló nyilvános árverésen értékesített használt termékekre. A fogyasztóvédelmi joganyag felülvizsgálata vegyes megközelítésének keretében a horizontális jogi eszköznek más szempontokat, például a leszállítás fogalmát, a kockázat átszállását, az áruk megfelelőségével kapcsolatos határidők fogalmát és hosszát, az ismétlődő hibákat, a bizonyítási kényszer rendszerét, sőt a hibás teljesítés egyes orvoslási lehetőségeit is tartalmaznia kellene. A fenti témák részleteinek megtárgyalására akkor kell sort keríteni, amikor az ilyen eszközre vonatkozó javaslatot konzultációra és nyilvános vitára bocsátják. |
| --- | --- |

1.6.1.

Ez érvényes az irányelv hatályára is. Az EGSZB egyetért abban, hogy az irányelv hatályának további, olyan szerződéstípusokra is ki kellene terjednie, amelyek alapján a fogyasztó árut (pl. autóbérlés), vagy digitális tartalmat (pl. zene az internetről) kap. Ugyanez vonatkozik a fogyasztó személyes részvétele mellett lezajló nyilvános árverésen értékesített használt termékekre. A fogyasztóvédelmi joganyag felülvizsgálata vegyes megközelítésének keretében a horizontális jogi eszköznek más szempontokat, például a leszállítás fogalmát, a kockázat átszállását, az áruk megfelelőségével kapcsolatos határidők fogalmát és hosszát, az ismétlődő hibákat, a bizonyítási kényszer rendszerét, sőt a hibás teljesítés egyes orvoslási lehetőségeit is tartalmaznia kellene. A fenti témák részleteinek megtárgyalására akkor kell sort keríteni, amikor az ilyen eszközre vonatkozó javaslatot konzultációra és nyilvános vitára bocsátják.

| 1.7 | Az érdekelt felek és a tagállamok véleménye eltér arról, hogy milyen hatással van a DPL a fogyasztóvédelem mértékére és a belső piacra. A tagállamok többsége és számos érdekelt fél is úgy véli, hogy a DPL valószínűleg erősíti a fogyasztóvédelmet. Egyesek úgy vélik, hogy a gyártónak az eladónál több lehetősége van arra, hogy biztosítsa az áruk szerződésnek való megfelelőségét. Mások szerint a DPL nem fokozná a fogyasztóvédelmet, hanem inkább jogi bizonytalanságot okozna, és jelentős terheket róna a cégekre. Az EGSZB úgy véli, hogy ezeket a pontokat illetően több információra van szükség (5). |
| --- | --- |

1.7

Az érdekelt felek és a tagállamok véleménye eltér arról, hogy milyen hatással van a DPL a fogyasztóvédelem mértékére és a belső piacra. A tagállamok többsége és számos érdekelt fél is úgy véli, hogy a DPL valószínűleg erősíti a fogyasztóvédelmet. Egyesek úgy vélik, hogy a gyártónak az eladónál több lehetősége van arra, hogy biztosítsa az áruk szerződésnek való megfelelőségét. Mások szerint a DPL nem fokozná a fogyasztóvédelmet, hanem inkább jogi bizonytalanságot okozna, és jelentős terheket róna a cégekre. Az EGSZB úgy véli, hogy ezeket a pontokat illetően több információra van szükség (5).

2.   Bevezetés

| 2.1 | 2007. április 24-én az Európai Bizottság elfogadta a fogyasztási cikkek adásvételének és a kapcsolódó jótállásnak egyes vonatkozásairól szóló 1999/44/EK irányelv (a „Fogyasztási cikkek adásvételéről szóló irányelv”) végrehajtásáról, közte a gyártónak az irányelv 12. cikkében előírt közvetlen felelősségének bevezetésére vonatkozó elemzésről szóló közleményt. |
| --- | --- |

2.1

2007. április 24-én az Európai Bizottság elfogadta a fogyasztási cikkek adásvételének és a kapcsolódó jótállásnak egyes vonatkozásairól szóló 1999/44/EK irányelv (a „Fogyasztási cikkek adásvételéről szóló irányelv”) végrehajtásáról, közte a gyártónak az irányelv 12. cikkében előírt közvetlen felelősségének bevezetésére vonatkozó elemzésről szóló közleményt.

| 2.2 | 2007. február 8-án az Európai Bizottság elfogadta a fogyasztóvédelmi joganyag átvilágításáról szóló zöld könyvét. Az 1999/44/EK irányelv szerepel a zöld könyv 2. mellékletében felsorolt nyolc fogyasztóvédelmi irányelv között. |
| --- | --- |

2.2

2007. február 8-án az Európai Bizottság elfogadta a fogyasztóvédelmi joganyag átvilágításáról szóló zöld könyvét. Az 1999/44/EK irányelv szerepel a zöld könyv 2. mellékletében felsorolt nyolc fogyasztóvédelmi irányelv között.

| 2.2.1 | A zöld könyv 1. melléklete is felvet néhány kérdést a fogyasztási cikkek adásvételében alkalmazandó konkrét szabályokkal kapcsolatosan. A vélemény célja, hogy iránymutatást adjon az Európai Bizottságnak, válaszul a fogyasztási cikkek adásvételének és a kapcsolódó jótállásnak egyes vonatkozásairól, közte a gyártó közvetlen felelősségének bevezetésére vonatkozó elemzésről szóló közleményére (COM(2007) 210 final). Az EGSZB a zöld könyvről szóló véleményét (6) a 2007. július 11–12-i plenáris ülésén fogalmazta meg, és úgy határozott, hogy az említett témákról – konkrétan az Európai Bizottság által a fogyasztási cikkek adásvételéről szóló irányelvvel kapcsolatosan felvetett kérdésekről, amelyek az Európai Bizottságnak a fogyasztók szerződéses jogairól szóló keretirányelvre vonatkozó javaslatában kerülnek majd kifejtésre – akkor nem dolgoz ki véleményt. |
| --- | --- |

2.2.1

A zöld könyv 1. melléklete is felvet néhány kérdést a fogyasztási cikkek adásvételében alkalmazandó konkrét szabályokkal kapcsolatosan. A vélemény célja, hogy iránymutatást adjon az Európai Bizottságnak, válaszul a fogyasztási cikkek adásvételének és a kapcsolódó jótállásnak egyes vonatkozásairól, közte a gyártó közvetlen felelősségének bevezetésére vonatkozó elemzésről szóló közleményére (COM(2007) 210 final). Az EGSZB a zöld könyvről szóló véleményét (6) a 2007. július 11–12-i plenáris ülésén fogalmazta meg, és úgy határozott, hogy az említett témákról – konkrétan az Európai Bizottság által a fogyasztási cikkek adásvételéről szóló irányelvvel kapcsolatosan felvetett kérdésekről, amelyek az Európai Bizottságnak a fogyasztók szerződéses jogairól szóló keretirányelvre vonatkozó javaslatában kerülnek majd kifejtésre – akkor nem dolgoz ki véleményt.

| 2.2.2 | Az Európai Bizottság a zöld könyvben számos átfogó kérdést bocsát nyilvános konzultációra. Ezek között szerepelnek a Bizottság által a fogyasztóvédelmi joganyag átvilágítása során azonosított – köztük az 1999/44/EK irányelvből eredő – szabályozási hiányosságokkal és joghézagokkal kapcsolatos problémák. |
| --- | --- |

2.2.2

Az Európai Bizottság a zöld könyvben számos átfogó kérdést bocsát nyilvános konzultációra. Ezek között szerepelnek a Bizottság által a fogyasztóvédelmi joganyag átvilágítása során azonosított – köztük az 1999/44/EK irányelvből eredő – szabályozási hiányosságokkal és joghézagokkal kapcsolatos problémák.

| 2.3 | Az irányelvet (7) minden tagállam átültette nemzeti joganyagába. A közlemény célja annak megvizsgálása, hogy a tagállamok hogyan tették azt meg. A közlemény a fogyasztóvédelmi joganyag átvilágítási folyamatának részét képezi, amely a szabályozási környezet egyszerűsítése jegyében összhangban van a jobb jogalkotásnak az Európai Bizottság, az Európai Parlament és az EGSZB által megfogalmazott célkitűzésével. |
| --- | --- |

2.3

Az irányelvet (7) minden tagállam átültette nemzeti joganyagába. A közlemény célja annak megvizsgálása, hogy a tagállamok hogyan tették azt meg. A közlemény a fogyasztóvédelmi joganyag átvilágítási folyamatának részét képezi, amely a szabályozási környezet egyszerűsítése jegyében összhangban van a jobb jogalkotásnak az Európai Bizottság, az Európai Parlament és az EGSZB által megfogalmazott célkitűzésével.

| 2.4 | Az irányelv célja a fogyasztási cikkek adásvételi szerződését szabályozó törvényeknek a jogi garanciával (jótállással) és kisebb mértékben a kereskedelmi garanciával kapcsolatos részeinek összehangolása. |
| --- | --- |

2.4

Az irányelv célja a fogyasztási cikkek adásvételi szerződését szabályozó törvényeknek a jogi garanciával (jótállással) és kisebb mértékben a kereskedelmi garanciával kapcsolatos részeinek összehangolása.

| 2.5 | Az irányelvet 2002. január 1-jéig minden tagállamnak át kellett ültetnie nemzeti joganyagába, és lehetőségük nyílt a fogyasztóknak kedvező szigorúbb intézkedések bevezetésére is. |
| --- | --- |

2.5

Az irányelvet 2002. január 1-jéig minden tagállamnak át kellett ültetnie nemzeti joganyagába, és lehetőségük nyílt a fogyasztóknak kedvező szigorúbb intézkedések bevezetésére is.

| 2.6 | Az Európai Bizottság felhívja a figyelmet a néhány tagállamnál az irányelv végrehajtásával kapcsolatosan tapasztalható hiányosságokra. |
| --- | --- |

2.6

Az Európai Bizottság felhívja a figyelmet a néhány tagállamnál az irányelv végrehajtásával kapcsolatosan tapasztalható hiányosságokra.

3.   Az európai bizottsági közlemény összefoglalása

| 3.1 | A közlemény témája a fogyasztási cikkek adásvételének és a kapcsolódó jótállásnak egyes vonatkozásairól szóló, 1999. május 25-i 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv („a fogyasztási cikkek adásvételéről szóló irányelv”) végrehajtása a tagállamokban, és megvizsgálja a gyártó – az irányelv 12. cikkében előírt – közvetlen felelősségének közösségi szintű bevezetését. |
| --- | --- |

3.1

A közlemény témája a fogyasztási cikkek adásvételének és a kapcsolódó jótállásnak egyes vonatkozásairól szóló, 1999. május 25-i 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv („a fogyasztási cikkek adásvételéről szóló irányelv”) végrehajtása a tagállamokban, és megvizsgálja a gyártó – az irányelv 12. cikkében előírt – közvetlen felelősségének közösségi szintű bevezetését.

| 3.2 | A bizottsági közlemény rávilágít azokra a nehézségekre, amelyekkel egyes tagállamok a végrehajtás során szembesülnek. Többek között gondok adódnak abból, hogy a „fogyasztó” és az „eladó” fogalmát más közösségi jogi aktusok másképpen határozzák meg. |
| --- | --- |

3.2

A bizottsági közlemény rávilágít azokra a nehézségekre, amelyekkel egyes tagállamok a végrehajtás során szembesülnek. Többek között gondok adódnak abból, hogy a „fogyasztó” és az „eladó” fogalmát más közösségi jogi aktusok másképpen határozzák meg.

| 3.3 | Hasonlóképpen, az irányelv hatályát a „fogyasztási cikk” 1. cikk (2) bekezdésének b) pontjában található definíciója határozza meg. A definíciót a tagállamok különbözőképpen ültették át a nemzeti jogba. Van, ahol az idevonatkozó törvények az ingatlanok értékesítésére is alkalmazandóak. |
| --- | --- |

3.3

Hasonlóképpen, az irányelv hatályát a „fogyasztási cikk” 1. cikk (2) bekezdésének b) pontjában található definíciója határozza meg. A definíciót a tagállamok különbözőképpen ültették át a nemzeti jogba. Van, ahol az idevonatkozó törvények az ingatlanok értékesítésére is alkalmazandóak.

| 3.4 | Egyes tagállamokban a jogszabály nem vonatkozik a „használt cikkekre, amelyeket olyan nyilvános árverésen értékesítettek, amelyen a fogyasztónak lehetősége van személyesen is részt venni”. Néhányan kihasználták ezt a lehetőséget, mások pedig úgy döntöttek, hogy korlátozzák az eladó ilyen termékekkel kapcsolatos felelősségét. |
| --- | --- |

3.4

Egyes tagállamokban a jogszabály nem vonatkozik a „használt cikkekre, amelyeket olyan nyilvános árverésen értékesítettek, amelyen a fogyasztónak lehetősége van személyesen is részt venni”. Néhányan kihasználták ezt a lehetőséget, mások pedig úgy döntöttek, hogy korlátozzák az eladó ilyen termékekkel kapcsolatos felelősségét.

| 3.5 | Minden tagállam bevezetett az irányelv által támasztott követelmények átültetését célzó nemzeti jogszabályokat. A 12. cikk előírja, hogy az Európai Bizottság (meghatározott időn belül) jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács számára az irányelvnek a tagállamokban történő alkalmazásáról, amelyben megvizsgálja többek között, hogy indokolt-e bevezetni a gyártó közvetlen felelősségét, és szükség esetén a jelentéshez javaslatokat mellékel. Ezzel a közleménnyel teljesül ez a kötelezettség. |
| --- | --- |

3.5

Minden tagállam bevezetett az irányelv által támasztott követelmények átültetését célzó nemzeti jogszabályokat. A 12. cikk előírja, hogy az Európai Bizottság (meghatározott időn belül) jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács számára az irányelvnek a tagállamokban történő alkalmazásáról, amelyben megvizsgálja többek között, hogy indokolt-e bevezetni a gyártó közvetlen felelősségét, és szükség esetén a jelentéshez javaslatokat mellékel. Ezzel a közleménnyel teljesül ez a kötelezettség.

| 3.6 | A közlemény I. része jelentést ad a fogyasztási cikkek adásvételéről szóló irányelv végrehajtásáról a tagállamokban, a II. rész pedig a gyártó közvetlen felelősségének az EU joganyagába történő bevezetését vizsgálja meg. |
| --- | --- |

3.6

A közlemény I. része jelentést ad a fogyasztási cikkek adásvételéről szóló irányelv végrehajtásáról a tagállamokban, a II. rész pedig a gyártó közvetlen felelősségének az EU joganyagába történő bevezetését vizsgálja meg.

| 3.7 | Az irányelv átültetése számos problémát vetett fel. Ezek közül néhány az irányelv szabályozási hézagainak következménye, ám a többit már most is az irányelv helytelen átültetésének lehet betudni. Az Európai Bizottság által végrehajtott ellenőrzések során a minimumzáradék alkalmazására és az irányelvben biztosított többféle szabályozási lehetőségre visszavezethető jelentős eltérésekre derült fény a nemzeti törvények között. Ugyanakkor jelenleg nem ismert, hogy ezek az eltérések milyen mértékben hatnak ki a belső piac működésére és a fogyasztói bizalomra. |
| --- | --- |

3.7

Az irányelv átültetése számos problémát vetett fel. Ezek közül néhány az irányelv szabályozási hézagainak következménye, ám a többit már most is az irányelv helytelen átültetésének lehet betudni. Az Európai Bizottság által végrehajtott ellenőrzések során a minimumzáradék alkalmazására és az irányelvben biztosított többféle szabályozási lehetőségre visszavezethető jelentős eltérésekre derült fény a nemzeti törvények között. Ugyanakkor jelenleg nem ismert, hogy ezek az eltérések milyen mértékben hatnak ki a belső piac működésére és a fogyasztói bizalomra.

| 3.7.1 | A zöld könyv nyilvános konzultációra bocsátott számos, az Európai Bizottság által a fogyasztói joganyag átvilágítása közben azonosított szabályozási hiányosságokkal és joghézagokkal kapcsolatos átfogó kérdést, köztük az irányelv alkalmazásához kapcsolódókat. A fenti okok miatt az Európai Bizottság úgy döntött, hogy ezen a ponton nem nyújt be javaslatot az irányelvvel kapcsolatosan. |
| --- | --- |

3.7.1

A zöld könyv nyilvános konzultációra bocsátott számos, az Európai Bizottság által a fogyasztói joganyag átvilágítása közben azonosított szabályozási hiányosságokkal és joghézagokkal kapcsolatos átfogó kérdést, köztük az irányelv alkalmazásához kapcsolódókat. A fenti okok miatt az Európai Bizottság úgy döntött, hogy ezen a ponton nem nyújt be javaslatot az irányelvvel kapcsolatosan.

| 3.7.2 | Ami a DPL kérdését illeti, az Európai Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nincs megfelelő bizonyíték arra vonatkozóan, hogy az uniós szabályok hiánya kedvezőtlenül hatna a fogyasztói bizalomra a belső piacon. Ez a kérdés a zöld könyv összefüggésében további megfontolások tárgyát képezi. |
| --- | --- |

3.7.2

Ami a DPL kérdését illeti, az Európai Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nincs megfelelő bizonyíték arra vonatkozóan, hogy az uniós szabályok hiánya kedvezőtlenül hatna a fogyasztói bizalomra a belső piacon. Ez a kérdés a zöld könyv összefüggésében további megfontolások tárgyát képezi.

| 3.8 | A fogyasztóvédelmi joganyagok átvilágításáról készült zöld könyvről szóló véleményében (8) az EGSZB arra a következtetésre jut, hogy kétségei vannak azt illetően, hogy a javasolt megközelítés Európa-szerte magas és egységes szintű fogyasztóvédelmet eredményez-e. A fogyasztóvédelemmel kapcsolatos, felülvizsgált közösségi vívmányok tényleges, demokratikus legitimizálására, valamint egyértelmű jogi és fogalmi alapra van szükség. Az EGSZB felhívja a figyelmet a gyengén szabályozott digitális környezetre. Valamennyi, e területen harmonizált szabályozásra vonatkozó javaslathoz megfelelő hatásvizsgálatot kell végezni, és a meglévő jogszabályok egyszerűsítésére és egyértelművé tételére kell törekedni. Hangsúlyozni kell, hogy kiemelt fontossággal bírnak a megfelelőbb végrehajtási intézkedések, valamint a helyzet orvoslását célzó világos és egyszerű eljárások megerősítése vagy bevezetése. A tagállamokban fellelhető legjobb és legmagasabb fokú védelmet biztosító fogyasztóvédelmet kell elfogadni a fogyasztóvédelmi jogszabályok uniós szintű harmonizációjának vezérelveként. |
| --- | --- |

3.8

A fogyasztóvédelmi joganyagok átvilágításáról készült zöld könyvről szóló véleményében (8) az EGSZB arra a következtetésre jut, hogy kétségei vannak azt illetően, hogy a javasolt megközelítés Európa-szerte magas és egységes szintű fogyasztóvédelmet eredményez-e. A fogyasztóvédelemmel kapcsolatos, felülvizsgált közösségi vívmányok tényleges, demokratikus legitimizálására, valamint egyértelmű jogi és fogalmi alapra van szükség. Az EGSZB felhívja a figyelmet a gyengén szabályozott digitális környezetre. Valamennyi, e területen harmonizált szabályozásra vonatkozó javaslathoz megfelelő hatásvizsgálatot kell végezni, és a meglévő jogszabályok egyszerűsítésére és egyértelművé tételére kell törekedni. Hangsúlyozni kell, hogy kiemelt fontossággal bírnak a megfelelőbb végrehajtási intézkedések, valamint a helyzet orvoslását célzó világos és egyszerű eljárások megerősítése vagy bevezetése. A tagállamokban fellelhető legjobb és legmagasabb fokú védelmet biztosító fogyasztóvédelmet kell elfogadni a fogyasztóvédelmi jogszabályok uniós szintű harmonizációjának vezérelveként.

4.   Az átültetéssel kapcsolatos problémák

| 4.1 | Az Európai Bizottság ellenőrzései jelentős eltéréseket mutattak az 1999/44/EK irányelvet átültető nemzeti jogszabályok között. Néhány különbség az irányelvben meglévő joghézagoknak tudható be, mások pedig már az irányelv nem megfelelő átültetésének tekinthetők. Jelenleg nem világos, hogy milyen mértékben hatnak ezek az eltérések a belső piac rendes működésére és a fogyasztói bizalomra. Az EGSZB javasolja az Európai Bizottságnak, hogy sürgősen tanulmányozza a következményeket mind a belső piac, mind pedig a fogyasztói bizalom tekintetében, és hozzon kényszerítő intézkedéseket a nem teljesítő tagállamokkal szemben (9). |
| --- | --- |

4.1

Az Európai Bizottság ellenőrzései jelentős eltéréseket mutattak az 1999/44/EK irányelvet átültető nemzeti jogszabályok között. Néhány különbség az irányelvben meglévő joghézagoknak tudható be, mások pedig már az irányelv nem megfelelő átültetésének tekinthetők. Jelenleg nem világos, hogy milyen mértékben hatnak ezek az eltérések a belső piac rendes működésére és a fogyasztói bizalomra. Az EGSZB javasolja az Európai Bizottságnak, hogy sürgősen tanulmányozza a következményeket mind a belső piac, mind pedig a fogyasztói bizalom tekintetében, és hozzon kényszerítő intézkedéseket a nem teljesítő tagállamokkal szemben (9).

5.   A gyártó közvetlen felelőssége (DPL)

| 5.1 | Egyes tagállamok bevezették a gyártó közvetlen felelősségének különböző formáit. Jelentős eltérések a feltételek és a módszerek terén tapasztalhatóak. Az 1999-es irányelv értelmében az Európai Bizottságnak meg kell vizsgálnia a gyártó közvetlen felelősségének bevezetését, és szükség esetén javaslatot kell benyújtania. Az Európai Bizottság kérdőívére válaszoló 17 tagállam közül 7 vezette be a DPL különböző formáit, bár a gyártókkal szembeni közvetlen igények feltételei jelentős mértében eltérnek egymástól. Néhány tagállam és érdekelt fél erőteljesen tiltakozik az elképzelés ellen is; utóbbiak között van, aki szerint túl korai felmérni annak hatásait az 1999/44/EK irányelv önmagában való módosításának szükségességére (10). |
| --- | --- |

5.1

Egyes tagállamok bevezették a gyártó közvetlen felelősségének különböző formáit. Jelentős eltérések a feltételek és a módszerek terén tapasztalhatóak. Az 1999-es irányelv értelmében az Európai Bizottságnak meg kell vizsgálnia a gyártó közvetlen felelősségének bevezetését, és szükség esetén javaslatot kell benyújtania. Az Európai Bizottság kérdőívére válaszoló 17 tagállam közül 7 vezette be a DPL különböző formáit, bár a gyártókkal szembeni közvetlen igények feltételei jelentős mértében eltérnek egymástól. Néhány tagállam és érdekelt fél erőteljesen tiltakozik az elképzelés ellen is; utóbbiak között van, aki szerint túl korai felmérni annak hatásait az 1999/44/EK irányelv önmagában való módosításának szükségességére (10).

| 5.2 | Az érdekelt felek és a tagállamok véleménye eltér arról, hogy milyen hatásai vannak a DPL-nek a fogyasztóvédelem mértékére és a belső piacra. A tagállamok többsége és számos érdekelt fél is úgy véli, hogy a DPL valószínűleg erősíti a fogyasztóvédelmet. Ugyanakkor a DPL tárgyában eltér a tagállamok véleménye: egyesek úgy vélik, hogy a gyártónak az eladónál több lehetősége van arra, hogy biztosítsa az áruk szerződésnek való megfelelőségét. Mások szerint a DPL nem fokozná a fogyasztóvédelmet, hanem inkább jogbizonytalansághoz vezetne. Az EGSZB úgy véli, hogy ezeket a pontokat illetően több információra van szükség. |
| --- | --- |

5.2

Az érdekelt felek és a tagállamok véleménye eltér arról, hogy milyen hatásai vannak a DPL-nek a fogyasztóvédelem mértékére és a belső piacra. A tagállamok többsége és számos érdekelt fél is úgy véli, hogy a DPL valószínűleg erősíti a fogyasztóvédelmet. Ugyanakkor a DPL tárgyában eltér a tagállamok véleménye: egyesek úgy vélik, hogy a gyártónak az eladónál több lehetősége van arra, hogy biztosítsa az áruk szerződésnek való megfelelőségét. Mások szerint a DPL nem fokozná a fogyasztóvédelmet, hanem inkább jogbizonytalansághoz vezetne. Az EGSZB úgy véli, hogy ezeket a pontokat illetően több információra van szükség.

| 5.3 | Néhány érdekelt és tagállam úgy véli, hogy a DPL jelentős terhet jelentene a vállalkozásokra nézve, mivel a gyártóknak ki kellene dolgozniuk a panaszok kezelésének rendszereit, és meg kellene teremteniük a felelősség vállalásának pénzügyi feltételeit is. Nincs azonban tökéletes egyetértés: más tagállamok és érdekelt felek álláspontja különböző. |
| --- | --- |

5.3

Néhány érdekelt és tagállam úgy véli, hogy a DPL jelentős terhet jelentene a vállalkozásokra nézve, mivel a gyártóknak ki kellene dolgozniuk a panaszok kezelésének rendszereit, és meg kellene teremteniük a felelősség vállalásának pénzügyi feltételeit is. Nincs azonban tökéletes egyetértés: más tagállamok és érdekelt felek álláspontja különböző.

| 5.4 | Az értékesítők közvetlen felelősségével kapcsolatos eltérő rendszerek léte a belső piac szempontjából problémát okozhat. Az Európai Bizottság azonban a jelenlegi szakaszban még nem tudott végérvényes következtetéseket levonni. Nincs kellő bizonyíték arra nézve, hogy a DPL-re vonatkozó európai uniós szabályok hiánya negatív hatással van-e a belső piacon a fogyasztói bizalomra. |
| --- | --- |

5.4

Az értékesítők közvetlen felelősségével kapcsolatos eltérő rendszerek léte a belső piac szempontjából problémát okozhat. Az Európai Bizottság azonban a jelenlegi szakaszban még nem tudott végérvényes következtetéseket levonni. Nincs kellő bizonyíték arra nézve, hogy a DPL-re vonatkozó európai uniós szabályok hiánya negatív hatással van-e a belső piacon a fogyasztói bizalomra.

| 5.5 | A DPL minden tagállamban való kötelezővé tételének kérdése közel sem egyértelmű. A DPL kibővítené a felelősök körét: nem minden esetben lehetne az eladón számon kérni a termék hibáját. A felelősség a kérdéses termék vagy szolgáltatás függvénye lenne. A nagy értékű termékek (például személygépkocsik) külföldről való vásárlása esetén a gyártó közvetlenül érintett. Az európai közösségi jogszabályoknak köszönhetően azonban az autókat értékesítő ügynököknek vagy forgalmazóknak attól függetlenül vállalniuk kell a gyártói garanciát, hogy honnan származik a jármű. A borok és szeszes italok határokon átnyúló vásárlása esetén – amely az egységes piac egyre jelentősebb részét képviseli – nehézkes a jogérvényesítés az eladóval vagy „gyártóval” szemben, hacsak a vásárló nem látogat gyakran abba a tagállamba, ahonnan a terméket beszerezte. Az általában vett fogyasztói termékek szempontjából a DPL bevezetése hozzájárulhat majd a fogyasztóvédelemhez és a fogyasztók egységes piacba vetett bizalmának növeléséhez. |
| --- | --- |

5.5

A DPL minden tagállamban való kötelezővé tételének kérdése közel sem egyértelmű. A DPL kibővítené a felelősök körét: nem minden esetben lehetne az eladón számon kérni a termék hibáját. A felelősség a kérdéses termék vagy szolgáltatás függvénye lenne. A nagy értékű termékek (például személygépkocsik) külföldről való vásárlása esetén a gyártó közvetlenül érintett. Az európai közösségi jogszabályoknak köszönhetően azonban az autókat értékesítő ügynököknek vagy forgalmazóknak attól függetlenül vállalniuk kell a gyártói garanciát, hogy honnan származik a jármű. A borok és szeszes italok határokon átnyúló vásárlása esetén – amely az egységes piac egyre jelentősebb részét képviseli – nehézkes a jogérvényesítés az eladóval vagy „gyártóval” szemben, hacsak a vásárló nem látogat gyakran abba a tagállamba, ahonnan a terméket beszerezte. Az általában vett fogyasztói termékek szempontjából a DPL bevezetése hozzájárulhat majd a fogyasztóvédelemhez és a fogyasztók egységes piacba vetett bizalmának növeléséhez.

| 5.6 | A DPL kérdését sokkal alaposabban kell tanulmányozni, és részletes hatásvizsgálatot kell végezni. |
| --- | --- |

5.6

A DPL kérdését sokkal alaposabban kell tanulmányozni, és részletes hatásvizsgálatot kell végezni.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 13-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  A németországi Bielefieldi Egyetem elkészítette a különböző nemzeti szabályozások összehasonlító elemzését, amely kiterjed a 3. lábjegyzetben felsorolt nyolc irányelvből eredő esetleges kereskedelmi korlátokra és versenytorzulásokra is (a tanulmány elérhető a következő címen: http://ec.europa.eu/consumers/cons_int/safe_shop/acquis/comp_analysis_en.pdf).

1

(2)  COM(2006) 744 final („a zöld könyv”).

2

(3)  A Tanács 1985. december 20-i 85/577/EGK irányelve üzlethelyiségen kívül kötött szerződések esetén a fogyasztók védelméről, HL L 372., 1985.12.31., 31. o.

3

A Tanács 1990. június 13-i 90/314/EGK irányelve a szervezett utazási formákról, HL L 158., 1990.6.23., 59. o.

A Tanács 1993. április 5-i 93/13/EGK irányelve a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről, HL L 95., 1993.4.21., 29. o.

Az Európai Parlament és a Tanács 1994. október 26-i 94/47/EK irányelve az ingatlanok időben megosztott használati jogának megszerzésére irányuló szerződések egyes szempontjai vonatkozásában a fogyasztók védelméről, HL L 280., 1994.10.29., 83. o.

Az Európai Parlament és a Tanács 1997. május 20-i 97/7/EK irányelve távollevők között kötött szerződések esetén a fogyasztók védelméről, HL L 144., 1997.6.4., 19. o.

Az Európai Parlament és a Tanács 1998. február 16-i 98/6/EK irányelve a fogyasztók számára kínált termékek árának feltüntetésével kapcsolatos fogyasztóvédelemről, HL L 80., 1998.3.18., 27. o.

Az Európai Parlament és a Tanács 1998. május 19-i 98/27/EK irányelve a fogyasztói érdekek védelme érdekében a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárásokról, HL L 166., 1998.6.11., 51. o.

Az Európai Parlament és a Tanács 1997. május 25-i 1999/44/EK irányelve a fogyasztási cikkek adásvételének és a kapcsolódó jótállásnak egyes vonatkozásairól, HL L 171., 1999.7.7., 12. o.

(4)  UGAL: Európai Független Kiskereskedők Egyesüléseinek Uniója (Union des groupements de détaillants indépendants de l'Europe).

4

Union des groupements de détaillants indépendants de l'Europe

(5)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

5

(6)  CESE 984/2007, előadó: Richard Adams, HL C 256., 2007.10.27.

6

(7)  HL L 171., 1999.7.7., 12. o.

7

(8)  CESE 984/2007, HL C 256., 2007.10.27.

8

(9)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

9

(10)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

10

---

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/35 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/35

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Az Európai Bizottság 2006. évi jelentése a versenypolitikáról

COM(2007) 358 final

(2008/C 162/05)

2007. június 25-én az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Az Európai Bizottság 2006. évi jelentése a versenypolitikáról

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció 2008. január 31-én elfogadta véleményét. (Előadó: Franco CHIRIACO).

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. február 13–14-én tartott 442. plenáris ülésén (a február 13-i ülésnapon) 141 szavazattal 3 ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Háttér

| 1.1 | A versenypolitikáról szóló 2006. évi éves jelentésben azok a változások szerepelnek, amelyek ezen a területen az Európai Bizottság belső szervezettsége és munkamódszerei szempontjából adódtak. A jelentés bemutatja, hogy a lisszaboni célokhoz vezető úton az Európai Bizottság hogyan biztosítja a koherens európai gazdasági kormányzást. |
| --- | --- |

1.1

A versenypolitikáról szóló 2006. évi éves jelentésben azok a változások szerepelnek, amelyek ezen a területen az Európai Bizottság belső szervezettsége és munkamódszerei szempontjából adódtak. A jelentés bemutatja, hogy a lisszaboni célokhoz vezető úton az Európai Bizottság hogyan biztosítja a koherens európai gazdasági kormányzást.

2.   Eszközök

2.1   Versenykorlátozó megállapodások elleni eszközök (1) – az EK-Szerződés 81. és 82. cikke (2)

| 2.1.1 | Az Európai Bizottság szerint a bírságoknak jelentős szerepük van abban, hogy elriasszák a vállalatokat a versenyjogi előírások megszegésétől.
  A kartellügyek esetében új küszöbértéket állapítottak meg a bírságok alóli mentességgel és a bírságok csökkentésével kapcsolatban. Az új iránymutatás értelmében a bírság alapösszegét a jogsértéssel kapcsolatos áru éves eladási értéke arányában állapítják meg, amely akár az eladási érték 30 %-át is elérheti. Az így meghatározott alapösszeget ezt követően megszorozzák a vállalat jogsértésben való részvétele éveinek számával (visszaeső jogsértők esetében az Európai Bizottság a bírságot minden megállapított jogsértés után 100 %-kal megemelheti). |
| --- | --- |

2.1.1

Az Európai Bizottság szerint a bírságoknak jelentős szerepük van abban, hogy elriasszák a vállalatokat a versenyjogi előírások megszegésétől.

A kartellügyek esetében új küszöbértéket állapítottak meg a bírságok alóli mentességgel és a bírságok csökkentésével kapcsolatban. Az új iránymutatás értelmében a bírság alapösszegét a jogsértéssel kapcsolatos áru éves eladási értéke arányában állapítják meg, amely akár az eladási érték 30 %-át is elérheti. Az így meghatározott alapösszeget ezt követően megszorozzák a vállalat jogsértésben való részvétele éveinek számával (visszaeső jogsértők esetében az Európai Bizottság a bírságot minden megállapított jogsértés után 100 %-kal megemelheti).

| 2.1.2 | Az ellenőrzési eljárás hatékonyabbá tétele érdekében elfogadták az EK-Szerződés 81. és 82. cikkében lefektetett uniós antitröszt szabályok megsértésére épülő kártérítési keresetekről szóló zöld könyvet. A zöld könyv Európa-szerte alapos vita tárgya volt, az egyes tagállamokból több mint 150 idevonatkozó állásfoglalás érkezett be a kormányok, versenyhatóságok, gazdasági körök, fogyasztói szervezetek, ügyvédek és egyetemek részéről.
  Részletes vitát követően a zöld könyvről szóló véleményében (3) az EGSZB is üdvözölte az Európai Bizottság kezdeményezését. |
| --- | --- |

2.1.2

Az ellenőrzési eljárás hatékonyabbá tétele érdekében elfogadták az EK-Szerződés 81. és 82. cikkében lefektetett uniós antitröszt szabályok megsértésére épülő kártérítési keresetekről szóló zöld könyvet. A zöld könyv Európa-szerte alapos vita tárgya volt, az egyes tagállamokból több mint 150 idevonatkozó állásfoglalás érkezett be a kormányok, versenyhatóságok, gazdasági körök, fogyasztói szervezetek, ügyvédek és egyetemek részéről.

Részletes vitát követően a zöld könyvről szóló véleményében (3) az EGSZB is üdvözölte az Európai Bizottság kezdeményezését.

| 2.1.3 | A kartellek elleni intézkedések keretében az Európai Bizottság hét végleges határozatot tett közzé, amelyekben 41 vállalkozásra összesen 1846 millió EUR értékű bírságot rótt ki (összehasonlításképpen a 2005-ös adatok: 33 vállalkozás esetében összesen 683 millió eurós bírság). |
| --- | --- |

2.1.3

A kartellek elleni intézkedések keretében az Európai Bizottság hét végleges határozatot tett közzé, amelyekben 41 vállalkozásra összesen 1846 millió EUR értékű bírságot rótt ki (összehasonlításképpen a 2005-ös adatok: 33 vállalkozás esetében összesen 683 millió eurós bírság).

2.2   Összefonódások ellenőrzése (4)

| 2.2.1 | Az Európai Bizottság nyilvános konzultáció keretében kidolgozta a jogalkalmazási iránymutatások javított változatát (5), amelyek – az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete (6) értelmében – relevánsak lehetnek az összefonódások ellenőrzése során.
  Az új, eredetileg 2007-ben elfogadandó közlemény az idevonatkozó jelenlegi közlemények helyébe lép majd. |
| --- | --- |

2.2.1

Az Európai Bizottság nyilvános konzultáció keretében kidolgozta a jogalkalmazási iránymutatások javított változatát (5), amelyek – az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete (6) értelmében – relevánsak lehetnek az összefonódások ellenőrzése során.

Az új, eredetileg 2007-ben elfogadandó közlemény az idevonatkozó jelenlegi közlemények helyébe lép majd.

| 2.2.2 | Az előírások alkalmazása során az összefonódásokról az Európai Bizottsághoz beérkezett bejelentések száma 2006-ban 356-ra emelkedett. Az Európai Bizottság összesen 352 végleges határozatot fogadott el, amelyből 207-et egyszerűsített eljárással hozott. |
| --- | --- |

2.2.2

Az előírások alkalmazása során az összefonódásokról az Európai Bizottsághoz beérkezett bejelentések száma 2006-ban 356-ra emelkedett. Az Európai Bizottság összesen 352 végleges határozatot fogadott el, amelyből 207-et egyszerűsített eljárással hozott.

2.3   Az állami támogatások ellenőrzése

| 2.3.1 | A regionális beruházási támogatásokra vonatkozó csoportmentességi rendelet
   (7) elfogadásával az Európai Bizottság leegyszerűsítette a regionális támogatások, illetve közösségi keretrendszer (8) révén a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások (K+F+I) jóváhagyását. Azáltal, hogy megkönnyítik a kis- és középvállalkozások számára a finanszírozáshoz való hozzáférést (9), egyszerűsödik a kis- és középvállalkozásokba irányuló kockázatitőke-befektetésekkel kapcsolatos állami támogatások engedélyezése is. Az Európai Bizottság a környezetvédelemmel kapcsolatos támogatások engedélyezését is leegyszerűsítette.
  Végezetül pedig az Európai Bizottság új
  de minimis

  rendeletet
   (10) fogadott el, melynek értelmében a három pénzügyi év folyamán nyújtott, 200 000 eurós határt (11) el nem érő támogatások nem tekintendők állami támogatásnak. |
| --- | --- |

2.3.1

A regionális beruházási támogatásokra vonatkozó csoportmentességi rendelet
   (7) elfogadásával az Európai Bizottság leegyszerűsítette a regionális támogatások, illetve közösségi keretrendszer (8) révén a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások (K+F+I) jóváhagyását. Azáltal, hogy megkönnyítik a kis- és középvállalkozások számára a finanszírozáshoz való hozzáférést (9), egyszerűsödik a kis- és középvállalkozásokba irányuló kockázatitőke-befektetésekkel kapcsolatos állami támogatások engedélyezése is. Az Európai Bizottság a környezetvédelemmel kapcsolatos támogatások engedélyezését is leegyszerűsítette.

Végezetül pedig az Európai Bizottság új
  de minimis

  rendeletet
   (10) fogadott el, melynek értelmében a három pénzügyi év folyamán nyújtott, 200 000 eurós határt (11) el nem érő támogatások nem tekintendők állami támogatásnak.

| 2.3.2 | Az előírások végrehajtása során az Európai Bizottság 2006-ban 921 állami támogatással kapcsolatos esetet vizsgált meg, ami 36 %-os növekedést jelentett az előző évhez képest. Az Európai Bizottság 710 végleges határozatot hozott. Az esetek döntő többségében (a határozatok 91 %-ában) az Európai Bizottság formális eljárás nélkül engedélyezte a támogatást, mivel arra a következtetésre jutott, hogy azok összeegyeztethetők a versenyszabályokkal. |
| --- | --- |

2.3.2

Az előírások végrehajtása során az Európai Bizottság 2006-ban 921 állami támogatással kapcsolatos esetet vizsgált meg, ami 36 %-os növekedést jelentett az előző évhez képest. Az Európai Bizottság 710 végleges határozatot hozott. Az esetek döntő többségében (a határozatok 91 %-ában) az Európai Bizottság formális eljárás nélkül engedélyezte a támogatást, mivel arra a következtetésre jutott, hogy azok összeegyeztethetők a versenyszabályokkal.

| 2.3.3 | Az Európai Bizottság ennek kapcsán közös európai érdekeket szolgálókként sorolta be a képzési támogatásokat, a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási támogatások esetében viszont szigorú mércét állított fel, és csak ezeknek a szigorú feltételeknek a teljesülése esetén találta őket jogszerűnek (12). |
| --- | --- |

2.3.3

Az Európai Bizottság ennek kapcsán közös európai érdekeket szolgálókként sorolta be a képzési támogatásokat, a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási támogatások esetében viszont szigorú mércét állított fel, és csak ezeknek a szigorú feltételeknek a teljesülése esetén találta őket jogszerűnek (12).

3.   Az ágazatokkal kapcsolatos fejlemények

3.1   Energia

| 3.1.1 | Az európai gáz- és villamosenergia-ágazat vizsgálatáról készült zárójelentés, amelyet az Európai Bizottság 2007. január 10-én fogadott el (13), képet ad az európai helyzetről, melyre a gáz és az elektromos áram folyamatosan emelkedő nagykereskedelmi árai és a piacra lépési korlátok miatt a fogyasztók meglehetősen korlátozott választási lehetőségei jellemzők. |
| --- | --- |

3.1.1

Az európai gáz- és villamosenergia-ágazat vizsgálatáról készült zárójelentés, amelyet az Európai Bizottság 2007. január 10-én fogadott el (13), képet ad az európai helyzetről, melyre a gáz és az elektromos áram folyamatosan emelkedő nagykereskedelmi árai és a piacra lépési korlátok miatt a fogyasztók meglehetősen korlátozott választási lehetőségei jellemzők.

| 3.1.2 | Az Európai Bizottság több antitröszt-vizsgálatot folytatott, melyek között a hálózati és tárolókapacitások felhalmozása, a kapacitások hosszú távú tartalékolása, a piac felosztása, valamint a nagy- és kiskereskedők és az értékesítési lánc alacsonyabb szintjén lévő fogyasztók közötti hosszú távú szerződések szerepeltek. |
| --- | --- |

3.1.2

Az Európai Bizottság több antitröszt-vizsgálatot folytatott, melyek között a hálózati és tárolókapacitások felhalmozása, a kapacitások hosszú távú tartalékolása, a piac felosztása, valamint a nagy- és kiskereskedők és az értékesítési lánc alacsonyabb szintjén lévő fogyasztók közötti hosszú távú szerződések szerepeltek.

| 3.1.3 | Az Európai Bizottság az energiaipari összefonódások terén is számos eljárást lefolytatott és megfelelő határozatokat hozott. A legfontosabb esetek a DONG/Elsam/Energi E2
   (14) és a Gaz de France/Suez
   (15) ügyek voltak. |
| --- | --- |

3.1.3

Az Európai Bizottság az energiaipari összefonódások terén is számos eljárást lefolytatott és megfelelő határozatokat hozott. A legfontosabb esetek a DONG/Elsam/Energi E2
   (14) és a Gaz de France/Suez
   (15) ügyek voltak.

| 3.1.4 | Az állami támogatások ellenőrzése során fény derült rá, hogy a magyarországi és lengyelországi nyilvános hálózatok működtetői és az energiatermelők közötti szerződések kizárták a nagykereskedelmi piac jelentős részét, illetve hogy a bizonyos olaszországi ipari vállalkozásoknak kedvező piaci ár alatti, kedvezményes villamosenergia-tarifák versenytorzulásokat idéztek elő. A megújuló energiaforrásokhoz nyújtott támogatásokról hozott határozatok biztosítják, hogy az állami támogatások csak kivételes esetekben, egyes vállalatok vagy tevékenységek jogtalan előnyben részesítése nélkül engedélyezhetők. |
| --- | --- |

3.1.4

Az állami támogatások ellenőrzése során fény derült rá, hogy a magyarországi és lengyelországi nyilvános hálózatok működtetői és az energiatermelők közötti szerződések kizárták a nagykereskedelmi piac jelentős részét, illetve hogy a bizonyos olaszországi ipari vállalkozásoknak kedvező piaci ár alatti, kedvezményes villamosenergia-tarifák versenytorzulásokat idéztek elő. A megújuló energiaforrásokhoz nyújtott támogatásokról hozott határozatok biztosítják, hogy az állami támogatások csak kivételes esetekben, egyes vállalatok vagy tevékenységek jogtalan előnyben részesítése nélkül engedélyezhetők.

3.2   Pénzügyi szolgáltatások

| 3.2.1 | Az Európai Bizottság 2005 júniusában úgy döntött, hogy vizsgálat tárgyává teszi a lakossági banki ágazatot
   (16), különösen a határokon átnyúló versenyt illetően. A 2007. január 31-én nyilvánosságra hozott zárójelentés az alábbi problémákra hívja fel a figyelmet: a piacra lépés korlátai, a piac szétaprózottsága, valamint a fizetőkártyák kibocsátóinak és vevőinek nagyfokú összefonódása. |
| --- | --- |

3.2.1

Az Európai Bizottság 2005 júniusában úgy döntött, hogy vizsgálat tárgyává teszi a lakossági banki ágazatot
   (16), különösen a határokon átnyúló versenyt illetően. A 2007. január 31-én nyilvánosságra hozott zárójelentés az alábbi problémákra hívja fel a figyelmet: a piacra lépés korlátai, a piac szétaprózottsága, valamint a fizetőkártyák kibocsátóinak és vevőinek nagyfokú összefonódása.

| 3.2.2 | A vállalati vagyonbiztosítás átfogó vizsgálatáról szóló félidei jelentést 2007. január 24-én tette közzé az Európai Bizottság. |
| --- | --- |

3.2.2

A vállalati vagyonbiztosítás átfogó vizsgálatáról szóló félidei jelentést 2007. január 24-én tette közzé az Európai Bizottság.

| 3.2.3 | Az Európai Bizottság a pénzügyi szolgáltatások területén – a Talanx-Aktiengesellschaft esetéhez (17) hasonlóan – számos összefonódást jóváhagyott. |
| --- | --- |

3.2.3

Az Európai Bizottság a pénzügyi szolgáltatások területén – a Talanx-Aktiengesellschaft esetéhez (17) hasonlóan – számos összefonódást jóváhagyott.

| 3.2.4 | Az állami támogatások ellenőrzésén keresztül – különösen az újonnan piacra lépők és a külföldi bankok számára – egyenlő feltételeket biztosítottak a pénzügyi szolgáltatások terén. A luxemburgi támogatási rendszert a holdingok rejtett támogatásának ítélték, és hatályon kívül helyezték. |
| --- | --- |

3.2.4

Az állami támogatások ellenőrzésén keresztül – különösen az újonnan piacra lépők és a külföldi bankok számára – egyenlő feltételeket biztosítottak a pénzügyi szolgáltatások terén. A luxemburgi támogatási rendszert a holdingok rejtett támogatásának ítélték, és hatályon kívül helyezték.

3.3   Elektronikus hírközlés

| 3.3.1 | Az elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtók túlnyomó többsége az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások uniós keretszabályozásán belül működik. Az Európai Bizottság 18 specifikus – nagykereskedelmi és kiskereskedelmi szintű – termék- és szolgáltatási piac vonatkozásában ajánlja a nemzeti szabályozó hatóságok általi előzetes szabályozást. (18) A szélessávú hozzáférés piacai érdekes példáját szolgáltatják az ágazatspecifikus előzetes szabályozás és az utólagos versenyjogi szabályok egyidejű alkalmazásának. |
| --- | --- |

3.3.1

Az elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtók túlnyomó többsége az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások uniós keretszabályozásán belül működik. Az Európai Bizottság 18 specifikus – nagykereskedelmi és kiskereskedelmi szintű – termék- és szolgáltatási piac vonatkozásában ajánlja a nemzeti szabályozó hatóságok általi előzetes szabályozást. (18) A szélessávú hozzáférés piacai érdekes példáját szolgáltatják az ágazatspecifikus előzetes szabályozás és az utólagos versenyjogi szabályok egyidejű alkalmazásának.

3.4   Információs technológia

| 3.4.1 | Az Európai Bizottság továbbra is biztosította, hogy az információs technológiai ágazatban se érjék torzulások a versenyt, amelyet a digitális konvergencia és az átjárhatóság jelentőségének növekedése jellemez.
  Nagy jelentősége van ezen a téren a
  Microsoft
  ügynek. Mivel a Microsoft nem bocsátotta időben rendelkezésre az Európai Bizottság által megkívánt információkat, bírságot szabtak ki a cégre. A Microsoftnak az európai bizottsági döntés ellen benyújtott fellebbezését (19)2007. szeptember 17-én kelt ítéletében az elsőfokú bíróság elutasította (20). |
| --- | --- |

3.4.1

Az Európai Bizottság továbbra is biztosította, hogy az információs technológiai ágazatban se érjék torzulások a versenyt, amelyet a digitális konvergencia és az átjárhatóság jelentőségének növekedése jellemez.

Nagy jelentősége van ezen a téren a
  Microsoft
  ügynek. Mivel a Microsoft nem bocsátotta időben rendelkezésre az Európai Bizottság által megkívánt információkat, bírságot szabtak ki a cégre. A Microsoftnak az európai bizottsági döntés ellen benyújtott fellebbezését (19)2007. szeptember 17-én kelt ítéletében az elsőfokú bíróság elutasította (20).

| 3.4.2 | Az összefonódások ellenőrzése terén az Európai Bizottság jóváhagyta a Nokia és a Siemens AG hálózati berendezési üzletágának, valamint az Alcatel és a Lucent Technologies összefonódását, mivel arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó ügylet nem akadályozza jelentősen a hatékony versenyt a mobiltelefon-hálózatok berendezéseinek és a szélessávú hozzáférést biztosító alkalmazások piacán. |
| --- | --- |

3.4.2

Az összefonódások ellenőrzése terén az Európai Bizottság jóváhagyta a Nokia és a Siemens AG hálózati berendezési üzletágának, valamint az Alcatel és a Lucent Technologies összefonódását, mivel arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó ügylet nem akadályozza jelentősen a hatékony versenyt a mobiltelefon-hálózatok berendezéseinek és a szélessávú hozzáférést biztosító alkalmazások piacán.

3.5   Média

| 3.5.1 | A versenypolitika fő célkitűzése a média területén az, hogy mind a különböző kereskedelmi üzemeltetők, mind a kereskedelmi és a közfinanszírozású üzemeltetők számára egyenlő feltételeket biztosítson. |
| --- | --- |

3.5.1

A versenypolitika fő célkitűzése a média területén az, hogy mind a különböző kereskedelmi üzemeltetők, mind a kereskedelmi és a közfinanszírozású üzemeltetők számára egyenlő feltételeket biztosítson.

| 3.5.2 | A digitális műsorszolgáltatás területén az Európai Bizottság kötelezettségszegési eljárást indított Olaszország ellen annak kivizsgálására, hogy a digitális műsorszolgáltatásra való áttérésről rendelkező olasz jogszabályok nem korlátozzák-e a műsorszolgáltatókat, illetve nem biztosítanak-e versenyelőnyöket a már működő analóg üzemeltetőknek, ami egyértelműen ellentétes lenne a versenypolitikai irányelvvel. |
| --- | --- |

3.5.2

A digitális műsorszolgáltatás területén az Európai Bizottság kötelezettségszegési eljárást indított Olaszország ellen annak kivizsgálására, hogy a digitális műsorszolgáltatásra való áttérésről rendelkező olasz jogszabályok nem korlátozzák-e a műsorszolgáltatókat, illetve nem biztosítanak-e versenyelőnyöket a már működő analóg üzemeltetőknek, ami egyértelműen ellentétes lenne a versenypolitikai irányelvvel.

| 3.5.3 | A prémiumtartalmak, a filmekre és egyéb audiovizuális művekre vonatkozó állami támogatási intézkedések, valamint a jogok kezelése kapcsán az Európai Bizottság többször fellépett a hatékony verseny biztosításának érdekében is. |
| --- | --- |

3.5.3

A prémiumtartalmak, a filmekre és egyéb audiovizuális művekre vonatkozó állami támogatási intézkedések, valamint a jogok kezelése kapcsán az Európai Bizottság többször fellépett a hatékony verseny biztosításának érdekében is.

3.6   Közlekedés

| 3.6.1 | A versennyel kapcsolatos legsúlyosabb problémák a következők: a közúti közlekedés területén a védett nemzeti szállítási piacok, a vasúti közlekedés területén az interoperabilitás alacsony szintje, a tengeri közlekedés területén pedig a kikötői szolgáltatásokhoz való átlátható hozzáférés hiánya. |
| --- | --- |

3.6.1

A versennyel kapcsolatos legsúlyosabb problémák a következők: a közúti közlekedés területén a védett nemzeti szállítási piacok, a vasúti közlekedés területén az interoperabilitás alacsony szintje, a tengeri közlekedés területén pedig a kikötői szolgáltatásokhoz való átlátható hozzáférés hiánya.

| 3.6.2 | A közúti közlekedést illetően az Európai Bizottság továbbra is folytatta politikáját, melynek értelmében jóváhagyta a tisztább technológiák elterjesztését ösztönző támogatásokat, valamint a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítését elősegítő állami támogatásokat. |
| --- | --- |

3.6.2

A közúti közlekedést illetően az Európai Bizottság továbbra is folytatta politikáját, melynek értelmében jóváhagyta a tisztább technológiák elterjesztését ösztönző támogatásokat, valamint a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítését elősegítő állami támogatásokat.

| 3.6.3 | Rendkívül fontos volt az Európai Bizottságnak a vasúti közlekedést érintő azon döntése, melynek ételmében a vasúti infrastruktúrába irányuló kiadások nem állami támogatásnak számítanak, hanem államigazgatási hatáskörbe tartoznak (21). |
| --- | --- |

3.6.3

Rendkívül fontos volt az Európai Bizottságnak a vasúti közlekedést érintő azon döntése, melynek ételmében a vasúti infrastruktúrába irányuló kiadások nem állami támogatásnak számítanak, hanem államigazgatási hatáskörbe tartoznak (21).

| 3.6.4 | Az Európai Bizottság vállalta, hogy a versenyjog tengeri szolgáltatásokra történő alkalmazása tárgyában a teljesen kompetitív rendszerbe való gördülékeny átmenet megkönnyítése érdekében iránymutatásokat tesz közzé. A tengeri közlekedésre irányuló állami támogatásokkal kapcsolatosan az Európai Bizottság ragaszkodott ahhoz, hogy helyezzenek hatályon kívül minden állampolgársággal kapcsolatos záradékot, amelyek a hajótulajdonosokat a személyzetük után fizetendő társadalombiztosítási járulékok alól mentesítő támogatási rendszerekhez kapcsolták. |
| --- | --- |

3.6.4

Az Európai Bizottság vállalta, hogy a versenyjog tengeri szolgáltatásokra történő alkalmazása tárgyában a teljesen kompetitív rendszerbe való gördülékeny átmenet megkönnyítése érdekében iránymutatásokat tesz közzé. A tengeri közlekedésre irányuló állami támogatásokkal kapcsolatosan az Európai Bizottság ragaszkodott ahhoz, hogy helyezzenek hatályon kívül minden állampolgársággal kapcsolatos záradékot, amelyek a hajótulajdonosokat a személyzetük után fizetendő társadalombiztosítási járulékok alól mentesítő támogatási rendszerekhez kapcsolták.

| 3.6.5 | A légi közlekedés területén az Európai Bizottság elfogadta az 1459/2006/EK rendeletet, amely az Unión belüli útvonalakon a személyszállításnak a Nemzetközi Légifuvarozási Szövetség (IATA) által megállapított díjtételeire vonatkozó konferenciák tekintetében 2007. január 1-jével megszünteti az EK Szerződés 81. cikkének (1) bekezdése szerinti tilalom alóli mentességet. Az új rendelet megszünteti a résidőkre és a menetrenddel kapcsolatos konzultációkra adott mentességet is. |
| --- | --- |

3.6.5

A légi közlekedés területén az Európai Bizottság elfogadta az 1459/2006/EK rendeletet, amely az Unión belüli útvonalakon a személyszállításnak a Nemzetközi Légifuvarozási Szövetség (IATA) által megállapított díjtételeire vonatkozó konferenciák tekintetében 2007. január 1-jével megszünteti az EK Szerződés 81. cikkének (1) bekezdése szerinti tilalom alóli mentességet. Az új rendelet megszünteti a résidőkre és a menetrenddel kapcsolatos konzultációkra adott mentességet is.

3.7   Postai szolgáltatások

| 3.7.1 | Tekintettel a postai ágazatban végbemenő jelentős változásokra az Európai Bizottság egyrészt csökkentette az egyetemes szolgáltatóknak nyújtott monopóliumjogokkal járó szolgáltatásokat, másrészt pedig – a monopóliumok elkerülése érdekében – biztosította a versenyt a postai piac liberalizált területein. |
| --- | --- |

3.7.1

Tekintettel a postai ágazatban végbemenő jelentős változásokra az Európai Bizottság egyrészt csökkentette az egyetemes szolgáltatóknak nyújtott monopóliumjogokkal járó szolgáltatásokat, másrészt pedig – a monopóliumok elkerülése érdekében – biztosította a versenyt a postai piac liberalizált területein.

| 3.7.2 | Fontosnak számít az Európai Bizottság azon döntése is, mely szerint az általános gazdasági érdekű szolgáltatások fejében nyújtott ellentételezés csak abban az esetben egyeztethető össze az állami támogatás szabályaival, ha a támogatás összege nem haladja meg a közszolgáltatási kötelezettség költségeit, illetve folyamatosan figyelembe veszik a többi előírást is.
  Az Európai Bizottság azt is vizsgálta, hogy Franciaországhoz hasonlóan (22) vajon a postai szolgáltatások élveznek-e más előnyöket is. Ebben az ügyben az Európai Bizottság azt ajánlotta, hogy Franciaország 2008 végéig szüntesse meg a francia posta – mint közszervezet – által élvezett korlátlan állami garanciát. |
| --- | --- |

3.7.2

Fontosnak számít az Európai Bizottság azon döntése is, mely szerint az általános gazdasági érdekű szolgáltatások fejében nyújtott ellentételezés csak abban az esetben egyeztethető össze az állami támogatás szabályaival, ha a támogatás összege nem haladja meg a közszolgáltatási kötelezettség költségeit, illetve folyamatosan figyelembe veszik a többi előírást is.

Az Európai Bizottság azt is vizsgálta, hogy Franciaországhoz hasonlóan (22) vajon a postai szolgáltatások élveznek-e más előnyöket is. Ebben az ügyben az Európai Bizottság azt ajánlotta, hogy Franciaország 2008 végéig szüntesse meg a francia posta – mint közszervezet – által élvezett korlátlan állami garanciát.

4.   Az európai versenyhatóságok hálózata és a nemzeti bíróságok

| 4.1 | 2006 fontos évnek számított, amelyben megszilárdult és javult az 1/2003 rendeletben felállított végrehajtási rendszer. Ráadásul tovább erősödött egyrészt az Európai Versenyhatóságok Hálózatának (European Competition Network, ECN) tagjai – azaz az uniós tagállamok versenyhatóságai és az Európai Bizottság, másrészt a nemzeti bíróságok és az Európai Bizottság közötti együttműködés. |
| --- | --- |

4.1

2006 fontos évnek számított, amelyben megszilárdult és javult az 1/2003 rendeletben felállított végrehajtási rendszer. Ráadásul tovább erősödött egyrészt az Európai Versenyhatóságok Hálózatának (European Competition Network, ECN) tagjai – azaz az uniós tagállamok versenyhatóságai és az Európai Bizottság, másrészt a nemzeti bíróságok és az Európai Bizottság közötti együttműködés.

| 4.2 | Az Európai Versenyhatóságok Hálózatának (EVH) tagjai közötti együttműködés a nemzeti versenyhatóságok két alapkötelezettsége köré szerveződik: nevezetesen, hogy mind az új eljárások indításáról, mind a végleges határozat meghozatala előtt értesítik az Európai Bizottságot. A nemzeti versenyhatóságok 150 ügyben indított eljárásról értesítették az Európai Bizottságot, amely 125 esetben eljuttatta állásfoglalását és megjegyzéseit a nemzeti versenyhatóságoknak. |
| --- | --- |

4.2

Az Európai Versenyhatóságok Hálózatának (EVH) tagjai közötti együttműködés a nemzeti versenyhatóságok két alapkötelezettsége köré szerveződik: nevezetesen, hogy mind az új eljárások indításáról, mind a végleges határozat meghozatala előtt értesítik az Európai Bizottságot. A nemzeti versenyhatóságok 150 ügyben indított eljárásról értesítették az Európai Bizottságot, amely 125 esetben eljuttatta állásfoglalását és megjegyzéseit a nemzeti versenyhatóságoknak.

| 4.3 | Az EVH-n belüli együttműködés jelentőségét mutatja a Versenypolitikai Főigazgatóság főigazgatójának és a nemzeti versenyhatóságok vezetőinek találkozója is, ahol jóváhagyták az EVH engedékenységi mintaprogramját. Sor került az Európai Bizottság és a nemzeti versenyhatóságok egyéb találkozójára is, melynek során megvitatták az antitröszt-politikához kapcsolódó általános kérdéseket, az ágazati vizsgálatokat, illetve az egyes meghatározott ágazatok kérdéseit. |
| --- | --- |

4.3

Az EVH-n belüli együttműködés jelentőségét mutatja a Versenypolitikai Főigazgatóság főigazgatójának és a nemzeti versenyhatóságok vezetőinek találkozója is, ahol jóváhagyták az EVH engedékenységi mintaprogramját. Sor került az Európai Bizottság és a nemzeti versenyhatóságok egyéb találkozójára is, melynek során megvitatták az antitröszt-politikához kapcsolódó általános kérdéseket, az ágazati vizsgálatokat, illetve az egyes meghatározott ágazatok kérdéseit.

4.4   Az uniós versenyjogi szabályoknak az uniós nemzeti bíróságok által történő alkalmazása

| 4.4.1 | Az 1/2003 rendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében a nemzeti bíróságok felkérhetik az Európai Bizottságot arra, hogy átadja a birtokában lévő információkat, illetve hogy az uniós versenyjog alkalmazására vonatkozó kérdésekben véleményt alkosson. Ugyanezen cikk értelmében a tagállamok a nemzeti bíróságok által hozott valamennyi írásbeli ítélet másolatát kötelesek eljuttatni az Európai Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.4.1

Az 1/2003 rendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében a nemzeti bíróságok felkérhetik az Európai Bizottságot arra, hogy átadja a birtokában lévő információkat, illetve hogy az uniós versenyjog alkalmazására vonatkozó kérdésekben véleményt alkosson. Ugyanezen cikk értelmében a tagállamok a nemzeti bíróságok által hozott valamennyi írásbeli ítélet másolatát kötelesek eljuttatni az Európai Bizottságnak.

| 4.4.2 | Az uniós versenyjogi szabályok jobb ismeretének biztosítása szempontjából nagy jelentősége van a nemzeti bírák folyamatos képzésének és továbbképzésének. Az Európai Bizottság minden évben számos képzési projekt finanszírozásában részt vesz valamennyi tagállamban. |
| --- | --- |

4.4.2

Az uniós versenyjogi szabályok jobb ismeretének biztosítása szempontjából nagy jelentősége van a nemzeti bírák folyamatos képzésének és továbbképzésének. Az Európai Bizottság minden évben számos képzési projekt finanszírozásában részt vesz valamennyi tagállamban.

5.   Nemzetközi tevékenységek

| 5.1 | Románia és Bulgária csatlakozását előkészítendő az Európai Bizottság segítséget nyújtott a két országnak a versenyjogi szabályozások végrehajtásában. Jelenleg Horvátországot és Törökországot segíti hasonló módon. |
| --- | --- |

5.1

Románia és Bulgária csatlakozását előkészítendő az Európai Bizottság segítséget nyújtott a két országnak a versenyjogi szabályozások végrehajtásában. Jelenleg Horvátországot és Törökországot segíti hasonló módon.

| 5.2 | Tovább mélyítették az Európai Bizottság és a számos versenyhatóság között folyó kétoldalú együttműködést, illetve az Egyesült Államokkal, Kanadával és Japánnal ápolt kapcsolatokat. A Versenypolitikai Főigazgatóság segítséget nyújtott Kínának és Oroszországnak versenyjoguk kidolgozásában. |
| --- | --- |

5.2

Tovább mélyítették az Európai Bizottság és a számos versenyhatóság között folyó kétoldalú együttműködést, illetve az Egyesült Államokkal, Kanadával és Japánnal ápolt kapcsolatokat. A Versenypolitikai Főigazgatóság segítséget nyújtott Kínának és Oroszországnak versenyjoguk kidolgozásában.

| 5.3 | A többoldalú együttműködés keretében a Versenypolitikai Főigazgatóság továbbra is vezető szerepet játszik az Európai Versenyhatóságok Hálózatában, és aktívan részt vett az OECD Versenybizottságának munkájában is. |
| --- | --- |

5.3

A többoldalú együttműködés keretében a Versenypolitikai Főigazgatóság továbbra is vezető szerepet játszik az Európai Versenyhatóságok Hálózatában, és aktívan részt vett az OECD Versenybizottságának munkájában is.

6.   Intézményközi együttműködés

| 6.1 | Az Európai Parlament saját kezdeményezésére minden évben jelentést tesz közzé az Európai Bizottság éves versenypolitikai jelentésével kapcsolatban. A versenypolitikáért felelős biztos rendszeres eszmecserét folytat a Tanáccsal és az illetékes parlamenti bizottságokkal. |
| --- | --- |

6.1

Az Európai Parlament saját kezdeményezésére minden évben jelentést tesz közzé az Európai Bizottság éves versenypolitikai jelentésével kapcsolatban. A versenypolitikáért felelős biztos rendszeres eszmecserét folytat a Tanáccsal és az illetékes parlamenti bizottságokkal.

| 6.2 | Az Európai Bizottság a főbb szakpolitikai kezdeményezésekről tájékoztatja továbbá az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot és a Régiók Bizottságát is, és részt vesz az általuk – elsősorban az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az Európai Bizottság éves versenypolitikai jelentéséről szóló éves jelentésének elfogadásával kapcsolatban – tartott vitákban. |
| --- | --- |

6.2

Az Európai Bizottság a főbb szakpolitikai kezdeményezésekről tájékoztatja továbbá az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot és a Régiók Bizottságát is, és részt vesz az általuk – elsősorban az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az Európai Bizottság éves versenypolitikai jelentéséről szóló éves jelentésének elfogadásával kapcsolatban – tartott vitákban.

7.   Következtetések és megjegyzések

7.1   A versenypolitika és a gazdaságfejlesztési politika kapcsolata

A versenypolitika – azáltal, hogy teljes ágazatokban helyreállította a piac logikáját és dinamizmusát – nagymértékben hozzájárult a kevés szabállyal és előírással terhelt, szilárd európai belső piac megteremtéséhez.

| 7.1.1 | A versenypolitika egyre hangsúlyosabb szerephez jut az európai gazdaságpolitikán belül. Korábban mind az Európai Bizottság (23), mind pedig az EGSZB (24) utalt arra, hogy új gazdaságpolitikai eszközök kidolgozására van szükség ahhoz, hogy a versenypolitikát és az iparpolitikát közösen a nagyobb gazdasági és társadalmi kohézió, a foglalkoztatás biztosítása, – akár az állami támogatásokra és a termelés áthelyezésére vonatkozó ellenőrző mechanizmusok révén is –, a környezetvédelem, valamint az átfogó és igényes K+F-programok céljainak szellemében lehessen kialakítani.
  Jelenleg a versenypolitika más politikaterületekkel (pl. belső piac, fogyasztóvédelem) történő szoros egyeztetése zajlik, hogy ezáltal is jobban működő piacok jöjjenek létre, ami éppúgy szolgálja a fogyasztók, mint az európai versenyképesség érdekekeit. |
| --- | --- |

7.1.1

A versenypolitika egyre hangsúlyosabb szerephez jut az európai gazdaságpolitikán belül. Korábban mind az Európai Bizottság (23), mind pedig az EGSZB (24) utalt arra, hogy új gazdaságpolitikai eszközök kidolgozására van szükség ahhoz, hogy a versenypolitikát és az iparpolitikát közösen a nagyobb gazdasági és társadalmi kohézió, a foglalkoztatás biztosítása, – akár az állami támogatásokra és a termelés áthelyezésére vonatkozó ellenőrző mechanizmusok révén is –, a környezetvédelem, valamint az átfogó és igényes K+F-programok céljainak szellemében lehessen kialakítani.

Jelenleg a versenypolitika más politikaterületekkel (pl. belső piac, fogyasztóvédelem) történő szoros egyeztetése zajlik, hogy ezáltal is jobban működő piacok jöjjenek létre, ami éppúgy szolgálja a fogyasztók, mint az európai versenyképesség érdekekeit.

| 7.1.2 | Az Unió hét legnagyobb tagállama adatainak frissítését követően az Európai Bizottság 2007-ben 2,8 %-os gazdasági növekedéssel számolt az EU-ban és 2,5 %-ossal az euróövezetben (25). Bár a Nemzetközi Valautaalap előrejelzésében 2,1 %-ról 1,6 %-ra módosította az euróövezetre vonatkozó gazdasági növekedés várható mértékét, az EGSZB véleménye szerint valószínűleg továbbra is jó hatással lesznek az európai növekedésre a biztos gazdasági alapok és a továbbra is kedvező globális környezet. |
| --- | --- |

7.1.2

Az Unió hét legnagyobb tagállama adatainak frissítését követően az Európai Bizottság 2007-ben 2,8 %-os gazdasági növekedéssel számolt az EU-ban és 2,5 %-ossal az euróövezetben (25). Bár a Nemzetközi Valautaalap előrejelzésében 2,1 %-ról 1,6 %-ra módosította az euróövezetre vonatkozó gazdasági növekedés várható mértékét, az EGSZB véleménye szerint valószínűleg továbbra is jó hatással lesznek az európai növekedésre a biztos gazdasági alapok és a továbbra is kedvező globális környezet.

| 7.1.3 | Az EGSZB fontosnak tartja, hogy az EU a kiegyensúlyozott gazdasági növekedés és árstabilitás, a képzést, a teljes foglalkoztatottságot és a szociális haladást célzó, nagymértékben versenyképes, szociális piacgazdaság, illetve a magas fokú környezetvédelem és a környezet minőségének javítása szellemében működjön. |
| --- | --- |

7.1.3

Az EGSZB fontosnak tartja, hogy az EU a kiegyensúlyozott gazdasági növekedés és árstabilitás, a képzést, a teljes foglalkoztatottságot és a szociális haladást célzó, nagymértékben versenyképes, szociális piacgazdaság, illetve a magas fokú környezetvédelem és a környezet minőségének javítása szellemében működjön.

| 7.1.4 | Abban a piaci környezetben, amelyben egyre nagyobb szerepet és súlyt kap a versenypolitika, fontosak azok a gazdasági, szociális és környezeti mutatók, amelyekkel a végfelhasználók, illetve – és elsősorban – a vállalatok mérni tudják a versenyképességet. |
| --- | --- |

7.1.4

Abban a piaci környezetben, amelyben egyre nagyobb szerepet és súlyt kap a versenypolitika, fontosak azok a gazdasági, szociális és környezeti mutatók, amelyekkel a végfelhasználók, illetve – és elsősorban – a vállalatok mérni tudják a versenyképességet.

| 7.1.5 | Az EGSZB úgy véli, hogy az európai vállalatok és szolgáltatások versenyképességét olyan rögzített szabályokat magában foglaló rendszerrel kell megvédeni, amelyek a versenypolitika megfelelő, a kereskedelempolitikával szoros együttműködésben történő alkalmazásán alapulnak.
  Ma az Európai Unió jelenti a világnak azt a régióját, amely a leginkább nyitott a külföldi áruk felé. A legfontosabb szubvenciók elleni és dömpingellenes európai mechanizmusok megszüntetése kivétel nélkül mindenkit érintene az Unióban, aki a versenyjogi és kereskedelmi szabályokat, illetve a közösségi jog előírásait betartva, állami támogatás nélkül folytat gazdasági tevékenységet.
  Ennek szellemében az EGSZB felszólítja az Európai Bizottságot, hogy egyrészt energikusabban jelezze a WTO-nál a tisztességtelen nemzetközi versennyel kapcsolatos eseteket, másrészt pedig álljon ki amellett, hogy a kétoldalú kereskedelmi egyezményekbe vegyenek bele egy olyan záradékot, amely kötelezi a kereskedelmi partnereket a versenyszabályok betartására. Ennek része az állami támogatások hatékony ellenőrzése is. |
| --- | --- |

7.1.5

Az EGSZB úgy véli, hogy az európai vállalatok és szolgáltatások versenyképességét olyan rögzített szabályokat magában foglaló rendszerrel kell megvédeni, amelyek a versenypolitika megfelelő, a kereskedelempolitikával szoros együttműködésben történő alkalmazásán alapulnak.

Ma az Európai Unió jelenti a világnak azt a régióját, amely a leginkább nyitott a külföldi áruk felé. A legfontosabb szubvenciók elleni és dömpingellenes európai mechanizmusok megszüntetése kivétel nélkül mindenkit érintene az Unióban, aki a versenyjogi és kereskedelmi szabályokat, illetve a közösségi jog előírásait betartva, állami támogatás nélkül folytat gazdasági tevékenységet.

Ennek szellemében az EGSZB felszólítja az Európai Bizottságot, hogy egyrészt energikusabban jelezze a WTO-nál a tisztességtelen nemzetközi versennyel kapcsolatos eseteket, másrészt pedig álljon ki amellett, hogy a kétoldalú kereskedelmi egyezményekbe vegyenek bele egy olyan záradékot, amely kötelezi a kereskedelmi partnereket a versenyszabályok betartására. Ennek része az állami támogatások hatékony ellenőrzése is.

7.2   Az állami támogatások ellenőrzése

| 7.2.1 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak az állami támogatások területére vonatkozó modern cselekvési tervét, amely a következő elemekre épül: célzott állami támogatások, közgazdasági elemzés, hatékony eljárások, valamint az Európai Bizottság és a tagállamok között megosztott jogkör. Az EGSZB helyesli az Európai Bizottság megítélését, melynek értelmében engedélyezendők és differenciált módon kezelendők a technológiatranszfert és az innovációs tevékenységet szolgáló, illetve a nagyberuházási projektekre nyújtott támogatások multiszektoriális keretrendszerébe eső állami támogatások. |
| --- | --- |

7.2.1

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak az állami támogatások területére vonatkozó modern cselekvési tervét, amely a következő elemekre épül: célzott állami támogatások, közgazdasági elemzés, hatékony eljárások, valamint az Európai Bizottság és a tagállamok között megosztott jogkör. Az EGSZB helyesli az Európai Bizottság megítélését, melynek értelmében engedélyezendők és differenciált módon kezelendők a technológiatranszfert és az innovációs tevékenységet szolgáló, illetve a nagyberuházási projektekre nyújtott támogatások multiszektoriális keretrendszerébe eső állami támogatások.

| 7.2.2 | Az állami támogatások ellenőrzésekor az Európai Bizottság indokoltnak kellene hogy tekintse azt a megkülönböztetett adóügyi elbánást, amelyben a tagállamok az olyan kölcsönös önsegélyező társaságokat részesítik, mint a működésük során jelentős szociális hatást gyakorló szövetkezetek és egyéb vállalatok. |
| --- | --- |

7.2.2

Az állami támogatások ellenőrzésekor az Európai Bizottság indokoltnak kellene hogy tekintse azt a megkülönböztetett adóügyi elbánást, amelyben a tagállamok az olyan kölcsönös önsegélyező társaságokat részesítik, mint a működésük során jelentős szociális hatást gyakorló szövetkezetek és egyéb vállalatok.

7.3   Bankszektor és pénzpiac

| 7.3.1 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak a kereszttulajdonlások és a finanszírozási termékek kezelésének ellenőrzésére szolgáló intézkedéseit. Egyes kivételes esetekben hitelbankok (szavazási megállapodások révén) ipari vállalatok jelentős részvényesei voltak, melynek következtében a bankok által biztosított hiteleket pont az ugyanezekben a bankokban történő részesedésszerzés finanszírozására használták fel. |
| --- | --- |

7.3.1

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak a kereszttulajdonlások és a finanszírozási termékek kezelésének ellenőrzésére szolgáló intézkedéseit. Egyes kivételes esetekben hitelbankok (szavazási megállapodások révén) ipari vállalatok jelentős részvényesei voltak, melynek következtében a bankok által biztosított hiteleket pont az ugyanezekben a bankokban történő részesedésszerzés finanszírozására használták fel.

7.4   Energia

| 7.4.1 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az energia nemcsak a piacot, hanem a fejlődést, a foglalkoztatást és a környezetet is szolgálja. Ma az Európai Unió új globális versenytársakkal (26) találja szemben magát, az új piaci struktúráknak pedig tekintettel kell lenniük erre az erőviszonyra. |
| --- | --- |

7.4.1

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az energia nemcsak a piacot, hanem a fejlődést, a foglalkoztatást és a környezetet is szolgálja. Ma az Európai Unió új globális versenytársakkal (26) találja szemben magát, az új piaci struktúráknak pedig tekintettel kell lenniük erre az erőviszonyra.

| 7.4.2 | Az EGSZB szerint a gázszektorban a termelés és az elosztás szétválasztása (unbundling) esetén figyelembe kell venni az ágazat sajátosságait (27). |
| --- | --- |

7.4.2

Az EGSZB szerint a gázszektorban a termelés és az elosztás szétválasztása (unbundling) esetén figyelembe kell venni az ágazat sajátosságait (27).

7.5   Az információk sokfélesége és a versenyjog

| 7.5.1 | Az EGSZB azt ajánlja, hogy a média területén tegyenek különbséget a speciálisan az információk sokféleségének védelmére vonatkozó rendelkezések, illetve az általános, kartelljogi előírások között. A média sokszínűségének ösztönzéséhez szükség van működő versenyszabályokra, de ezek nem jelentenek elégséges feltételt. |
| --- | --- |

7.5.1

Az EGSZB azt ajánlja, hogy a média területén tegyenek különbséget a speciálisan az információk sokféleségének védelmére vonatkozó rendelkezések, illetve az általános, kartelljogi előírások között. A média sokszínűségének ösztönzéséhez szükség van működő versenyszabályokra, de ezek nem jelentenek elégséges feltételt.

| 7.5.2 | Amennyiben nem ismerik fel ezt a speciális helyzetet, annak a veszélye is fennáll, hogy felpuhulnak a versenyszabályok és gyengül a média sokszínűségének alapelve. |
| --- | --- |

7.5.2

Amennyiben nem ismerik fel ezt a speciális helyzetet, annak a veszélye is fennáll, hogy felpuhulnak a versenyszabályok és gyengül a média sokszínűségének alapelve.

7.6   Telekommunikáció

| 7.6.1 | Az EGSZB véleménye szerint a telekommunikációs hálózatok funkcionális szétválasztását és az ágazatra vonatkozó európai ügynökség felállítását az egyéb ágazatoktól eltérően, megfelelő módon kell értékelni, hiszen a beruházások különösen fontosak ebben az egyébként az európai versenyképesség szempontjából mérvadó ágazatban – különösen, ha a technológiai fejlődés sebességére gondolunk. |
| --- | --- |

7.6.1

Az EGSZB véleménye szerint a telekommunikációs hálózatok funkcionális szétválasztását és az ágazatra vonatkozó európai ügynökség felállítását az egyéb ágazatoktól eltérően, megfelelő módon kell értékelni, hiszen a beruházások különösen fontosak ebben az egyébként az európai versenyképesség szempontjából mérvadó ágazatban – különösen, ha a technológiai fejlődés sebességére gondolunk.

7.7   A versenyjogi előírások alkalmazása és a tagállami bíróságok megerősítése

| 7.7.1 | Az előírások hatékony alkalmazása érdekében biztosítani kell, hogy a tagállami bírók és valamennyi, ebben az ágazatban tevékenykedő szakember rendszeres versenyjogi továbbképzésben részesüljön.
  Ebből kiindulva az EGSZB felszólítja az Európai Bizottságot, hogy haladéktalanul nyújtson támpontot az EK-Szerződés 82. cikkének alkalmazásával kapcsolatban, különösen ami az erőfölénnyel való visszaélést illeti. |
| --- | --- |

7.7.1

Az előírások hatékony alkalmazása érdekében biztosítani kell, hogy a tagállami bírók és valamennyi, ebben az ágazatban tevékenykedő szakember rendszeres versenyjogi továbbképzésben részesüljön.

Ebből kiindulva az EGSZB felszólítja az Európai Bizottságot, hogy haladéktalanul nyújtson támpontot az EK-Szerződés 82. cikkének alkalmazásával kapcsolatban, különösen ami az erőfölénnyel való visszaélést illeti.

| 7.7.2 | Az EGSZB üdvözli ugyan az Európai Bizottság által javasolt projektek társfinanszírozását, ugyanakkor úgy véli, hogy a versenypolitikai kihívások, illetve az Európai Bizottság, a vállalatok, a szövetségek és a fogyasztók közötti viszonyból származó problémák sikeres kezelése érdekében többre van szükség az EU-25 bíráit célzó, 2006-ban végrehajtott 15 továbbképzési intézkedésnél. |
| --- | --- |

7.7.2

Az EGSZB üdvözli ugyan az Európai Bizottság által javasolt projektek társfinanszírozását, ugyanakkor úgy véli, hogy a versenypolitikai kihívások, illetve az Európai Bizottság, a vállalatok, a szövetségek és a fogyasztók közötti viszonyból származó problémák sikeres kezelése érdekében többre van szükség az EU-25 bíráit célzó, 2006-ban végrehajtott 15 továbbképzési intézkedésnél.

| 7.7.3 | Az EGSZB és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokat nemrég tovább mélyítették, amikor is az EGSZB 2007. május 30–31-i plenáris ülésén (28) aláírták a 2005. novemberi együttműködési megállapodáshoz készített kiegészítést. A megállapodásnak köszönhetően az EGSZB, amely a polgárokkal folytatott párbeszéd képviselőjeként kiemelt szerepet tölt be ezen a téren, a kommunikációs munka középpontjába kerül. |
| --- | --- |

7.7.3

Az EGSZB és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokat nemrég tovább mélyítették, amikor is az EGSZB 2007. május 30–31-i plenáris ülésén (28) aláírták a 2005. novemberi együttműködési megállapodáshoz készített kiegészítést. A megállapodásnak köszönhetően az EGSZB, amely a polgárokkal folytatott párbeszéd képviselőjeként kiemelt szerepet tölt be ezen a téren, a kommunikációs munka középpontjába kerül.

| 7.7.4 | Az EGSZB felszólítja az Európai Bizottságot és az Európai Parlamentet, hogy úgy alakítsák ki az intézményközi együttműködést, hogy a nemzeti jog összhangban legyen a közösségi joggal.
  Az EGSZB üdvözli az új szerződés (Lisszaboni Szerződés) elfogadásának folyamatát. Ez a szerződés egyszerűsíti a jogi hivatkozási keretet és megfelel a 27 tagú Európai Unió követelményeinek, melynek köszönhetően az EU képes az új politikai intézkedésekben történő megállapodásra és a szükséges döntések meghozatalára annak érdekében, hogy meg tudjon felelni az előtte álló kihívásoknak. |
| --- | --- |

7.7.4

Az EGSZB felszólítja az Európai Bizottságot és az Európai Parlamentet, hogy úgy alakítsák ki az intézményközi együttműködést, hogy a nemzeti jog összhangban legyen a közösségi joggal.

Az EGSZB üdvözli az új szerződés (Lisszaboni Szerződés) elfogadásának folyamatát. Ez a szerződés egyszerűsíti a jogi hivatkozási keretet és megfelel a 27 tagú Európai Unió követelményeinek, melynek köszönhetően az EU képes az új politikai intézkedésekben történő megállapodásra és a szükséges döntések meghozatalára annak érdekében, hogy meg tudjon felelni az előtte álló kihívásoknak.

| 7.7.5 | Végezetül az EGSZB hangsúlyozza, hogy a versenypolitikát nem szabad különálló célként kezelni, hanem továbbra is az Európai Bizottság tevékenységének teljes értékű részeként kell felfogni. (29)

  A munkák áttekinthetőségéhez való hozzájárulásaként az EGSZB konferenciát rendezett az alábbi címmel: A 2007. évi kormányközi konferencia: a szervezett civil társadalomnak is van mondanivalója Európa jövőjét illetően. A nagy érdeklődéssel kísért rendezvényre 2007. szeptember 27–28-án, az EGSZB székházában került sor. |
| --- | --- |

7.7.5

Végezetül az EGSZB hangsúlyozza, hogy a versenypolitikát nem szabad különálló célként kezelni, hanem továbbra is az Európai Bizottság tevékenységének teljes értékű részeként kell felfogni. (29)

A munkák áttekinthetőségéhez való hozzájárulásaként az EGSZB konferenciát rendezett az alábbi címmel: A 2007. évi kormányközi konferencia: a szervezett civil társadalomnak is van mondanivalója Európa jövőjét illetően. A nagy érdeklődéssel kísért rendezvényre 2007. szeptember 27–28-án, az EGSZB székházában került sor.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 13-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Az Európai Bíróság megtámadta az Európai Bizottság alábbi határozatait. A De Beers ügyön kívül, amelyben az Európai Bíróság felfüggesztette az Európai Bizottság határozatát, nincs még végleges döntés egyik esetben sem. A Bizottság 2006. november 29-i határozata a COMP/38.638. sz., szintetikus gumi (BR/ESBR) ügyben; A Bizottság 2006. december 12-i határozata a COMP/39.234. sz., ötvözeti felár ügyben (új határozat); A Bizottság 2006. november 8-i határozata a COMP/38.907. sz., acélgerendák ügyben (új határozat); A Bizottság 2006. szeptember 20-i határozata a COMP/38.121. sz., szerelvények ügyben; A Bizottság 2006. szeptember 13-i határozata a COMP/38.456. sz., Bitumen Nederland ügyben; A Bizottság 2006. május 31-i határozata a COMP/38.645. sz., metakrilátok ügyben; A Bizottság 2006. május 3-i határozata a COMP/38.620. sz., hidrogén-peroxid és perborát ügyben; A COMP/38.113. sz., Prokent/Tomra ügy; A Bizottság 2006. április 12-i határozata a COMP/38.348. sz., Repsol CPP ügyben; A Bizottság 2006. február 22-i határozata a COMP/38.381. sz., De Beers ügyben.

1

De Beers

szintetikus gumi

ötvözeti felár

acélgerendák

szerelvények

Bitumen Nederland

metakrilátok

hidrogén-peroxid és perborát

Prokent/Tomra

Repsol CPP

De Beers

(2)  HL C 321. E, 2006.12.29.

2

(3)  INT/306 – Az EGSZB véleménye elérhető az interneten:

3

http://eescopinions.eesc.europa.eu/EESCopinionDocument.aspx?identifier=ces\int\int306\ces1349-2006_ac.doc&language=HU.

(4)  Az Európai Bíróság csak az alábbi európai bizottsági határozatot támadta meg: COMP/M.3796. sz., Omya/J. M. Huber PCC ügy.

4

Omya/J. M. Huber PCC

(5)  Az iránymutatások (DE/EN/FR nyelven) megtalálhatók az interneten:

5

http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/legislation/jn_en.pdf.

(6)  139/2004/EK rendelet.

6

(7)  1628/2006/EK rendelet.

7

(8)  HL C 323., 2006.12.30., 1.o.

8

(9)  HL C 194., 2006.8.18., 2.o.

9

(10)  Ez az összeg az ezt megelőző rendeletben (69/2001/EK rendelet, HL L 10., 2001.1.13., 30. o.) szereplő érték duplája.

10

(11)  1998/2006/EK rendelet.

11

(12)  Lásd az IP/07/1859. sz. Northern Rock ügyet. Az ügyben az Európai Bizottság úgy döntött, hogy a megfelelő bankgaranciákkal ellátott, kamatozó likvid eszközök, amelyeket a Bank of England biztosított 2007. szeptember 14-én, nem számítanak állami támogatásnak. Ugyanakkor a brit államkincstár által 2007. szeptember 17-én a betétekre biztosított garancia és 2007. október 9-i intézkedései, melyek révén a Northern Rock további olyan likvid eszközökhöz juthatott, melyekért a kincstár kezességet vállalt, állami támogatásnak minősülnek. A Közösség megfelelő irányelveinek értelmében az ilyen jellegű intézkedések nehéz helyzetben levő vállalatok megsegítésére és szerkezetátalakítására szolgáló támogatásként engedélyezhetőek. A fenti irányelvek értelmében ezek a megmentési célú támogatások legfeljebb 6 hónapos futamidejű hitelek vagy kezességek formájában biztosíthatók. A bankszektorra vonatkozóan azonban néhány kivételes, felügyeleti joggal kapcsolatos szabályozás van életben; ebben az esetben ezekkel éltek. A szóban forgó irányelvvel összhangban a brit hatóságok kötelezték magukat, hogy 2008. március 17-ig az Európai Bizottsághoz benyújtanak egy, a Northern Rockra vonatkozó szerkezetátalakítási tervet, mely túlmutat az egyszerű, rövid távú megmentési célú intézkedésen. Az, hogy ez a terv állami támogatásként fogható-e fel, konkrét kialakítása és a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó előírások alapján dönthető majd el.

12

(13)  COM(2006) 851 final.

13

(14)  Az Európai Bizottság 2006. március 14-i határozata a COMP/M.3868. sz., DONG/Elsam/Energi E2 ügyben.

14

DONG/Elsam/Energi E2

(15)  Az Európai Bizottság 2006. november 14-i határozata a COMP/M.4180. sz., Gaz de France/Suez ügyben.

15

., Gaz de France/Suez

(16)  Az Európai Bizottság 2005. június 13-i határozata (HL C 144., 2005.6.14., 13. o.).

16

(17)  Az Európai Bizottság 2006. április 5-i határozata a COMP/M.4055. sz., Talanx/Gerling ügyben.

17

Talanx/Gerling

(18)  Az Európai Bizottság ajánlása az elektronikus hírközlési szektoron belüli, az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EC európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban előzetes szabályozás alá eső jelentős termék- és szolgáltatási piacokról (HL L 114., 2003.5.8., 45. o.). Az Európai Bizottság 2007. december 17-én új ajánlást fogalmazott meg (HL L 344., 2007.12.28., 65. o.), amelyben csupán nyolc piacot nevez meg.

18

(19)  T-201/04. sz. ügy (HL C 269., 2007.11.10., 45. o.).

19

(20)  Az európai bizottsági határozat szövege az alábbi linken olvasható: http://ec.europa.eu/comm/competition/antitrust/cases/decisions/37792/art24_2_decision.pdf.

20

(21)  N 478/2004, 2006.6.7., (HL C 209, 2006.8.31.).

21

(22)  Az E 15/2005. sz., Recommandation proposant l'adoption de mesures utiles concernant la garantie illimitée de l'Etat en faveur de La Poste [Javaslatok célszerű intézkedésekre a korlátlan állami garancia tekintetében a „la Poste” javára] ügy (még nem tették közzé).

22

Recommandation proposant l'adoption de mesures utiles concernant la garantie illimitée de l'Etat en faveur de La Poste

(23)  A szerkezetváltás támogatása: Iparpolitika a kibővített Európában, COM(2004) 274 final.

23

(24)  Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye a következő témában: „A szerkezetváltás támogatása: iparpolitika a kibővített Európában” COM(2004) 274 final, HL C 157., 2005.6.28., 75—83. o..

24

(25)  Lásd: IP/07/1295. További információkat az alábbi linken találhat:

25

http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/07/1295&format=HTML&aged=1&language=SL&guiLanguage=en

(26)  Különös tekintettel a Gazpromra és a Sonatrachra.

26

Gazpromra

Sonatrachra

(27)  Neelie Kroes: „More competitive energy markets: building on the findings of the sector inquiry to shape the right policy solution”, Brüsszel, 2007. szeptember 19.

27

„More competitive energy markets: building on the findings of the sector inquiry to shape the right policy solution”

(28)  Az alábbi linken megtalálható az ezen a plenáris ülésen elfogadott vélemények összefoglalása:

28

http://www.eesc.europa.eu/activities/press/summaries_plenaries/2007/grf_ces83-2007_d_hu.pdf.

(29)  A tagállami kormányok képviselőinek részvételével 2007. december 3-án megrendezett konferencián elfogadott Lisszaboni Szerződés szövege az alábbi linken érhető el:

29

http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cmsUpload/cg00014.hu07.pdf.

---

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/40

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok világító és fényjelző berendezéseinek alkatrész-típusjóváhagyásáról (kodifikált szöveg)

COM(2007) 840 final – 2007/0284 (COD)

(2008/C 162/06)

2008. január 25-én az Európai Unió Tanácsa úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 95. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok világító és fényjelző berendezéseinek alkatrész-típusjóváhagyásáról (kodifikált szöveg)

Mivel az EGSZB teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és részéről további megjegyzést nem kíván hozzáfűzni, a 2008. február 13–14-én tartott, 442. plenáris ülésén (a február 13-i ülésnapon) 147 szavazattal 1 ellenében, 7 tartózkodás mellett úgy határozott, hogy a javaslattal kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 13-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/40

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a textiltermékek elnevezéséről (átdolgozás)

COM(2007) 870 final – 2008/0005 (COD)

(2008/C 162/07)

2008. február 8-án az Európai Unió Tanácsa úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 95. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a textiltermékek elnevezéséről (átdolgozás)

Mivel az EGSZB teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és részéről további megjegyzést nem kíván ahhoz hozzáfűzni, a 2008. február 13–14-én tartott, 442. plenáris ülésén (a február 13-i ülésnapon) 128 szavazattal 2 tartózkodás mellett úgy határozott, hogy a javaslattal kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 13-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/41 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/41

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a tagállam területéről jogellenesen kiszállított kulturális tárgyak visszaszolgáltatásáról (kodifikált szöveg)

COM(2007) 873 final – 2007/0299 (COD)

(2008/C 162/08)

2008. február 8-án az Európai Unió Tanácsa úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 95. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a tagállam területéről jogellenesen kiszállított kulturális tárgyak visszaszolgáltatásáról (kodifikált szöveg)

Mivel az EGSZB teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és részéről további megjegyzést nem kíván hozzáfűzni, a 2008. február 13–14-én tartott, 442. plenáris ülésén (a február 13-i ülésnapon) 141 szavazattal 1 ellenében, 1 tartózkodás mellett úgy határozott, hogy a javaslattal kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 13-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/41 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/41

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a gyógyszerekhez hozzáadható színezőanyagokról (átdolgozás)

COM(2008) 1 final – 2008/0001 (COD)

(2008/C 162/09)

2008. január 31-én az Európai Unió Tanácsa úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 95. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a gyógyszerekhez hozzáadható színezőanyagokról (átdolgozás)

Mivel az EGSZB teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és részéről további megjegyzést nem kíván hozzáfűzni, a 2008. február 13–14-én tartott, 442. plenáris ülésén (a 2008. február 13-i ülésnapon) 122 szavazattal 1 ellenében, 4 tartózkodás mellett úgy határozott, hogy a javaslattal kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 13-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/42 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/42

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Az általános érdekű szolgáltatások független értékelése

(2008/C 162/10)

2007. február 16-án az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy Eljárási Szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

Az általános érdekű szolgáltatások független értékelése.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció 2008. január 23-án elfogadta véleményét. (Előadó: Raymond HENCKS).

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. február 13–14-én tartott, 442. plenáris ülésén (a február 14-i ülésnapon) 162 szavazattal 24 ellenében, 11 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | A szerződéseknek az Európai Tanács által 2007. október 17–18-án elfogadott reformja nagy előrelépést jelent többek között az általános érdekű szolgáltatások terén, mivel az Unió működéséről szóló rendelkezésekbe bevezet egy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, általános alkalmazású záradékot – amelyet az Európai Unió (EU) valamennyi politikájában alkalmazni kell, beleértve a belső piacot és a versenyt is – valamint egy a két szerződéshez csatolt jegyzőkönyvet, amely az általános érdekű szolgáltatások mindegyikét érinti, ideértve a nem gazdasági jellegű általános érdekű szolgáltatásokat is. |
| --- | --- |

1.1

A szerződéseknek az Európai Tanács által 2007. október 17–18-án elfogadott reformja nagy előrelépést jelent többek között az általános érdekű szolgáltatások terén, mivel az Unió működéséről szóló rendelkezésekbe bevezet egy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló, általános alkalmazású záradékot – amelyet az Európai Unió (EU) valamennyi politikájában alkalmazni kell, beleértve a belső piacot és a versenyt is – valamint egy a két szerződéshez csatolt jegyzőkönyvet, amely az általános érdekű szolgáltatások mindegyikét érinti, ideértve a nem gazdasági jellegű általános érdekű szolgáltatásokat is.

| 1.2 | Az általános érdekű szolgáltatások, az általános gazdasági érdekű szolgáltatások és a nem gazdasági jellegű általános érdekű szolgáltatások egyaránt az összes polgár jólétét és alapvető jogainak érvényesülését szolgálják. Ezek a köz érdekében nyújtott szolgáltatások politikai döntések függvényei, és mint ilyenek, a jogalkotók felelősségi körébe tartoznak. |
| --- | --- |

1.2

Az általános érdekű szolgáltatások, az általános gazdasági érdekű szolgáltatások és a nem gazdasági jellegű általános érdekű szolgáltatások egyaránt az összes polgár jólétét és alapvető jogainak érvényesülését szolgálják. Ezek a köz érdekében nyújtott szolgáltatások politikai döntések függvényei, és mint ilyenek, a jogalkotók felelősségi körébe tartoznak.

| 1.3 | Ebből nemcsak az következik, hogy az Európai Uniónak és a tagállamoknak az a megerősített kötelezettsége, amely szerint őrködnek az általános gazdasági érdekű szolgáltatások megfelelő működése felett, magában foglalja többek között e szolgáltatások teljesítményértékelésének fokozatos és dinamikus fejlesztését, hanem az is, hogy a döntéshozó intézményeknek világosan meg kell határozniuk a három említett elnevezés mögött meghúzódó fogalmakat, célkitűzéseket és feladatokat. Mindaddig, amíg ez nem történik meg, a teljesítményértékelések nem tudják biztosítani a polgárok számára az általuk a nemzeti és uniós szintű intézményektől joggal elvárt jogbiztonságot. |
| --- | --- |

1.3

Ebből nemcsak az következik, hogy az Európai Uniónak és a tagállamoknak az a megerősített kötelezettsége, amely szerint őrködnek az általános gazdasági érdekű szolgáltatások megfelelő működése felett, magában foglalja többek között e szolgáltatások teljesítményértékelésének fokozatos és dinamikus fejlesztését, hanem az is, hogy a döntéshozó intézményeknek világosan meg kell határozniuk a három említett elnevezés mögött meghúzódó fogalmakat, célkitűzéseket és feladatokat. Mindaddig, amíg ez nem történik meg, a teljesítményértékelések nem tudják biztosítani a polgárok számára az általuk a nemzeti és uniós szintű intézményektől joggal elvárt jogbiztonságot.

| 1.4 | Az értékelés célja, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások hatékonyságát növelje, a polgárok és vállalatok változó igényeihez igazítsa, valamint hogy a hatóságokat a legmegfelelőbb választást lehetővé tevő eszközökkel ellássa; lényegi szerepe pedig a piac és a közérdek, valamint a gazdasági, szociális és környezeti célok közötti döntéshozatal harmonikus kialakításában áll. |
| --- | --- |

1.4

Az értékelés célja, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások hatékonyságát növelje, a polgárok és vállalatok változó igényeihez igazítsa, valamint hogy a hatóságokat a legmegfelelőbb választást lehetővé tevő eszközökkel ellássa; lényegi szerepe pedig a piac és a közérdek, valamint a gazdasági, szociális és környezeti célok közötti döntéshozatal harmonikus kialakításában áll.

| 1.5 | Tekintettel az általános érdekű szolgáltatásoknak a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben, valamint a társadalmi igazságosság és védelem ösztönzésében – amelyek a szerződés értelmében éppen annyira az EU célkitűzései is – játszott fontos szerepére, rendszeres értékelésre van szükség nemcsak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások – amelyek számára közösségi szabályozás van érvényben –, hanem a nem gazdasági jellegű általános érdekű szolgáltatások esetében is tagállami szinten. |
| --- | --- |

1.5

Tekintettel az általános érdekű szolgáltatásoknak a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben, valamint a társadalmi igazságosság és védelem ösztönzésében – amelyek a szerződés értelmében éppen annyira az EU célkitűzései is – játszott fontos szerepére, rendszeres értékelésre van szükség nemcsak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások – amelyek számára közösségi szabályozás van érvényben –, hanem a nem gazdasági jellegű általános érdekű szolgáltatások esetében is tagállami szinten.

| 1.6 | A (gazdasági és nem gazdasági jellegű) általános érdekű szolgáltatások nemzeti, regionális vagy helyi szinten végzett értékelésének függetlennek és pluralistának kell lennie, érdemi tárgyalások alapján kell dönteni róla, le kell fednie a lisszaboni stratégia három pillérét, kritériumok sorozatán kell alapulnia, és olyan konzultáció tárgyát kell képeznie, amelybe valamennyi érintett felet bevonják. |
| --- | --- |

1.6

A (gazdasági és nem gazdasági jellegű) általános érdekű szolgáltatások nemzeti, regionális vagy helyi szinten végzett értékelésének függetlennek és pluralistának kell lennie, érdemi tárgyalások alapján kell dönteni róla, le kell fednie a lisszaboni stratégia három pillérét, kritériumok sorozatán kell alapulnia, és olyan konzultáció tárgyát kell képeznie, amelybe valamennyi érintett felet bevonják.

| 1.7 | Közösségi viszonylatban helyénvaló volna – a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett – meghatározni az adatok cseréjének, összevetésének és összehasonlításának szabályait, valamint lendületet adni a független értékelésnek, ez pedig azáltal érhető el, ha az érintett szereplők képviselőivel folytatott párbeszéd során európai szinten harmonizált értékelési módszer kidolgozására kerül sor közös mutatók alapján. |
| --- | --- |

1.7

Közösségi viszonylatban helyénvaló volna – a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett – meghatározni az adatok cseréjének, összevetésének és összehasonlításának szabályait, valamint lendületet adni a független értékelésnek, ez pedig azáltal érhető el, ha az érintett szereplők képviselőivel folytatott párbeszéd során európai szinten harmonizált értékelési módszer kidolgozására kerül sor közös mutatók alapján.

| 1.8 | Annak érdekében, hogy ez az értékelés helytálló és hasznos legyen, pluralista irányítócsoport felállítására van szükség, amely teljesen önállóan működik, és az Európai Bizottság, az Európai Parlament, a tagállamok EU melletti állandó képviseletei, a Régiók Bizottsága, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság képviselőiből áll. |
| --- | --- |

1.8

Annak érdekében, hogy ez az értékelés helytálló és hasznos legyen, pluralista irányítócsoport felállítására van szükség, amely teljesen önállóan működik, és az Európai Bizottság, az Európai Parlament, a tagállamok EU melletti állandó képviseletei, a Régiók Bizottsága, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság képviselőiből áll.

2.   A jelenlegi helyzet

| 2.1 | A szerződések értelmében az általános gazdasági érdekű szolgáltatások az Unió közös értékei közé tartoznak, különösen a társadalmi és területi kohézió területén nyújtott hozzájárulásuknak köszönhetően. Az Európai Tanács által 2007. október 17–18-án elfogadott reformszerződés azáltal erősíti ezt meg, hogy lehetővé teszi az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa számára, hogy – rendeleteken keresztül – meghatározza azokat az elveket és feltételeket, amelyek segítségével az általános gazdasági érdekű szolgáltatások teljesíthetik feladatukat, a tagállamoknak e szolgáltatások végrehajtására és finanszírozására kiterjedő hatáskörének sérelme nélkül, valamint a tagállamok és a Közösség közötti megosztott felelősségre fektetve a hangsúlyt. |
| --- | --- |

2.1

A szerződések értelmében az általános gazdasági érdekű szolgáltatások az Unió közös értékei közé tartoznak, különösen a társadalmi és területi kohézió területén nyújtott hozzájárulásuknak köszönhetően. Az Európai Tanács által 2007. október 17–18-án elfogadott reformszerződés azáltal erősíti ezt meg, hogy lehetővé teszi az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa számára, hogy – rendeleteken keresztül – meghatározza azokat az elveket és feltételeket, amelyek segítségével az általános gazdasági érdekű szolgáltatások teljesíthetik feladatukat, a tagállamoknak e szolgáltatások végrehajtására és finanszírozására kiterjedő hatáskörének sérelme nélkül, valamint a tagállamok és a Közösség közötti megosztott felelősségre fektetve a hangsúlyt.

| 2.2 | Ezáltal az Unióra és a tagállamokra hárul az a feladat, hogy – egyértelmű hatáskörük és a reformszerződés alkalmazási területeinek határain belül – ügyeljenek arra és megbizonyosodjanak afelől, hogy ezek a szolgáltatások hatékonyan, elvek alapján és különösen azon gazdasági és pénzügyi feltételek mellett működnek, amelyek feladataik teljesítését lehetővé teszik. |
| --- | --- |

2.2

Ezáltal az Unióra és a tagállamokra hárul az a feladat, hogy – egyértelmű hatáskörük és a reformszerződés alkalmazási területeinek határain belül – ügyeljenek arra és megbizonyosodjanak afelől, hogy ezek a szolgáltatások hatékonyan, elvek alapján és különösen azon gazdasági és pénzügyi feltételek mellett működnek, amelyek feladataik teljesítését lehetővé teszik.

| 2.3 | A reformszerződés végrehajtása során tehát az Európai Parlamentnek és az Európai Unió Tanácsának – jogalkotási eljárás keretében hozott rendelkezésekkel – kell majd meghatároznia ezeket az elveket és feltételeket a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásával. |
| --- | --- |

2.3

A reformszerződés végrehajtása során tehát az Európai Parlamentnek és az Európai Unió Tanácsának – jogalkotási eljárás keretében hozott rendelkezésekkel – kell majd meghatároznia ezeket az elveket és feltételeket a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásával.

| 2.4 | A reformszerződéshez csatolt, az általános érdekű szolgáltatásokról szóló jegyzőkönyv kiemeli a nemzeti, regionális és helyi hatóságok alapvető szerepét és széles mérlegelési jogkörét az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtása, kiszervezése és szervezése terén, a felhasználók igényeinek lehető legteljesebb figyelembevételével, valamint a jó minőség, magas fokú biztonság, megfizethetőség, egyenlő bánásmód, az egyetemes hozzáférés és a felhasználói jogok előmozdítását. |
| --- | --- |

2.4

A reformszerződéshez csatolt, az általános érdekű szolgáltatásokról szóló jegyzőkönyv kiemeli a nemzeti, regionális és helyi hatóságok alapvető szerepét és széles mérlegelési jogkörét az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtása, kiszervezése és szervezése terén, a felhasználók igényeinek lehető legteljesebb figyelembevételével, valamint a jó minőség, magas fokú biztonság, megfizethetőség, egyenlő bánásmód, az egyetemes hozzáférés és a felhasználói jogok előmozdítását.

| 2.5 | Ugyanez a jegyzőkönyv tesz elsődleges uniós joganyagban elsőként említést a nem gazdasági jellegű általános érdekű szolgáltatásokról. Hangsúlyozza, hogy e szolgáltatások nyújtása, kiszervezése és megszervezése tagállami hatáskörbe tartozik, és hogy a szerződések rendelkezései semmilyen módon nem sértik e területen ezt a hatáskört, úgyhogy a nem gazdasági jellegű általános érdekű szolgáltatások általában nem tartoznak a belső piac, a verseny és az állami támogatások szabályai alá, figyelembe véve, hogy a nemzeti hatáskör gyakorlását a közösségi jog általános alapelvei szabályozzák. |
| --- | --- |

2.5

Ugyanez a jegyzőkönyv tesz elsődleges uniós joganyagban elsőként említést a nem gazdasági jellegű általános érdekű szolgáltatásokról. Hangsúlyozza, hogy e szolgáltatások nyújtása, kiszervezése és megszervezése tagállami hatáskörbe tartozik, és hogy a szerződések rendelkezései semmilyen módon nem sértik e területen ezt a hatáskört, úgyhogy a nem gazdasági jellegű általános érdekű szolgáltatások általában nem tartoznak a belső piac, a verseny és az állami támogatások szabályai alá, figyelembe véve, hogy a nemzeti hatáskör gyakorlását a közösségi jog általános alapelvei szabályozzák.

| 2.6 | A gazdasági és nem gazdasági jellegű szolgáltatás közötti megkülönböztetést illetően a reformszerződés nem szolgál meghatározással, amelynek következményeként továbbra is az Európai Bíróság ítéleteire kell hagyatkozni, ezzel magyarázható a jelenlegi jogbizonytalanság. A polgárok sokat várnak az Európai Uniótól: gondoskodnia kell a jólét szintjének növekedéséről, az alapvető jogok garantálásáról és arról, hogy döntései nemzeti szinten ne jelentsenek visszalépést. |
| --- | --- |

2.6

A gazdasági és nem gazdasági jellegű szolgáltatás közötti megkülönböztetést illetően a reformszerződés nem szolgál meghatározással, amelynek következményeként továbbra is az Európai Bíróság ítéleteire kell hagyatkozni, ezzel magyarázható a jelenlegi jogbizonytalanság. A polgárok sokat várnak az Európai Uniótól: gondoskodnia kell a jólét szintjének növekedéséről, az alapvető jogok garantálásáról és arról, hogy döntései nemzeti szinten ne jelentsenek visszalépést.

3.   Miért kell az általános érdekű szolgáltatásokat értékelni?

| 3.1 | A reformszerződés 14. cikkében lefektetett azon kötelezettségből, hogy gondoskodni kell az általános gazdasági érdekű szolgáltatások megfelelő működéséről, többek között e szolgáltatások teljesítményértékelésének dinamikus és fokozatos fejlesztése is következik. |
| --- | --- |

3.1

A reformszerződés 14. cikkében lefektetett azon kötelezettségből, hogy gondoskodni kell az általános gazdasági érdekű szolgáltatások megfelelő működéséről, többek között e szolgáltatások teljesítményértékelésének dinamikus és fokozatos fejlesztése is következik.

| 3.2 | Az EGSZB szerint egy általános gazdasági érdekű szolgáltatás akkor működik jól, amennyiben többek között






  — | megfelel olyan elveknek, mint az egyenlőség, az univerzalitás, a megközelíthetőség és a hozzáférhetőség, a megbízhatóság és a folyamatosság, a minőség és a hatékonyság, a felhasználói jogok védelme, valamint a gazdasági és társadalmi jövedelmezőség, |
| --- | --- | --- |

3.2

Az EGSZB szerint egy általános gazdasági érdekű szolgáltatás akkor működik jól, amennyiben többek között

—

megfelel olyan elveknek, mint az egyenlőség, az univerzalitás, a megközelíthetőség és a hozzáférhetőség, a megbízhatóság és a folyamatosság, a minőség és a hatékonyság, a felhasználói jogok védelme, valamint a gazdasági és társadalmi jövedelmezőség,

| — | figyelembe veszi olyan felhasználói csoportok speciális igényeit, mint a fogyatékkal élők, az eltartottak, a hátrányos helyzetűek stb. |
| --- | --- |

—

figyelembe veszi olyan felhasználói csoportok speciális igényeit, mint a fogyatékkal élők, az eltartottak, a hátrányos helyzetűek stb.

| 3.3 | Még ha a reformszerződés nem is utal rá kifejezetten, az értékelésnek az a küldetése, hogy a szerződés által implicit módon sugallt éberség eszközévé váljon. |
| --- | --- |

3.3

Még ha a reformszerződés nem is utal rá kifejezetten, az értékelésnek az a küldetése, hogy a szerződés által implicit módon sugallt éberség eszközévé váljon.

| 3.4 | A tagállamoknak és az Uniónak meg kell határoznia, valamint átlátható módon és megkülönböztetésmentesen ki kell igazítania a hatáskörébe tartozó területek általános gazdasági érdekű szolgáltatásainak feladatait és céljait, mindazoknak érdekében és általános megelégedésére, akiknek e szolgáltatások szólnak. |
| --- | --- |

3.4

A tagállamoknak és az Uniónak meg kell határoznia, valamint átlátható módon és megkülönböztetésmentesen ki kell igazítania a hatáskörébe tartozó területek általános gazdasági érdekű szolgáltatásainak feladatait és céljait, mindazoknak érdekében és általános megelégedésére, akiknek e szolgáltatások szólnak.

| 3.5 | Annak ellenőrzésére, hogy az általános érdekű feladatok helyesen és hatékonyan teljesülnek-e, valamint hogy a célkitűzések – amelyek egymástól az általános érdekű szolgáltatások gazdasági vagy nem gazdasági jellegük alapján, vagy a szolgáltatás természete alapján különböznek – megvalósultak-e, vagy meg fognak-e valósulni, az illetékes hatóságnak létre kell hoznia egy olyan, e szolgáltatások teljesítményét, hatékonyságát és minőségét értékelő rendszert, amely túlmutat az egyszerű felméréseken és közvélemény-kutatásokon. |
| --- | --- |

3.5

Annak ellenőrzésére, hogy az általános érdekű feladatok helyesen és hatékonyan teljesülnek-e, valamint hogy a célkitűzések – amelyek egymástól az általános érdekű szolgáltatások gazdasági vagy nem gazdasági jellegük alapján, vagy a szolgáltatás természete alapján különböznek – megvalósultak-e, vagy meg fognak-e valósulni, az illetékes hatóságnak létre kell hoznia egy olyan, e szolgáltatások teljesítményét, hatékonyságát és minőségét értékelő rendszert, amely túlmutat az egyszerű felméréseken és közvélemény-kutatásokon.

| 3.6 | Az értékelés tehát elemzi és rendszeresen nyomon követi az általános érdekű feladatok hatékony megvalósítási feltételeit, tekintettel azok teljesítésére, valamint a fogyasztók, vállalkozások, polgárok és a társadalom igényeit kielégítő képességére, illetve az Unió célkitűzéseire, különösen a társadalmi, gazdasági és területi kohézió, a szociális piacgazdaság, a lisszaboni stratégia és az alapvető jogok gyakorlásának biztosítása területén. |
| --- | --- |

3.6

Az értékelés tehát elemzi és rendszeresen nyomon követi az általános érdekű feladatok hatékony megvalósítási feltételeit, tekintettel azok teljesítésére, valamint a fogyasztók, vállalkozások, polgárok és a társadalom igényeit kielégítő képességére, illetve az Unió célkitűzéseire, különösen a társadalmi, gazdasági és területi kohézió, a szociális piacgazdaság, a lisszaboni stratégia és az alapvető jogok gyakorlásának biztosítása területén.

| 3.7 | Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások esetében jellemző, hogy egyensúlyra törekednek:






  — | a piac és a közérdek között, |
| --- | --- | --- |

3.7

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások esetében jellemző, hogy egyensúlyra törekednek:

—

a piac és a közérdek között,

| — | a gazdasági, szociális és környezetvédelmi célkitűzések között, |
| --- | --- |

—

a gazdasági, szociális és környezetvédelmi célkitűzések között,

| — | a felhasználók (egyéni felhasználók, ideértve a hátrányos helyzetű csoportokat, a vállalkozásokat, az önkormányzatokat stb.) között, akiknek nem ugyanaz a szükséglete, vagy az érdeke, |
| --- | --- |

—

a felhasználók (egyéni felhasználók, ideértve a hátrányos helyzetű csoportokat, a vállalkozásokat, az önkormányzatokat stb.) között, akiknek nem ugyanaz a szükséglete, vagy az érdeke,

| — | az egyes tagállamok hatásköre és a közösségi integráció között. |
| --- | --- |

—

az egyes tagállamok hatásköre és a közösségi integráció között.

| 3.8 | Ezek az egyensúlyok a gazdasági és technológiai változások, az egyéni és kollektív szükségletek és elvárások fejlődése függvényében folyamatosan változnak a nemzeti adottságok, a földrajzi sajátosságok, valamint az ágazatbeli jellegzetességek változatossága közötti koherencia megteremtésére törekedve. |
| --- | --- |

3.8

Ezek az egyensúlyok a gazdasági és technológiai változások, az egyéni és kollektív szükségletek és elvárások fejlődése függvényében folyamatosan változnak a nemzeti adottságok, a földrajzi sajátosságok, valamint az ágazatbeli jellegzetességek változatossága közötti koherencia megteremtésére törekedve.

| 3.9 | A teljesítményértékelés a szabályozástól eltérő funkció, ugyanakkor része is annak. A szabályozásnak érdeke, hogy helytálló értékelésekre támaszkodjon, és ilyeneket ösztönözzön. Ezzel egyidejűleg az értékelésnek lehetővé kell tennie a működési hiányosságok, az országonként változó minőségbeli és/vagy szolgáltatástípusbeli különbségek vizsgálatát; a hangsúlyt tehát a felhasználói és fogyasztói szükségletekhez és érdekekhez igazodó követelményeknek a gazdasági és technológiai környezet változásaival összhangban történő kiigazítására kell helyezni. |
| --- | --- |

3.9

A teljesítményértékelés a szabályozástól eltérő funkció, ugyanakkor része is annak. A szabályozásnak érdeke, hogy helytálló értékelésekre támaszkodjon, és ilyeneket ösztönözzön. Ezzel egyidejűleg az értékelésnek lehetővé kell tennie a működési hiányosságok, az országonként változó minőségbeli és/vagy szolgáltatástípusbeli különbségek vizsgálatát; a hangsúlyt tehát a felhasználói és fogyasztói szükségletekhez és érdekekhez igazodó követelményeknek a gazdasági és technológiai környezet változásaival összhangban történő kiigazítására kell helyezni.

4.   Mely szolgáltatásokat kell értékelni?

| 4.1 | A számukra kijelölt célkitűzések és a különböző közösségi politikák végrehajtásában játszott szerepük fontossága miatt elengedhetetlen a rendszeres értékelés, nemcsak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozóan, amelyekre közösségi jogszabályok vonatkoznak, de azon általános érdekű szolgáltatások tekintetében is, amelyek részt vesznek az alapvető jogok tényleges érvényre juttatásában, és amelyeknek működése – az európai szociális modell sajátos közös értékeire utaló – szolidaritás elvén és az emberi méltóság tiszteletben tartásán alapul. |
| --- | --- |

4.1

A számukra kijelölt célkitűzések és a különböző közösségi politikák végrehajtásában játszott szerepük fontossága miatt elengedhetetlen a rendszeres értékelés, nemcsak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozóan, amelyekre közösségi jogszabályok vonatkoznak, de azon általános érdekű szolgáltatások tekintetében is, amelyek részt vesznek az alapvető jogok tényleges érvényre juttatásában, és amelyeknek működése – az európai szociális modell sajátos közös értékeire utaló – szolidaritás elvén és az emberi méltóság tiszteletben tartásán alapul.

| 4.2 | A reformszerződéshez mellékelt jegyzőkönyv megerősíti, hogy a nem gazdasági jellegű általános érdekű szolgáltatások a tagállamok kizárólagos hatáskörébe tartoznak, ezeket egyedül nemzeti, regionális vagy helyi szinten kell értékelni. |
| --- | --- |

4.2

A reformszerződéshez mellékelt jegyzőkönyv megerősíti, hogy a nem gazdasági jellegű általános érdekű szolgáltatások a tagállamok kizárólagos hatáskörébe tartoznak, ezeket egyedül nemzeti, regionális vagy helyi szinten kell értékelni.

| 4.3 | Márpedig tekintettel arra, hogy a nem gazdasági jellegű általános érdekű szolgáltatások – az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz hasonlóan – az Európai Unió számos célkitűzéséhez kapcsolódnak (az alapjogok tiszteletben tartása, a polgárok jólétének előmozdítása, társadalmi igazságosság és kohézió stb.), és hogy az Unió részben felelősséggel tartozik e célok megvalósításáért, legalább arra kell ügyelnie, hogy a tagállamok rendszeresen értékeljék e nem gazdasági jellegű általános érdekű szolgáltatások működését. |
| --- | --- |

4.3

Márpedig tekintettel arra, hogy a nem gazdasági jellegű általános érdekű szolgáltatások – az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz hasonlóan – az Európai Unió számos célkitűzéséhez kapcsolódnak (az alapjogok tiszteletben tartása, a polgárok jólétének előmozdítása, társadalmi igazságosság és kohézió stb.), és hogy az Unió részben felelősséggel tartozik e célok megvalósításáért, legalább arra kell ügyelnie, hogy a tagállamok rendszeresen értékeljék e nem gazdasági jellegű általános érdekű szolgáltatások működését.

5.   Az európai uniós intézmények megközelítése

| 5.1 | A nizzai (2000. évi) és a laekeni (2001. évi) Európai Tanács során megállapodás született arról, hogy a közös érdekű általános szolgáltatások versenye és teljesítménye hatásának vizsgálatára hatékony és dinamikus értékelés kerül bevezetésre közösségi szinten, amely megfelelően tekintetbe veszi a nemzeti regionális és helyi sajátosságokat és hatásköröket. |
| --- | --- |

5.1

A nizzai (2000. évi) és a laekeni (2001. évi) Európai Tanács során megállapodás született arról, hogy a közös érdekű általános szolgáltatások versenye és teljesítménye hatásának vizsgálatára hatékony és dinamikus értékelés kerül bevezetésre közösségi szinten, amely megfelelően tekintetbe veszi a nemzeti regionális és helyi sajátosságokat és hatásköröket.

| 5.2 | Ezenkívül úgy ítélték meg, hogy ennek az értékelésnek a már létező struktúrák keretén belül kell megvalósulnia, többek között horizontális értékelések és ágazati jelentések révén, valamint az Európai Bizottság által készített, a gazdasági reformról szóló „Cardiffi jelentés” segítségével, továbbá figyelembe kell vennie a piaci struktúrákat és teljesítményeket, beleértve azokat a szempontokat, amelyek a foglalkoztatáshoz, a közszolgáltatás kötelezettségeinek gazdasági és szociális értékeléséhez, az általános érdekű szolgáltatások teljesítményéről szóló polgári és fogyasztói véleményekhez, illetve a liberalizációnak ezekre gyakorolt hatásához kapcsolódnak. |
| --- | --- |

5.2

Ezenkívül úgy ítélték meg, hogy ennek az értékelésnek a már létező struktúrák keretén belül kell megvalósulnia, többek között horizontális értékelések és ágazati jelentések révén, valamint az Európai Bizottság által készített, a gazdasági reformról szóló „Cardiffi jelentés” segítségével, továbbá figyelembe kell vennie a piaci struktúrákat és teljesítményeket, beleértve azokat a szempontokat, amelyek a foglalkoztatáshoz, a közszolgáltatás kötelezettségeinek gazdasági és szociális értékeléséhez, az általános érdekű szolgáltatások teljesítményéről szóló polgári és fogyasztói véleményekhez, illetve a liberalizációnak ezekre gyakorolt hatásához kapcsolódnak.

| 5.3 | Az Európai Bizottság a 2001. évtől fogva egyik közleményében (1) meghatározott metodológia alapján évente (kivéve 2003-ban) a hálózati iparágakra (villamos energia, gáz, elektronikus távközlés, postai szolgáltatások, légi és vasúti közlekedés) szorítkozó horizontális értékelést készít, amely ugyanakkor nem nyerte el az összes szereplő tetszését: néhányan úgy vélekednek, hogy inkább a hálózati iparágak területén megvalósuló közösségi politika kerül értékelésre az iparágak teljesítménye helyett. |
| --- | --- |

5.3

Az Európai Bizottság a 2001. évtől fogva egyik közleményében (1) meghatározott metodológia alapján évente (kivéve 2003-ban) a hálózati iparágakra (villamos energia, gáz, elektronikus távközlés, postai szolgáltatások, légi és vasúti közlekedés) szorítkozó horizontális értékelést készít, amely ugyanakkor nem nyerte el az összes szereplő tetszését: néhányan úgy vélekednek, hogy inkább a hálózati iparágak területén megvalósuló közösségi politika kerül értékelésre az iparágak teljesítménye helyett.

| 5.4 | Az Európai Bizottság 2003-ban, az általános érdekű szolgáltatásokról szóló zöld könyv keretében nyilvános konzultációt indított annak meghatározására, hogy hogyan szervezze meg az értékelést, milyen szempontokat vegyen figyelembe, hogyan vonja be a polgárokat és javítsa az adatok minőségét. E konzultáció legfőbb következtetései alapján többdimenziós értékelésre és az értékelési mechanizmusok felülvizsgálatára lett volna szükség, de az Európai Bizottság szerint nem volt egyetértés abban, hogy ki végezze el ezt a feladatot. |
| --- | --- |

5.4

Az Európai Bizottság 2003-ban, az általános érdekű szolgáltatásokról szóló zöld könyv keretében nyilvános konzultációt indított annak meghatározására, hogy hogyan szervezze meg az értékelést, milyen szempontokat vegyen figyelembe, hogyan vonja be a polgárokat és javítsa az adatok minőségét. E konzultáció legfőbb következtetései alapján többdimenziós értékelésre és az értékelési mechanizmusok felülvizsgálatára lett volna szükség, de az Európai Bizottság szerint nem volt egyetértés abban, hogy ki végezze el ezt a feladatot.

| 5.5 | Az általános érdekű szolgáltatásokról szóló fehér könyv (2) kiemeli az értékelés folyamatát, amelynek a jövőben, a közösségi jogalkotási keret bármiféle változtatása előtt kell megvalósulnia, különösen amennyiben a szolgáltatások liberalizálásáról van szó. |
| --- | --- |

5.5

Az általános érdekű szolgáltatásokról szóló fehér könyv (2) kiemeli az értékelés folyamatát, amelynek a jövőben, a közösségi jogalkotási keret bármiféle változtatása előtt kell megvalósulnia, különösen amennyiben a szolgáltatások liberalizálásáról van szó.

| 5.6 | Az Európai Bizottság ebben a fehér könyvben elismeri azt a felelősséget, amelyet a közösségi intézményeknek kell vállalniuk – a közösségi szinten megvalósított ágazati szabályozási keret tárgyát képező szolgáltatások értékelése során – a nemzeti szinten beszerzett adatok segítségével. Nem zárja ki annak lehetőségét, hogy más területeken is közösségi szintű értékelésre kerüljön sor, és amennyiben ez megvalósul, bizonyos esetekben többletértéket hozhatna. |
| --- | --- |

5.6

Az Európai Bizottság ebben a fehér könyvben elismeri azt a felelősséget, amelyet a közösségi intézményeknek kell vállalniuk – a közösségi szinten megvalósított ágazati szabályozási keret tárgyát képező szolgáltatások értékelése során – a nemzeti szinten beszerzett adatok segítségével. Nem zárja ki annak lehetőségét, hogy más területeken is közösségi szintű értékelésre kerüljön sor, és amennyiben ez megvalósul, bizonyos esetekben többletértéket hozhatna.

| 5.7 | Végül az Európai Bizottság finanszírozott egy az értékelés módszertanáról szóló, mélyreható értékelő jelentést, amelyet külső tanácsadó cég végzett, és amelynek főbb következtetéseit majd a 2008-ra tervezett új közleményében foglalja össze. |
| --- | --- |

5.7

Végül az Európai Bizottság finanszírozott egy az értékelés módszertanáról szóló, mélyreható értékelő jelentést, amelyet külső tanácsadó cég végzett, és amelynek főbb következtetéseit majd a 2008-ra tervezett új közleményében foglalja össze.

| 5.8 | Az Európai Bizottság szerint e külső ellenőrzés majd fel fogja mérni, hogy szükség van-e az európai uniós szintű általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtó hálózati iparágak teljesítményének értékelésére, valamint olyan javaslatokat tesz majd, amelyek célja a horizontális értékelések javítása, és annak értékelése, hogy az Európai Bizottság – mint a horizontális értékelések szerzője – szerepe helytálló-e. |
| --- | --- |

5.8

Az Európai Bizottság szerint e külső ellenőrzés majd fel fogja mérni, hogy szükség van-e az európai uniós szintű általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtó hálózati iparágak teljesítményének értékelésére, valamint olyan javaslatokat tesz majd, amelyek célja a horizontális értékelések javítása, és annak értékelése, hogy az Európai Bizottság – mint a horizontális értékelések szerzője – szerepe helytálló-e.

| 5.9 | A közérdekű szolgáltatásokról szóló európai bizottsági közleményben (3) az Európai Bizottság „a döntéshozatali folyamat minősége és átláthatósága szempontjából fontosnak tartja, hogy rendszeres jelleggel végezzenek mélyreható értékeléseket, amelyek módszerét és eredményét a betekintés és ellenőrzés biztosítása érdekében nyilvánosságra hozzák.” |
| --- | --- |

5.9

A közérdekű szolgáltatásokról szóló európai bizottsági közleményben (3) az Európai Bizottság „a döntéshozatali folyamat minősége és átláthatósága szempontjából fontosnak tartja, hogy rendszeres jelleggel végezzenek mélyreható értékeléseket, amelyek módszerét és eredményét a betekintés és ellenőrzés biztosítása érdekében nyilvánosságra hozzák.”

6.   Az értékelés elvei és szempontjai

| 6.1 | Az Európai Bizottság COM(2002) 331. sz. közleményében kötelezettséget vállalt aziránt, hogy be fogja vonni a civil társadalmat az általános érdekű szolgáltatások horizontális értékelésébe „a polgárok véleményének és annak alakulásának nyomon követésére irányuló állandó mechanizmus” révén, és hogy „az érintettekkel – ideértve a szociális partnereket is – ad hoc konzultációra kerül sor az egyes témákkal kapcsolatban”. |
| --- | --- |

6.1

Az Európai Bizottság COM(2002) 331. sz. közleményében kötelezettséget vállalt aziránt, hogy be fogja vonni a civil társadalmat az általános érdekű szolgáltatások horizontális értékelésébe „a polgárok véleményének és annak alakulásának nyomon követésére irányuló állandó mechanizmus” révén, és hogy „az érintettekkel – ideértve a szociális partnereket is – ad hoc konzultációra kerül sor az egyes témákkal kapcsolatban”.

| 6.2 | A társadalom fejlődése a – nem csak jogai elismerését, hanem sajátosságainak figyelembe vételét is elváró – közönségnek a megnőtt igényeit tükröző elvárásokban fejeződik ki. Az általános érdekű szolgáltatások megvalósításának módszerei szorosan függnek attól a társadalomtól, amelyben nyújtják őket. |
| --- | --- |

6.2

A társadalom fejlődése a – nem csak jogai elismerését, hanem sajátosságainak figyelembe vételét is elváró – közönségnek a megnőtt igényeit tükröző elvárásokban fejeződik ki. Az általános érdekű szolgáltatások megvalósításának módszerei szorosan függnek attól a társadalomtól, amelyben nyújtják őket.

| 6.3 | A nemzeti, regionális és helyi szinten működő hatóságok által az általános érdekű szolgáltatások biztosítása érdekében alkalmazott struktúráknak és jogállásoknak a sokfélesége többdimenziójú értékelést tesz szükségessé. |
| --- | --- |

6.3

A nemzeti, regionális és helyi szinten működő hatóságok által az általános érdekű szolgáltatások biztosítása érdekében alkalmazott struktúráknak és jogállásoknak a sokfélesége többdimenziójú értékelést tesz szükségessé.

| 6.4 | A tagállami szintű értékelésnek ezenfelül pluralistának kell lennie, valamennyi résztvevőt és érintettet bevonva: az általános érdekű szolgáltatások meghatározásáért és megvalósításáért felelős hatóságokat, szabályozó hatóságokat, szolgáltatókat, fogyasztókat, szakszervezeteket, a civil társadalom stb. képviselőit. |
| --- | --- |

6.4

A tagállami szintű értékelésnek ezenfelül pluralistának kell lennie, valamennyi résztvevőt és érintettet bevonva: az általános érdekű szolgáltatások meghatározásáért és megvalósításáért felelős hatóságokat, szabályozó hatóságokat, szolgáltatókat, fogyasztókat, szakszervezeteket, a civil társadalom stb. képviselőit.

| 6.5 | Ennek az értékelésnek – pluralista jellege mellett – függetlennek kell lennie, és tükröznie kell az ellentéteket, mivel a különböző érintettek nem ugyanabban érdekeltek, sőt bizonyos esetekben érdekeik egymással ellentétesek, valamint eltérő módon férnek hozzá az információkhoz és rendelkeznek szaktudással. |
| --- | --- |

6.5

Ennek az értékelésnek – pluralista jellege mellett – függetlennek kell lennie, és tükröznie kell az ellentéteket, mivel a különböző érintettek nem ugyanabban érdekeltek, sőt bizonyos esetekben érdekeik egymással ellentétesek, valamint eltérő módon férnek hozzá az információkhoz és rendelkeznek szaktudással.

| 6.6 | Ezért nem lehet az általános érdekű szolgáltatások gazdasági és szociális hatékonyságát, tevékenységét és teljesítményét egyetlen szempont, jelen esetben tehát a versenyszabályok szempontja alapján megítélni, hanem szempontok egész sorára van szükség. |
| --- | --- |

6.6

Ezért nem lehet az általános érdekű szolgáltatások gazdasági és szociális hatékonyságát, tevékenységét és teljesítményét egyetlen szempont, jelen esetben tehát a versenyszabályok szempontja alapján megítélni, hanem szempontok egész sorára van szükség.

| 6.7 | Ahogy azt a CIRIEC és a CEEP a 2000. évben európai bizottsági felkérésre készített tanulmányában (4) hangsúlyozza, az értékelésnek kizárólag azon kitűzött célok és feladatok vonatkozásában van értelme, amelyek a meghatározás három forrásából – a fogyasztó, a polgár és a közösség – erednek, valamint három összetevőből – a személyi alapjogok gyakorlásának biztosítása, társadalmi és területi kohézió, illetve az állami politikák meghatározása és irányítása – állnak. |
| --- | --- |

6.7

Ahogy azt a CIRIEC és a CEEP a 2000. évben európai bizottsági felkérésre készített tanulmányában (4) hangsúlyozza, az értékelésnek kizárólag azon kitűzött célok és feladatok vonatkozásában van értelme, amelyek a meghatározás három forrásából – a fogyasztó, a polgár és a közösség – erednek, valamint három összetevőből – a személyi alapjogok gyakorlásának biztosítása, társadalmi és területi kohézió, illetve az állami politikák meghatározása és irányítása – állnak.

| 6.8 | Az értékelésnek le kell fednie a lisszaboni stratégia három – gazdasági, szociális és környezetvédelmi – pillérét, és ezzel párhuzamosan figyelembe kell vennie a belső piac, a verseny, a fogyasztóvédelem, a foglalkoztatás és az egyes érintett ágazati politikák területeivel kapcsolatos politikákat. |
| --- | --- |

6.8

Az értékelésnek le kell fednie a lisszaboni stratégia három – gazdasági, szociális és környezetvédelmi – pillérét, és ezzel párhuzamosan figyelembe kell vennie a belső piac, a verseny, a fogyasztóvédelem, a foglalkoztatás és az egyes érintett ágazati politikák területeivel kapcsolatos politikákat.

| 6.9 | Az értékelést tehát több szempont szerint kell elvégezni, és az a következőkről kell, hogy szóljon:






  — | a közszolgáltatási kötelezettségek rendszerének és a szolgáltatás végzésére szóló megbízatásnak a meghatározása, |
| --- | --- | --- |

6.9

Az értékelést tehát több szempont szerint kell elvégezni, és az a következőkről kell, hogy szóljon:

—

a közszolgáltatási kötelezettségek rendszerének és a szolgáltatás végzésére szóló megbízatásnak a meghatározása,

| — | az egyetemes szolgáltatáshoz, vagy az annak végzésére szóló megbízatáshoz kapcsolódó, az ajánlattételhez szükséges dokumentáció(k) vagy kötelezettségek szolgáltató(k) általi megfelelő megvalósítása, |
| --- | --- |

—

az egyetemes szolgáltatáshoz, vagy az annak végzésére szóló megbízatáshoz kapcsolódó, az ajánlattételhez szükséges dokumentáció(k) vagy kötelezettségek szolgáltató(k) általi megfelelő megvalósítása,

| — | az ár, a minőség és a szolgáltatások hozzáférhetősége a fogyatékkal élők számára, valamint a felhasználók kielégítése |
| --- | --- |

—

az ár, a minőség és a szolgáltatások hozzáférhetősége a fogyatékkal élők számára, valamint a felhasználók kielégítése

| — | a pozitív és negatív externáliák, |
| --- | --- |

—

a pozitív és negatív externáliák,

| — | az állami politika célkitűzéseinek megvalósítása, |
| --- | --- |

—

az állami politika célkitűzéseinek megvalósítása,

| — | a jogi korlátozásokra választ adó rendelkezések végrehajtása. |
| --- | --- |

—

a jogi korlátozásokra választ adó rendelkezések végrehajtása.

| 6.10 | Fontos lesz tehát az ismeretek közvetítése és a valós gyakorlatok értékelése, valamint az intézkedéseknek a különböző felhasználói típusokra gyakorolt hatásának felmérése, ami megszüntethetné a szolgáltatók, a szabályozó hatóságok és a fogyasztók közötti kapcsolatot jellemző információk strukturális egyensúlytalanságát. |
| --- | --- |

6.10

Fontos lesz tehát az ismeretek közvetítése és a valós gyakorlatok értékelése, valamint az intézkedéseknek a különböző felhasználói típusokra gyakorolt hatásának felmérése, ami megszüntethetné a szolgáltatók, a szabályozó hatóságok és a fogyasztók közötti kapcsolatot jellemző információk strukturális egyensúlytalanságát.

7.   Az értékelés végrehajtása

| 7.1 | Az értékelési rendszernek az értékelő hatóság által nemzeti vagy helyi szinten kidolgozott időszaki jelentésekre kell támaszkodnia, amelyet a fenti elvek alapján a tagállamok hajtanak végre. |
| --- | --- |

7.1

Az értékelési rendszernek az értékelő hatóság által nemzeti vagy helyi szinten kidolgozott időszaki jelentésekre kell támaszkodnia, amelyet a fenti elvek alapján a tagállamok hajtanak végre.

| 7.2 | Közösségi szinten meg kell határozni az adatok cseréjének, összevetésének, összehasonlításának és koordinálásának szabályait. Az Unió feladata lesz tehát, hogy – a szubszidiaritás elvének és a reformszerződéshez csatolt jegyzőkönyvben felsorolt elvek tiszteletben tartása mellett – lendületet adjon a független értékelésnek. Ezt azáltal érheti el, ha az érintettek képviselőivel folytatott párbeszéd során kidolgoz egy európai szinten harmonizált, közös mutatókra épülő értékelési módszert, valamint működésének eszközeit. |
| --- | --- |

7.2

Közösségi szinten meg kell határozni az adatok cseréjének, összevetésének, összehasonlításának és koordinálásának szabályait. Az Unió feladata lesz tehát, hogy – a szubszidiaritás elvének és a reformszerződéshez csatolt jegyzőkönyvben felsorolt elvek tiszteletben tartása mellett – lendületet adjon a független értékelésnek. Ezt azáltal érheti el, ha az érintettek képviselőivel folytatott párbeszéd során kidolgoz egy európai szinten harmonizált, közös mutatókra épülő értékelési módszert, valamint működésének eszközeit.

| 7.3 | Annak érdekében, hogy az értékelés helytálló és hasznos legyen, pluralista irányítócsoport felállítására van szükség, amelyben valamennyi érdekelt képviselve van (állami hatóságok, szociális partnerek, szolgáltatók, szabályozó hatóságok, fogyasztók – felhasználók és vállalatok – szakszervezetek), amely közösségi szinten az Európai Bizottság, az Európai Parlament, a tagállamok EU melletti állandó képviseletei, a Régiók Bizottsága, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság képviselőiből állhatna. |
| --- | --- |

7.3

Annak érdekében, hogy az értékelés helytálló és hasznos legyen, pluralista irányítócsoport felállítására van szükség, amelyben valamennyi érdekelt képviselve van (állami hatóságok, szociális partnerek, szolgáltatók, szabályozó hatóságok, fogyasztók – felhasználók és vállalatok – szakszervezetek), amely közösségi szinten az Európai Bizottság, az Európai Parlament, a tagállamok EU melletti állandó képviseletei, a Régiók Bizottsága, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság képviselőiből állhatna.

| 7.4 | Az irányítócsoportnak a következő feladatai lennének:






  — | az értékelés módszertanának kidolgozása, |
| --- | --- | --- |

7.4

Az irányítócsoportnak a következő feladatai lennének:

—

az értékelés módszertanának kidolgozása,

| — | a mutatók meghatározása, |
| --- | --- |

—

a mutatók meghatározása,

| — | az elkészítendő tanulmányok ajánlattételéhez szükséges dokumentáció feltételeinek kidolgozása, |
| --- | --- |

—

az elkészítendő tanulmányok ajánlattételéhez szükséges dokumentáció feltételeinek kidolgozása,

| — | e tanulmányok megrendelése több szakvéleményre alapozva, |
| --- | --- |

—

e tanulmányok megrendelése több szakvéleményre alapozva,

| — | a jelentések kritikai elemzése, |
| --- | --- |

—

a jelentések kritikai elemzése,

| — | ajánlások megfogalmazása, |
| --- | --- |

—

ajánlások megfogalmazása,

| — | az eredmények terjesztése. |
| --- | --- |

—

az eredmények terjesztése.

| 7.5 | A viták évente megrendezett, az általános gazdasági érdekű szolgáltatások teljesítményéről szóló konferencia formájában valósulhatnának meg, annak mintájára, amelyet néhány éve az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a hálózati iparágak témájában szervez, vagy amelyre a tavaszi európai szociális csúccsal egyidejűleg kerülhetne sor. |
| --- | --- |

7.5

A viták évente megrendezett, az általános gazdasági érdekű szolgáltatások teljesítményéről szóló konferencia formájában valósulhatnának meg, annak mintájára, amelyet néhány éve az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a hálózati iparágak témájában szervez, vagy amelyre a tavaszi európai szociális csúccsal egyidejűleg kerülhetne sor.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 14-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  A Bizottság közleménye: módszertani feljegyzés az általános gazdasági érdekű szolgáltatások horizontális vizsgálatáról COM(2002) 331 final, 2002. június 18.

1

(2)  A Bizottság közleménye: fehér könyv az általános érdekű szolgáltatásokról COM(2004) 374 final, 2004. december 15.

2

(3)  „Az” Egységes piac a 21. századi Európa számára „című közleményt kísérő európai bizottsági közlemény – Általános érdekű szolgáltatások, beleértve az általános érdekű szociális szolgáltatásokat: új európai kötelezettségvállalás” COM(2007) 725 final, 2007. november 20.

3

(4)  A CIRIEC/CEEP tanulmánya „Általános érdekű gazdasági szolgáltatások Európában: szabályozás, finanszírozás, értékelés, bevált gyakorlatok” http://www.ulg.ac.be/ciriec/fr/telechargements/Synthese.pdf.

4

CIRIEC: A Köztulajdonú, Szociális és Szövetkezeti Gazdaság Nemzetközi Kutató- és Tájékoztatóközpontja.

CEEP: Állami Vállalatok és Általános Gazdasági Érdekű Vállalkozások Európai Központja.

---

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/46 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/46

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Az európai digitális könyvtárhoz való széles körű hozzáférés elősegítése a nagyközönség számára

(2008/C 162/11)

2007. február 16-án az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy Eljárási Szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

Az európai digitális könyvtárhoz való széles körű hozzáférés elősegítése a nagyközönség számára

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció 2008. január 23-án elfogadta véleményét. (Előadó: Evelyne PICHENOT.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. február 13–14-én tartott 442. plenáris ülésén (a 2008. február 13-i ülésnapon) 153 szavazattal 4 ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az „európai digitális könyvtár” (1) 2008. évi közelgő elindításához kapcsolódóan az EGSZB véleménye széles körű támogatást kíván nyújtani a kulturális, tudományos és technikai örökség online elérhetőségének ezen tervéhez. Ezáltal az európai intézményeknek ahhoz a munkájához járul hozzá, amely a nagyközönséget célzó internetes portál – a digitalizálás korának szervezett ismeretterjesztő eszköze – létrehozásáról szól. |
| --- | --- |

1.1

Az „európai digitális könyvtár” (1) 2008. évi közelgő elindításához kapcsolódóan az EGSZB véleménye széles körű támogatást kíván nyújtani a kulturális, tudományos és technikai örökség online elérhetőségének ezen tervéhez. Ezáltal az európai intézményeknek ahhoz a munkájához járul hozzá, amely a nagyközönséget célzó internetes portál – a digitalizálás korának szervezett ismeretterjesztő eszköze – létrehozásáról szól.

| 1.2 | Az EGSZB elismeri az Európai Bizottság és a tagállamok együttesen véghezvitt erőfeszítéseit és üdvözli a kulturális intézmények összefogását, amelyet a CENL (Európai Nemzeti Könyvtárosok Konferenciája) kezdeményezett annak érdekében, hogy – az összes, a projektre önként jelentkező intézményt összegyűjtő – alapítvány jöjjön létre, azok digitalizált állományának elérhetővé tétele céljából. Felhívja az európai, nemzeti és regionális szintű civil társadalmi szervezetek figyelmét arra, hogy csatlakozzanak ehhez a nagyszabású európai tervhez, hogy biztosítsák a polgároknak a projektről való megfelelő tájékoztatását. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB elismeri az Európai Bizottság és a tagállamok együttesen véghezvitt erőfeszítéseit és üdvözli a kulturális intézmények összefogását, amelyet a CENL (Európai Nemzeti Könyvtárosok Konferenciája) kezdeményezett annak érdekében, hogy – az összes, a projektre önként jelentkező intézményt összegyűjtő – alapítvány jöjjön létre, azok digitalizált állományának elérhetővé tétele céljából. Felhívja az európai, nemzeti és regionális szintű civil társadalmi szervezetek figyelmét arra, hogy csatlakozzanak ehhez a nagyszabású európai tervhez, hogy biztosítsák a polgároknak a projektről való megfelelő tájékoztatását.

| 1.3 | A civil társadalom bevonása az EDK fejlesztésébe az alábbi négy fő okból döntő jelentőségű, ezek indokolják az EGSZB kötelezettségvállalását is:






  — | részvétel azoknak a kritériumoknak a meghatározásában, amelyeknek megfelelően a digitalizálandó tartalmak kiválasztására sor kerül, |
| --- | --- | --- |

1.3

A civil társadalom bevonása az EDK fejlesztésébe az alábbi négy fő okból döntő jelentőségű, ezek indokolják az EGSZB kötelezettségvállalását is:

—

részvétel azoknak a kritériumoknak a meghatározásában, amelyeknek megfelelően a digitalizálandó tartalmak kiválasztására sor kerül,

| — | a közvélemény támogatásának biztosítása a pénzügyi igényekhez, |
| --- | --- |

—

a közvélemény támogatásának biztosítása a pénzügyi igényekhez,

| — | a könyvpiac és más kulturális szervezetek valamennyi szereplőjének részvételre és újításra való bíztatása, |
| --- | --- |

—

a könyvpiac és más kulturális szervezetek valamennyi szereplőjének részvételre és újításra való bíztatása,

| — | minden polgár információs társadalomba történő bevonásának elősegítése. |
| --- | --- |

—

minden polgár információs társadalomba történő bevonásának elősegítése.

| 1.4 | Az EGSZB ismeri a tagállamokban az egymást követő elnökségek alatt az Európai Bizottság által az érdekelt felek bevonásával már elvégzett munkát. Egyetért az Európai Parlament közelmúltbeli jelentésével (2), amely igen jól összegezte az előrehaladást és a következő állomásokat. Jelen véleményében az EGSZB a civil társadalom hozzájárulásának szükségességére fekteti a hangsúlyt, arra ösztönözve annak tagjait, hogy vegyenek részt az EDK létrehozásában és jövőbeli fejlesztésében. Azt javasolja, hogy a felhasználók elvárásai és igényei álljanak a középpontban, hogy megvalósuljon a nagyközönség elérésének célkitűzése. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB ismeri a tagállamokban az egymást követő elnökségek alatt az Európai Bizottság által az érdekelt felek bevonásával már elvégzett munkát. Egyetért az Európai Parlament közelmúltbeli jelentésével (2), amely igen jól összegezte az előrehaladást és a következő állomásokat. Jelen véleményében az EGSZB a civil társadalom hozzájárulásának szükségességére fekteti a hangsúlyt, arra ösztönözve annak tagjait, hogy vegyenek részt az EDK létrehozásában és jövőbeli fejlesztésében. Azt javasolja, hogy a felhasználók elvárásai és igényei álljanak a középpontban, hogy megvalósuljon a nagyközönség elérésének célkitűzése.

| 1.4.1 | Az EGSZB felkéri a civil társadalmi szervezeteket, hogy






  — | 2008-tól vegyenek részt az európai polgárok tájékoztatásában, |
| --- | --- | --- |

1.4.1

Az EGSZB felkéri a civil társadalmi szervezeteket, hogy

—

2008-tól vegyenek részt az európai polgárok tájékoztatásában,

| — | fordítsanak figyelmet a közös portál helytállóságát, felhasználóbarát-jellegét és a fogyatékkal élők számára biztosított akadálymentes hozzáférhetőséget („e-Accessibility”) (3) vizsgáló felhasználócsoportok megjegyzéseinek utókövetésére, |
| --- | --- |

—

fordítsanak figyelmet a közös portál helytállóságát, felhasználóbarát-jellegét és a fogyatékkal élők számára biztosított akadálymentes hozzáférhetőséget („e-Accessibility”) (3) vizsgáló felhasználócsoportok megjegyzéseinek utókövetésére,

| — | kezdeményezzenek széles körű vitát a tartalmakról a helyi közkönyvtárakkal együttműködésben, |
| --- | --- |

—

kezdeményezzenek széles körű vitát a tartalmakról a helyi közkönyvtárakkal együttműködésben,

| — | ösztönözzék az információs társadalomban a kortárs szellemi, művészi és tudományos alkotások digitalizálásának megfelelő jogi keret kialakításáról való gondolkodási folyamatot. |
| --- | --- |

—

ösztönözzék az információs társadalomban a kortárs szellemi, művészi és tudományos alkotások digitalizálásának megfelelő jogi keret kialakításáról való gondolkodási folyamatot.

| 1.4.2 | Az EGSZB a tagállamoknak és az Európai Bizottságnak azt javasolja, hogy






  — | hozzanak létre egy projektet igazgató bizottságot, amely nyitott a civil társadalommal való párbeszédre, |
| --- | --- | --- |

1.4.2

Az EGSZB a tagállamoknak és az Európai Bizottságnak azt javasolja, hogy

—

hozzanak létre egy projektet igazgató bizottságot, amely nyitott a civil társadalommal való párbeszédre,

| — | a tagállamok állapodjanak meg pénzügyi támogatás folyósításában, hogy 2010-ig sikerrel végbemenjen – a források és anyagok sokféleségének tiszteletben tartása mellett – a nagy léptékű digitalizálás, |
| --- | --- |

—

a tagállamok állapodjanak meg pénzügyi támogatás folyósításában, hogy 2010-ig sikerrel végbemenjen – a források és anyagok sokféleségének tiszteletben tartása mellett – a nagy léptékű digitalizálás,

| — | a nemzeti digitalizálási terveket közös megegyezéssel, a közös dokumentációs chartára tekintettel és a kompetenciaközpontok támogatásával alakítsák ki, |
| --- | --- |

—

a nemzeti digitalizálási terveket közös megegyezéssel, a közös dokumentációs chartára tekintettel és a kompetenciaközpontok támogatásával alakítsák ki,

| — | működtessenek közösségi szinten egy olyan folyamatos kutatási programot, amely a többnyelvűség és az interoperabilitás technikai problémáira keres megoldásokat, és amely figyelembe veszi azoknak a közös irányvonalaknak a lefektetését, amelyek a hozzáférhetőségnek („e-Accessibility”) a fogyatékkal élők számára történő biztosítására vonatkoznak, |
| --- | --- |

—

működtessenek közösségi szinten egy olyan folyamatos kutatási programot, amely a többnyelvűség és az interoperabilitás technikai problémáira keres megoldásokat, és amely figyelembe veszi azoknak a közös irányvonalaknak a lefektetését, amelyek a hozzáférhetőségnek („e-Accessibility”) a fogyatékkal élők számára történő biztosítására vonatkoznak,

| — | folytassanak kutatásokat a felhasználók (különösen a fogyatékkal élő személyek) elvárásaihoz, szükségleteihez és gyakorlatához kapcsolódóan, valamint ebbe a munkába vonják be az EGSZB-t, |
| --- | --- |

—

folytassanak kutatásokat a felhasználók (különösen a fogyatékkal élő személyek) elvárásaihoz, szükségleteihez és gyakorlatához kapcsolódóan, valamint ebbe a munkába vonják be az EGSZB-t,

| — | vonjanak le következtetéseket a nemzeti gyakorlatok elemzéséből a 2001/29/EK irányelvben (4) foglalt kivételek kapcsán, és terjesszék ki a megoldáskeresést a joghézagokra („gazdátlan” művek, nyomtatásban újabban nem hozzáférhető művek, digitális eredetű dokumentumok stb.) is. |
| --- | --- |

—

vonjanak le következtetéseket a nemzeti gyakorlatok elemzéséből a 2001/29/EK irányelvben (4) foglalt kivételek kapcsán, és terjesszék ki a megoldáskeresést a joghézagokra („gazdátlan” művek, nyomtatásban újabban nem hozzáférhető művek, digitális eredetű dokumentumok stb.) is.

| 1.4.3 | Az EGSZB a gazdasági szereplőket és a kulturális intézményeket arra kívánja ösztönözi, hogy






  — | segítsék elő a széles körű hozzáférést az európai digitális könyvtár honlapján elérhető, közelmúltbeli vagy kortárs digitalizált tartalmakhoz, |
| --- | --- | --- |

1.4.3

Az EGSZB a gazdasági szereplőket és a kulturális intézményeket arra kívánja ösztönözi, hogy

—

segítsék elő a széles körű hozzáférést az európai digitális könyvtár honlapján elérhető, közelmúltbeli vagy kortárs digitalizált tartalmakhoz,

| — | dolgozzanak ki modelleket a szerzői jogok által védett művek elfogadható áron és jogdíj ellenében való online közzétételére, |
| --- | --- |

—

dolgozzanak ki modelleket a szerzői jogok által védett művek elfogadható áron és jogdíj ellenében való online közzétételére,

| — | vegyenek részt saját műveiknek a köz- és magánszféra partnersége keretén belül megvalósuló digitalizálásában, |
| --- | --- |

—

vegyenek részt saját műveiknek a köz- és magánszféra partnersége keretén belül megvalósuló digitalizálásában,

| — | nyissanak a digitalizálás érdekében a mecenatúra felé, |
| --- | --- |

—

nyissanak a digitalizálás érdekében a mecenatúra felé,

| — | ösztönözzék a nyilvános olvasói intézményeknek a nem tárgyi tartalmak rendelkezésre bocsátásában játszott szerepét helyi hozzáférés, vagy belső hálózatok (intranet) biztosítása által. |
| --- | --- |

—

ösztönözzék a nyilvános olvasói intézményeknek a nem tárgyi tartalmak rendelkezésre bocsátásában játszott szerepét helyi hozzáférés, vagy belső hálózatok (intranet) biztosítása által.

2.   A polgárok jobb tájékoztatása és a civil társadalom bevonása a jövőbeli európai digitális könyvtár (EDK) létrehozásába

2.1   A polgárok jobb tájékoztatása a jövőbeli európai digitális könyvtárról

| 2.1.1 | A 2010-es év folyamán a könyvtárak, archívumok és múzeumok európai kulturális örökségének online elérhetősége hatmillió digitalizált dokumentumhoz ad hozzáférést a kontinens lakossága, valamint az egész világ számára, amit szabadidős, oktatói, szakmai, vagy kutatási célokra lehet használni. Ez a mennyiségi célkitűzés képezi a nagy léptékű digitalizálás első szakaszát. |
| --- | --- |

2.1.1

A 2010-es év folyamán a könyvtárak, archívumok és múzeumok európai kulturális örökségének online elérhetősége hatmillió digitalizált dokumentumhoz ad hozzáférést a kontinens lakossága, valamint az egész világ számára, amit szabadidős, oktatói, szakmai, vagy kutatási célokra lehet használni. Ez a mennyiségi célkitűzés képezi a nagy léptékű digitalizálás első szakaszát.

| 2.1.2 | Ezt az ideiglenesen „európai digitális könyvtár” (European Digital Library; EDL) néven futó projektet az egyszerűség kedvéért a „könyvtár” kategóriába sorolták, noha meghirdetése (5) óta az Európai Bizottság széles keretet határozott meg a digitalizálásra, és valamennyi intézményt az együttműködésre szólított fel. Így magában foglalja az összes kulturális, tudományos és technikai tudást, valamint érinti a kéziratok minden típusát, könyveket, partitúrákat, térképeket, hangfelvételeket, audiovizuális felvételeket, sajtótermékeket, fényképfelvételeket stb. |
| --- | --- |

2.1.2

Ezt az ideiglenesen „európai digitális könyvtár” (European Digital Library; EDL) néven futó projektet az egyszerűség kedvéért a „könyvtár” kategóriába sorolták, noha meghirdetése (5) óta az Európai Bizottság széles keretet határozott meg a digitalizálásra, és valamennyi intézményt az együttműködésre szólított fel. Így magában foglalja az összes kulturális, tudományos és technikai tudást, valamint érinti a kéziratok minden típusát, könyveket, partitúrákat, térképeket, hangfelvételeket, audiovizuális felvételeket, sajtótermékeket, fényképfelvételeket stb.

| 2.1.3 | Mind az EGSZB, mind a tagállamok számára – a Tanács 2006. novemberi egységes következtetéseiben – az EDK esetében „kísérleti projektről” van szó, amelynek célja, hogy az információs társadalomban mindenkit részvételre ösztönözzön, és hogy segítse a polgárokat abban, hogy az európai identitás mibenlétét megértsék. |
| --- | --- |

2.1.3

Mind az EGSZB, mind a tagállamok számára – a Tanács 2006. novemberi egységes következtetéseiben – az EDK esetében „kísérleti projektről” van szó, amelynek célja, hogy az információs társadalomban mindenkit részvételre ösztönözzön, és hogy segítse a polgárokat abban, hogy az európai identitás mibenlétét megértsék.

| 2.1.4 | A projekt másrészt arra törekszik, hogy a jövőbeli EDK olyan soknyelvű hozzáférési ponttá váljon, amely a közös portálnak köszönhetően mindenkihez szól és nem csupán a tudós- vagy művésztársadalom érdeklődésének a forrása. Ebben az összefüggésben az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, hogy jobban tájékoztassa a polgárokat, hogy azok a kezdetektől részt vegyenek a digitális könyvtár projektjében, különösen ami a soknyelvű dokumentációt illeti. A tájékoztatási tervnek vonatkoznia kellene az összes európai intézményre és tagállamra, megvalósításának pedig 2008. novemberben kellene kezdődnie. |
| --- | --- |

2.1.4

A projekt másrészt arra törekszik, hogy a jövőbeli EDK olyan soknyelvű hozzáférési ponttá váljon, amely a közös portálnak köszönhetően mindenkihez szól és nem csupán a tudós- vagy művésztársadalom érdeklődésének a forrása. Ebben az összefüggésben az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, hogy jobban tájékoztassa a polgárokat, hogy azok a kezdetektől részt vegyenek a digitális könyvtár projektjében, különösen ami a soknyelvű dokumentációt illeti. A tájékoztatási tervnek vonatkoznia kellene az összes európai intézményre és tagállamra, megvalósításának pedig 2008. novemberben kellene kezdődnie.

| 2.1.5 | A digitalizálás hatalmas hulláma az emberiség történetének különleges pillanatát jelenti majd. Mindez megérdemli, hogy e vita a tartalmak és ismeretek európai szintű rendszerezéséről is szóljon. Az EGSZB megítélése szerint a tömeges digitalizálás feltételeiről szóló széles körű vitának foglalkoznia kellene bizonyos pénzügyi, technikai és jogi szempontokkal is, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a mindenki számára nyitott tudás társadalma felé induljunk el:






  — | a köztulajdon részét képező anyagok digitalizálásához szükséges pénzügyi igények, vagyis az egyensúly megteremtése a ritka vagy sérülékeny dokumentumok digitalizálása, valamint a nagyközönség által várt tömeges digitalizálás között, |
| --- | --- | --- |

2.1.5

A digitalizálás hatalmas hulláma az emberiség történetének különleges pillanatát jelenti majd. Mindez megérdemli, hogy e vita a tartalmak és ismeretek európai szintű rendszerezéséről is szóljon. Az EGSZB megítélése szerint a tömeges digitalizálás feltételeiről szóló széles körű vitának foglalkoznia kellene bizonyos pénzügyi, technikai és jogi szempontokkal is, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a mindenki számára nyitott tudás társadalma felé induljunk el:

—

a köztulajdon részét képező anyagok digitalizálásához szükséges pénzügyi igények, vagyis az egyensúly megteremtése a ritka vagy sérülékeny dokumentumok digitalizálása, valamint a nagyközönség által várt tömeges digitalizálás között,

| — | pénzügyi támogatás nyújtása azoknak a kiadóknak, akik kortárs műveiket digitalizálják és ezek internetes oldalon való közzétételét engedélyezik, |
| --- | --- |

—

pénzügyi támogatás nyújtása azoknak a kiadóknak, akik kortárs műveiket digitalizálják és ezek internetes oldalon való közzétételét engedélyezik,

| — | a magánfinanszírozás és a mecenatúra részvétele a digitalizálásban és a terjesztésben, |
| --- | --- |

—

a magánfinanszírozás és a mecenatúra részvétele a digitalizálásban és a terjesztésben,

| — | a szellemi tulajdonjog differenciálatlan érvényessége az író halála utáni 70. évig, |
| --- | --- |

—

a szellemi tulajdonjog differenciálatlan érvényessége az író halála utáni 70. évig,

| — | az átláthatóság és a testületi szellemiség megteremtése a digitalizálandó dokumentumok kiválogatása során a köztulajdonban lévő, különböző típusú (szövegek, audiovizuális anyagok, múzeumi darabok, archívumok stb.) kulturális anyagok közül, |
| --- | --- |

—

az átláthatóság és a testületi szellemiség megteremtése a digitalizálandó dokumentumok kiválogatása során a köztulajdonban lévő, különböző típusú (szövegek, audiovizuális anyagok, múzeumi darabok, archívumok stb.) kulturális anyagok közül,

| — | az „európai dokumentációs charta” kidolgozásának szükségessége, amely katalogizálja a digitalizálandó nagy tudásterületeket; ehhez európai szinten előzetesen fel kell mérni, hogy a már digitalizált anyagok elérhetőek-e az interneten, |
| --- | --- |

—

az „európai dokumentációs charta” kidolgozásának szükségessége, amely katalogizálja a digitalizálandó nagy tudásterületeket; ehhez európai szinten előzetesen fel kell mérni, hogy a már digitalizált anyagok elérhetőek-e az interneten,

| — | annak lehetősége, hogy a nyomtatásban újból ki nem adott művek szerzői dönthessenek azok nyitottabb licencű, digitális megjelentetése mellett (6), |
| --- | --- |

—

annak lehetősége, hogy a nyomtatásban újból ki nem adott művek szerzői dönthessenek azok nyitottabb licencű, digitális megjelentetése mellett (6),

| — | célszerű lenne interaktív adatbázist létrehozni annak érdekében, hogy hatékonnyá tegyük a „gazdátlannak” címkézett művek jogosultjainak felkutatását (7), |
| --- | --- |

—

célszerű lenne interaktív adatbázist létrehozni annak érdekében, hogy hatékonnyá tegyük a „gazdátlannak” címkézett művek jogosultjainak felkutatását (7),

| — | a tudományos információ kezelése (8), |
| --- | --- |

—

a tudományos információ kezelése (8),

| — | a fogyatékkal élő személyeknek, különösen a vakoknak és gyengén látóknak az internet portálokhoz és a digitalizált anyagokhoz való hozzáférésével kapcsolatos kérdések. |
| --- | --- |

—

a fogyatékkal élő személyeknek, különösen a vakoknak és gyengén látóknak az internet portálokhoz és a digitalizált anyagokhoz való hozzáférésével kapcsolatos kérdések.

2.2   A civil társadalom bevonása az európai kulturális programba a globalizálódó világban

| 2.2.1 | A projektről mind a mai napig kizárólag szakemberek vitáznak, ami az érintett felek (kulturális intézmények, írók, kiadók, könyvkereskedők stb.) nagyfokú mobilitásának, valamint annak a jele, hogy hatékonyan közreműködnek az Európai Bizottság által létrehozott magas szintű csoport munkájában. Az „i2010 – Digitális könyvtárak” (9) című, az Európai Bizottság által 2005-ben indított konzultáció során a magánszemélyek részvétele a válaszok alig 7 %-ában, az egyetemi körök részvétele pedig a válaszok 14 %-ában merült ki. A nagyközönség gyenge bevonásában nincs semmi meglepő, amennyiben számításba vesszük, hogy e vita hirtelen merült fel 2004 végén, miután a Google bejelentette, hogy nagyarányú digitalizálásba kezd, valamint ha azokra a kérdőívre gondolunk, amelyek a digitalizálás hatása által érintett gazdasági érdekcsoportokat célozták. |
| --- | --- |

2.2.1

A projektről mind a mai napig kizárólag szakemberek vitáznak, ami az érintett felek (kulturális intézmények, írók, kiadók, könyvkereskedők stb.) nagyfokú mobilitásának, valamint annak a jele, hogy hatékonyan közreműködnek az Európai Bizottság által létrehozott magas szintű csoport munkájában. Az „i2010 – Digitális könyvtárak” (9) című, az Európai Bizottság által 2005-ben indított konzultáció során a magánszemélyek részvétele a válaszok alig 7 %-ában, az egyetemi körök részvétele pedig a válaszok 14 %-ában merült ki. A nagyközönség gyenge bevonásában nincs semmi meglepő, amennyiben számításba vesszük, hogy e vita hirtelen merült fel 2004 végén, miután a Google bejelentette, hogy nagyarányú digitalizálásba kezd, valamint ha azokra a kérdőívre gondolunk, amelyek a digitalizálás hatása által érintett gazdasági érdekcsoportokat célozták.

| 2.2.2 | Az információhoz az interneten való ingyen hozzáférés elterjedése – amely mögött valójában jelentős reklámbevétel általi finanszírozás áll – zavart okoz a közvéleményben a digitális könyvtárak ajánlatát illetően. A civil társadalomnak – különösen az ifjú generációval szemben – kiemelt a felelőssége tehát abban, hogy részt vegyen abban a tájékoztatási, illetve oktatási kampányban, amely a szellemi vagy művészi alkotás értékéről és tiszteletben tartásának szükségességéről szól. |
| --- | --- |

2.2.2

Az információhoz az interneten való ingyen hozzáférés elterjedése – amely mögött valójában jelentős reklámbevétel általi finanszírozás áll – zavart okoz a közvéleményben a digitális könyvtárak ajánlatát illetően. A civil társadalomnak – különösen az ifjú generációval szemben – kiemelt a felelőssége tehát abban, hogy részt vegyen abban a tájékoztatási, illetve oktatási kampányban, amely a szellemi vagy művészi alkotás értékéről és tiszteletben tartásának szükségességéről szól.

| 2.2.3 | Az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy a civil társadalmat jobban bevonják a kulturális örökség digitalizálásának jövőbeli fejlesztéseibe. A civil társadalmi szervezetek bevonásának szerepe négy nagy kihívás tekintetében döntő jelentőségű: a tartalmak kiválasztási kritériumainak meghatározása, szükség esetén pénzügyi segítség nyújtása, az összes résztvevő újításra való ösztönzése, valamint minden polgár a bevonása az információs társadalomba. |
| --- | --- |

2.2.3

Az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy a civil társadalmat jobban bevonják a kulturális örökség digitalizálásának jövőbeli fejlesztéseibe. A civil társadalmi szervezetek bevonásának szerepe négy nagy kihívás tekintetében döntő jelentőségű: a tartalmak kiválasztási kritériumainak meghatározása, szükség esetén pénzügyi segítség nyújtása, az összes résztvevő újításra való ösztönzése, valamint minden polgár a bevonása az információs társadalomba.

| 2.2.4 | Ennek megvalósításához az EGSZB közös fórum létrehozását javasolja a prototípus 2008. márciusi elindításától kezdve, amelynek feladata az lenne, hogy a jövőbeli felhasználók egyesületi, oktatási, kulturális, családi, valamint a reprezentatív társadalmi és szakmai szervezetei szóhoz jussanak. A civil társadalom fellépései hasznosnak bizonyulnak majd a 2008. novemberi elindítást követő, különböző fázisokban, és a későbbi fejlesztési szakaszokban is. |
| --- | --- |

2.2.4

Ennek megvalósításához az EGSZB közös fórum létrehozását javasolja a prototípus 2008. márciusi elindításától kezdve, amelynek feladata az lenne, hogy a jövőbeli felhasználók egyesületi, oktatási, kulturális, családi, valamint a reprezentatív társadalmi és szakmai szervezetei szóhoz jussanak. A civil társadalom fellépései hasznosnak bizonyulnak majd a 2008. novemberi elindítást követő, különböző fázisokban, és a későbbi fejlesztési szakaszokban is.

| 2.2.5 | A vitának a tanácsi következtetések mellékletében foglalt, 2007–2010-re vonatkozó ütemtervet kellene kiegészítenie, és meghosszabbítania azt ezen időszakon túlra, a digitalizáció fejlődésének fenntartása és az alkalmazási kör bővítése érdekében. Az EGSZB érdeklődéssel fogadja azt a felkérést, hogy lépjen kapcsolatba a Kultúrák Közötti Párbeszéd Civil Társadalmi Platformjával, amely polgári hálózatot alkot a digitális könyvtárak között. |
| --- | --- |

2.2.5

A vitának a tanácsi következtetések mellékletében foglalt, 2007–2010-re vonatkozó ütemtervet kellene kiegészítenie, és meghosszabbítania azt ezen időszakon túlra, a digitalizáció fejlődésének fenntartása és az alkalmazási kör bővítése érdekében. Az EGSZB érdeklődéssel fogadja azt a felkérést, hogy lépjen kapcsolatba a Kultúrák Közötti Párbeszéd Civil Társadalmi Platformjával, amely polgári hálózatot alkot a digitális könyvtárak között.

| 2.2.6 | A Kultúrák közötti párbeszéd 2008-as európai éve után a vita tehát folytatódhatna, és 2009-ben új konzultációhoz vezethetne. Ezáltal a civil társadalom részt vehetne a hosszabb távú szakaszok meghatározásában, figyelembe véve az európai kulturális programot a globalizálódó világban
   (10). |
| --- | --- |

2.2.6

A Kultúrák közötti párbeszéd 2008-as európai éve után a vita tehát folytatódhatna, és 2009-ben új konzultációhoz vezethetne. Ezáltal a civil társadalom részt vehetne a hosszabb távú szakaszok meghatározásában, figyelembe véve az európai kulturális programot a globalizálódó világban
   (10).

2.3   A jövőbeli könyvtár fejlesztésének ösztönzése

| 2.3.1 | Az EGSZB helyesli az Európai Parlament jelentéstervezetét (11), amely az EDK vezetésére – az EDLnet projekt iránt elkötelezett kulturális intézményekből álló – igazgatási bizottság létrehozására szólít fel. Többek között a projekt megvalósulására és a nemzeti digitalizálási tervek alakulására ügyel majd. Az igazgatási bizottság és a felhasználók képviseleti szervezetei – különösen az EGSZB – között gyümölcsöző párbeszédnek kellene kialakulnia. |
| --- | --- |

2.3.1

Az EGSZB helyesli az Európai Parlament jelentéstervezetét (11), amely az EDK vezetésére – az EDLnet projekt iránt elkötelezett kulturális intézményekből álló – igazgatási bizottság létrehozására szólít fel. Többek között a projekt megvalósulására és a nemzeti digitalizálási tervek alakulására ügyel majd. Az igazgatási bizottság és a felhasználók képviseleti szervezetei – különösen az EGSZB – között gyümölcsöző párbeszédnek kellene kialakulnia.

| 2.3.2 | Az EGSZB elismeri, hogy a CENL, amely egy nemzetközi normatív kodifikációs standardon (bibliográfiai feljegyzés) és az írott szövegek digitalizálásából nyert előnyön alapul, jelentős húzóhatással bír. A többi nemzeti kulturális intézményt mind regionális és nemzeti, mind európai szinten arra ösztönzi, hogy – különösen a 2007 novemberében létrehozott alapítvány keretén belül – kapcsolódjanak be az EDLnet koordinálásába a levéltárak, nemzeti múzeumok és audiovizuális létesítmények gyűjteményeiért. |
| --- | --- |

2.3.2

Az EGSZB elismeri, hogy a CENL, amely egy nemzetközi normatív kodifikációs standardon (bibliográfiai feljegyzés) és az írott szövegek digitalizálásából nyert előnyön alapul, jelentős húzóhatással bír. A többi nemzeti kulturális intézményt mind regionális és nemzeti, mind európai szinten arra ösztönzi, hogy – különösen a 2007 novemberében létrehozott alapítvány keretén belül – kapcsolódjanak be az EDLnet koordinálásába a levéltárak, nemzeti múzeumok és audiovizuális létesítmények gyűjteményeiért.

| 2.3.3 | Ebben a – téma szempontjából lényeges – pontban az EGSZB a 2001/29/EK irányelv alkalmazását támogatja, amely biztosítja a szerzői jog és a szomszédos jogok védelmét az információs társadalomban, különösen a művek sokszorosítására és terjesztésére vonatkozólag. A digitális korban azonban az irányelv hiányosságokat mutat a gazdátlan művek kezelésének, a digitális formában való megőrzés szabályainak és a már eredetileg is a világhálón született (digitally born) művek státuszának tekintetében, továbbá abban az értelemben, hogy még nem oldották meg a nyomtatásban újból ki nem adott művekkel kapcsolatos problémákat. |
| --- | --- |

2.3.3

Ebben a – téma szempontjából lényeges – pontban az EGSZB a 2001/29/EK irányelv alkalmazását támogatja, amely biztosítja a szerzői jog és a szomszédos jogok védelmét az információs társadalomban, különösen a művek sokszorosítására és terjesztésére vonatkozólag. A digitális korban azonban az irányelv hiányosságokat mutat a gazdátlan művek kezelésének, a digitális formában való megőrzés szabályainak és a már eredetileg is a világhálón született (digitally born) művek státuszának tekintetében, továbbá abban az értelemben, hogy még nem oldották meg a nyomtatásban újból ki nem adott művekkel kapcsolatos problémákat.

| 2.3.4 | Ez az irányelv kivételekről rendelkezik, különösen a nyilvánosan hozzáférhető könyvtárak, oktatási intézmények, múzeumok vagy levéltárak által, valamint a fogyatékkal élő személyek általi felhasználás céljából végzett sokszorosítás tekintetében. Mivel ezek a kivételek fakultatív jellegűek, megvalósításuk tagállamonként más és más. |
| --- | --- |

2.3.4

Ez az irányelv kivételekről rendelkezik, különösen a nyilvánosan hozzáférhető könyvtárak, oktatási intézmények, múzeumok vagy levéltárak által, valamint a fogyatékkal élő személyek általi felhasználás céljából végzett sokszorosítás tekintetében. Mivel ezek a kivételek fakultatív jellegűek, megvalósításuk tagállamonként más és más.

| 2.3.5 | Az EGSZB elismeri, hogy e jogi adat mellett más, technikai jellegű problémák is közrejátszanak abban, hogy a projekt összetetté váljon. E területen különösen üdvözli az Európai Bizottság többéves, a technikai kérdések megoldásáért tett erőfeszítéseit. Támogatja a 7. Kutatási és Fejlesztési Keretprogram, valamint az „e-tartalom-plusz” program keretében, különösen az interoperabilitásról szóló kutatások során és a digitális megőrzéssel foglalkozó kompetenciaközpontokban született kezdeményezéseket. Az EDK sikerének fő tényezői között található az interoperabilitás és a többnyelvűség, valamint azok a mechanizmusok, amelyek lehetővé teszik, hogy a múzeumok, könyvtárak, valamint archívumok tartalma egy közös portálon legyen elérhető. |
| --- | --- |

2.3.5

Az EGSZB elismeri, hogy e jogi adat mellett más, technikai jellegű problémák is közrejátszanak abban, hogy a projekt összetetté váljon. E területen különösen üdvözli az Európai Bizottság többéves, a technikai kérdések megoldásáért tett erőfeszítéseit. Támogatja a 7. Kutatási és Fejlesztési Keretprogram, valamint az „e-tartalom-plusz” program keretében, különösen az interoperabilitásról szóló kutatások során és a digitális megőrzéssel foglalkozó kompetenciaközpontokban született kezdeményezéseket. Az EDK sikerének fő tényezői között található az interoperabilitás és a többnyelvűség, valamint azok a mechanizmusok, amelyek lehetővé teszik, hogy a múzeumok, könyvtárak, valamint archívumok tartalma egy közös portálon legyen elérhető.

| 2.3.6 | Felkérjük a civil társadalom helyi és regionális szervezeteit, illetve különösképpen a nemzeti gazdasági és szociális tanácsokat, hogy valamennyi tagállamban támogassák a digitalizáláshoz szükséges befektetéseket, a tartalmak kritikus tömegének elérése és sokszínűségük biztosítása érdekében. Az EGSZB azt javasolja a tagállamoknak, hogy a strukturális alapokból történő finanszírozást is vegyék igénybe, a kedvező litvániai tapasztalat alapján. |
| --- | --- |

2.3.6

Felkérjük a civil társadalom helyi és regionális szervezeteit, illetve különösképpen a nemzeti gazdasági és szociális tanácsokat, hogy valamennyi tagállamban támogassák a digitalizáláshoz szükséges befektetéseket, a tartalmak kritikus tömegének elérése és sokszínűségük biztosítása érdekében. Az EGSZB azt javasolja a tagállamoknak, hogy a strukturális alapokból történő finanszírozást is vegyék igénybe, a kedvező litvániai tapasztalat alapján.

3.   Az EDK-hoz való széles körű hozzáférés támogatása rendszerezett tartalmak történelmi és kortárs ajánlatán keresztül

3.1   A felhasználók elvárásainak és szükségleteinek figyelembevétele
   (12)

| 3.1.1 | Az EGSZB nagy jelentőséget tulajdonít annak, hogy a digitalizálás e rendkívüli pillanata a társadalmi és területi kohézió fontos tényezőjévé váljon (13). Mindenekelőtt azt javasolja, hogy a kapcsolódás és az adattovábbítás megkönnyítése érdekében a digitális kínálat és a hozzáférési lehetőségei során a különböző generációk elvárásait is vegyék figyelembe. A „nem olvasók” ritkán válnak olvasókká a serdülőkort követően. A digitális könyvtárhoz való széles körű hozzáférés a tudásalapú társadalom számára a „nem olvasók” és az alkalmi olvasók megnyerése szempontjából jelent kihívást. |
| --- | --- |

3.1.1

Az EGSZB nagy jelentőséget tulajdonít annak, hogy a digitalizálás e rendkívüli pillanata a társadalmi és területi kohézió fontos tényezőjévé váljon (13). Mindenekelőtt azt javasolja, hogy a kapcsolódás és az adattovábbítás megkönnyítése érdekében a digitális kínálat és a hozzáférési lehetőségei során a különböző generációk elvárásait is vegyék figyelembe. A „nem olvasók” ritkán válnak olvasókká a serdülőkort követően. A digitális könyvtárhoz való széles körű hozzáférés a tudásalapú társadalom számára a „nem olvasók” és az alkalmi olvasók megnyerése szempontjából jelent kihívást.

| 3.1.2 | Az egész életen át tartó tanulás koncepciója (14) tekintetében a kulturális alkotások – és különösen a tudományos ismeretterjesztő művek (15) – digitalizálása számottevő potenciált rejt magában az ismeretekhez való hozzáférés szempontjából. A célkitűzés megvalósításához többek között az oktatók alap- és továbbképzésének az új viszonyokhoz való hozzáigazítása (16) szükséges annak érdekében, hogy megfeleljenek az ismeretátadás új feltételeinek. |
| --- | --- |

3.1.2

Az egész életen át tartó tanulás koncepciója (14) tekintetében a kulturális alkotások – és különösen a tudományos ismeretterjesztő művek (15) – digitalizálása számottevő potenciált rejt magában az ismeretekhez való hozzáférés szempontjából. A célkitűzés megvalósításához többek között az oktatók alap- és továbbképzésének az új viszonyokhoz való hozzáigazítása (16) szükséges annak érdekében, hogy megfeleljenek az ismeretátadás új feltételeinek.

| 3.1.3 | Az ettől az eszköztől várt hatás szükségessé teszi, hogy a felhasználói elvárásokról és gyakorlatokról kutatások folyjanak. A jelenlegi szakaszban az írott szövegeket (kéziratok, könyvek, folyóiratok, kézikönyvek) részesítették előnyben, amelyekhez három fő felhasználási módot azonosítottak: a teljes szöveg kutatása, az online konzultáció és a hálózaton kívüli olvasás (virtuális személyi könyvtár). Olyan új alkalmazásokat kellene tesztelni, mint az együttműködést segítő eszközök, a jegyzetelési programok, a tartalmak hiperlinkekkel való gazdagítása vagy akár multimédiás fejlesztése (hang, videó, animáció). Ezek az új alkalmazási lehetőségek nemcsak a terjesztést, hanem elsőként egy átgondolt ötlet kidolgozását segítik. |
| --- | --- |

3.1.3

Az ettől az eszköztől várt hatás szükségessé teszi, hogy a felhasználói elvárásokról és gyakorlatokról kutatások folyjanak. A jelenlegi szakaszban az írott szövegeket (kéziratok, könyvek, folyóiratok, kézikönyvek) részesítették előnyben, amelyekhez három fő felhasználási módot azonosítottak: a teljes szöveg kutatása, az online konzultáció és a hálózaton kívüli olvasás (virtuális személyi könyvtár). Olyan új alkalmazásokat kellene tesztelni, mint az együttműködést segítő eszközök, a jegyzetelési programok, a tartalmak hiperlinkekkel való gazdagítása vagy akár multimédiás fejlesztése (hang, videó, animáció). Ezek az új alkalmazási lehetőségek nemcsak a terjesztést, hanem elsőként egy átgondolt ötlet kidolgozását segítik.

| 3.1.4 | A többi, nem írott dokumentumot illetően, a Michael-portálon (az európai kulturális örökség többnyelvű nyilvántartásán) keresztül 2007 óta elérhetők a múzeumok, könyvtárak és levéltárak azon digitális gyűjteményei, amelyek addig Európa-szerte elszórtan voltak találhatók. Így több helyi, regionális és nemzeti kulturális intézmény is rendelkezésre bocsátott gyűjteményleírásokat. Ez a korábban az Egyesült Királyságot, Franciaországot és Olaszországot lefedő kezdeményezés tizenöt másik tagállamra fog kiterjedni, és a kulturális turizmushoz kapcsolódó új szolgáltatásokat kínál. A „Michael Culture” nevű portál azon alapítvány részévé vált, amely 2007 novembere óta fogja össze és kezeli a projektben részt vevő kulturális intézményeket. |
| --- | --- |

3.1.4

A többi, nem írott dokumentumot illetően, a Michael-portálon (az európai kulturális örökség többnyelvű nyilvántartásán) keresztül 2007 óta elérhetők a múzeumok, könyvtárak és levéltárak azon digitális gyűjteményei, amelyek addig Európa-szerte elszórtan voltak találhatók. Így több helyi, regionális és nemzeti kulturális intézmény is rendelkezésre bocsátott gyűjteményleírásokat. Ez a korábban az Egyesült Királyságot, Franciaországot és Olaszországot lefedő kezdeményezés tizenöt másik tagállamra fog kiterjedni, és a kulturális turizmushoz kapcsolódó új szolgáltatásokat kínál. A „Michael Culture” nevű portál azon alapítvány részévé vált, amely 2007 novembere óta fogja össze és kezeli a projektben részt vevő kulturális intézményeket.

| 3.1.5 | Az EGSZB támogatja az „alkalmazások megfigyelőközpontjának” felállítását, amelynek célja a lehetőségek és gyakorlatok palettájának tanulmányozása lenne. Az EDK éppen annyira jelentős tartalmi gazdagsága, mint az intellektuális párbeszéd új gyakorlatainak terjesztése, valamint az új kutatási tematikákkal szembeni nyitottsága miatt. Az EGSZB be kíván kapcsolódni az „EDLnet-felhasználók” munkacsoport munkájába. |
| --- | --- |

3.1.5

Az EGSZB támogatja az „alkalmazások megfigyelőközpontjának” felállítását, amelynek célja a lehetőségek és gyakorlatok palettájának tanulmányozása lenne. Az EDK éppen annyira jelentős tartalmi gazdagsága, mint az intellektuális párbeszéd új gyakorlatainak terjesztése, valamint az új kutatási tematikákkal szembeni nyitottsága miatt. Az EGSZB be kíván kapcsolódni az „EDLnet-felhasználók” munkacsoport munkájába.

3.2   A mindenkit befogadó, különösen a fogyatékkal élők számára megoldásokat kínáló digitális társadalom kialakulásának elősegítése
   (17)

| 3.2.1 | A befogadó társadalmon belüli új technológiákról szóló, 2006. júniusi rigai miniszteri nyilatkozatnak megfelelően szükséges, hogy az EDK ne növelje a hagyományos internethasználat és az idősebbeknek, a fogyatékkal élő személyeknek, valamint a társadalom sérülékenyebb csoportjainak internethasználata közötti különbséget. Az EGSZB egy közelmúltban kidolgozott előretekintő véleményében meghatározza azokat az intézkedéseket, amelyek a társadalom e csoportjai számára biztosítani tudják az elektronikus hozzáférhetőséget, az Európai Szociális Alapot is igénybe véve. |
| --- | --- |

3.2.1

A befogadó társadalmon belüli új technológiákról szóló, 2006. júniusi rigai miniszteri nyilatkozatnak megfelelően szükséges, hogy az EDK ne növelje a hagyományos internethasználat és az idősebbeknek, a fogyatékkal élő személyeknek, valamint a társadalom sérülékenyebb csoportjainak internethasználata közötti különbséget. Az EGSZB egy közelmúltban kidolgozott előretekintő véleményében meghatározza azokat az intézkedéseket, amelyek a társadalom e csoportjai számára biztosítani tudják az elektronikus hozzáférhetőséget, az Európai Szociális Alapot is igénybe véve.

| 3.2.2 | Az európai könyvtárakból, levéltárakból és múzeumokból származó dokumentumok digitalizálása és online hozzáférhetősége a fogyatékkal élő személyek integrációjának példa nélküli eszköze. Ugyanakkor a bonyolult felépítés, a meg nem felelő formátum, vagy a helytelen védőintézkedések akadályozhatják a hozzáférést. |
| --- | --- |

3.2.2

Az európai könyvtárakból, levéltárakból és múzeumokból származó dokumentumok digitalizálása és online hozzáférhetősége a fogyatékkal élő személyek integrációjának példa nélküli eszköze. Ugyanakkor a bonyolult felépítés, a meg nem felelő formátum, vagy a helytelen védőintézkedések akadályozhatják a hozzáférést.

| 3.2.3 | A 2001-es irányelv kifejezetten meghatározza, hogy a fogyatékkal élő személyek (a gyengén látók, a vakok, a testi és a szellemi fogyatékkal élők) érdekében kivételesen el lehet térni a szerzői jogok betartásától. |
| --- | --- |

3.2.3

A 2001-es irányelv kifejezetten meghatározza, hogy a fogyatékkal élő személyek (a gyengén látók, a vakok, a testi és a szellemi fogyatékkal élők) érdekében kivételesen el lehet térni a szerzői jogok betartásától.

| 3.2.4 | Ahhoz, hogy e kulturális örökség elérhető legyen, lényeges, hogy a jövőbeli EDK internetes portálja és a társult nemzeti portálok a kezdetektől úgy legyenek kialakítva, hogy – speciális technikai eszközök segítségével – hozzáférhetőek legyenek a fogyatékkal élő személyek számára. |
| --- | --- |

3.2.4

Ahhoz, hogy e kulturális örökség elérhető legyen, lényeges, hogy a jövőbeli EDK internetes portálja és a társult nemzeti portálok a kezdetektől úgy legyenek kialakítva, hogy – speciális technikai eszközök segítségével – hozzáférhetőek legyenek a fogyatékkal élő személyek számára.

| 3.2.5 | Bár a kalózkodás elleni technikai védelmi mechanizmusokat gyakran kijátsszák hozzáértő felhasználók, azok azért a hétköznapi felhasználók számára korlátokat jelentenek. Ennek érdekében az EGSZB javasolja, hogy a technológiai védelmi intézkedések tervezése során a kezdetektől fogva vegyék figyelembe a hozzáférés, valamint az interoperabilitás kérdését, hogy a fogyatékkal élő személyek által használt olyan olvasási eszközök, mint a hangszintetizátor segítségével fel tudják olvasni a digitalizált szöveget. |
| --- | --- |

3.2.5

Bár a kalózkodás elleni technikai védelmi mechanizmusokat gyakran kijátsszák hozzáértő felhasználók, azok azért a hétköznapi felhasználók számára korlátokat jelentenek. Ennek érdekében az EGSZB javasolja, hogy a technológiai védelmi intézkedések tervezése során a kezdetektől fogva vegyék figyelembe a hozzáférés, valamint az interoperabilitás kérdését, hogy a fogyatékkal élő személyek által használt olyan olvasási eszközök, mint a hangszintetizátor segítségével fel tudják olvasni a digitalizált szöveget.

3.3   A tartalmi kínálat bővítése kortárs vagy közelmúltbeli dokumentumokkal

| 3.3.1 | 2008 őszén fog megnyílni az a portál, amely kétmillió szabad felhasználású, online és ingyenesen hozzáférhető, illetve letölthető digitalizált kötetet, fényképet, valamint térképet tartalmaz majd. Ez különösen a ritka, értékes, vagy egyedi dokumentumok szempontjából pótolhatatlan. Ám a hozzáférés hosszú távon nem korlátozódhat ilyen, az aktualitásra nem vonatkozó, a kulturális örökség részét képező régebbi dokumentumok kínálatára. |
| --- | --- |

3.3.1

2008 őszén fog megnyílni az a portál, amely kétmillió szabad felhasználású, online és ingyenesen hozzáférhető, illetve letölthető digitalizált kötetet, fényképet, valamint térképet tartalmaz majd. Ez különösen a ritka, értékes, vagy egyedi dokumentumok szempontjából pótolhatatlan. Ám a hozzáférés hosszú távon nem korlátozódhat ilyen, az aktualitásra nem vonatkozó, a kulturális örökség részét képező régebbi dokumentumok kínálatára.

| 3.3.2 | Az EDK már a kezdetekkor azt is feladatul kapta, hogy a felhasználóknak ugyanazon a portálon, amelyen a szabad felhasználású és a közvagyon részét képező dokumentumok vannak, olyan kortárs, vagy a közelmúltban kiadott műveket kínáljon, amelyeket még szerzői jog véd. |
| --- | --- |

3.3.2

Az EDK már a kezdetekkor azt is feladatul kapta, hogy a felhasználóknak ugyanazon a portálon, amelyen a szabad felhasználású és a közvagyon részét képező dokumentumok vannak, olyan kortárs, vagy a közelmúltban kiadott műveket kínáljon, amelyeket még szerzői jog véd.

| 3.3.3 | Az Európai Bizottság magas szintű szakértői csoportot hozott létre a közelmúltbeli művekhez való hozzáférés elősegítésére. A kiadók, a nemzeti könyvtárak és a levéltárak szakembereiből és az audiovizuális szektor képviselőiből álló bizottság feladata, hogy mérsékelje „a XX. és a XXI. század fekete lyukait” (18) a szerzői jogi védelem alatt álló alkotások kapcsán. A csoport 2007 áprilisában javaslatokat dolgozott ki a gazdátlan és a már ki nem adott művekhez való hozzáférés megkönnyítésére, és a digitális formában való megőrzés elősegítésére. |
| --- | --- |

3.3.3

Az Európai Bizottság magas szintű szakértői csoportot hozott létre a közelmúltbeli művekhez való hozzáférés elősegítésére. A kiadók, a nemzeti könyvtárak és a levéltárak szakembereiből és az audiovizuális szektor képviselőiből álló bizottság feladata, hogy mérsékelje „a XX. és a XXI. század fekete lyukait” (18) a szerzői jogi védelem alatt álló alkotások kapcsán. A csoport 2007 áprilisában javaslatokat dolgozott ki a gazdátlan és a már ki nem adott művekhez való hozzáférés megkönnyítésére, és a digitális formában való megőrzés elősegítésére.

| 3.3.4 | A nagyközönség számára hozzáférhető tömeges digitalizálás céljának elérése érdekében új gazdasági modell kidolgozása szükséges, amely az írók, kiadók és terjesztők között biztosítja a terhek egyenlő elosztását. A fizetős, de ésszerű költségekkel dolgozó ajánlathoz való hozzáférés olyan szolgáltatás, amelyet a hálózaton szörfölők joggal várnak el. Az EGSZB arra bíztatja a könyvpiac gazdasági szereplőit, hogy konkretizálják megoldáskereső tárgyalásaikat (19). A fogyasztókkal szemben a kiadók, írok és könyvkereskedők felelőssége – a különböző szereplők álláspontjának tiszteletben tartása mellett – az, hogy vonzó ajánlatot tegyenek, ezzel ösztönözzék az új piacot, valamint, hogy megelőzzék a kalózkodás és hamisítás veszélyét. |
| --- | --- |

3.3.4

A nagyközönség számára hozzáférhető tömeges digitalizálás céljának elérése érdekében új gazdasági modell kidolgozása szükséges, amely az írók, kiadók és terjesztők között biztosítja a terhek egyenlő elosztását. A fizetős, de ésszerű költségekkel dolgozó ajánlathoz való hozzáférés olyan szolgáltatás, amelyet a hálózaton szörfölők joggal várnak el. Az EGSZB arra bíztatja a könyvpiac gazdasági szereplőit, hogy konkretizálják megoldáskereső tárgyalásaikat (19). A fogyasztókkal szemben a kiadók, írok és könyvkereskedők felelőssége – a különböző szereplők álláspontjának tiszteletben tartása mellett – az, hogy vonzó ajánlatot tegyenek, ezzel ösztönözzék az új piacot, valamint, hogy megelőzzék a kalózkodás és hamisítás veszélyét.

| 3.3.5 | Ajánlásaik szerint a védett művek esetében (a jogosultakkal egyetértésben) a felhasználók a portálon hozzáférhetnének azok rövid kivonataihoz, vagy pedig erre szakosodott honlapokon keresztül virtuálisan lapozgathatnák a műveket. Ezen túlmenően, a szerzői jogi oltalom alá eső dokumentumok egészéhez való hozzáférés érdekében az interneten szörfölőket magánszolgáltatók honlapjaira irányítanák, így például a klasszikus könyvesbolthálózatok oldalaira, amelyeken a látogatók több különböző ajánlatot is kapnának. Ezáltal a felhasználóknak csupán egy megfizethető árat kellene leróniuk, a jogosultak pedig megkapnák az őket megillető díjazást. A szakértői bizottság arra ösztönzi a jogosultakat, hogy támogassák ezen újító erejű módozatokat. |
| --- | --- |

3.3.5

Ajánlásaik szerint a védett művek esetében (a jogosultakkal egyetértésben) a felhasználók a portálon hozzáférhetnének azok rövid kivonataihoz, vagy pedig erre szakosodott honlapokon keresztül virtuálisan lapozgathatnák a műveket. Ezen túlmenően, a szerzői jogi oltalom alá eső dokumentumok egészéhez való hozzáférés érdekében az interneten szörfölőket magánszolgáltatók honlapjaira irányítanák, így például a klasszikus könyvesbolthálózatok oldalaira, amelyeken a látogatók több különböző ajánlatot is kapnának. Ezáltal a felhasználóknak csupán egy megfizethető árat kellene leróniuk, a jogosultak pedig megkapnák az őket megillető díjazást. A szakértői bizottság arra ösztönzi a jogosultakat, hogy támogassák ezen újító erejű módozatokat.

| 3.3.6 | Ennek az elérhető árú, fizetős szolgáltatásnak az ösztönzéséhez fontos, hogy a tagállamok a könyvek és más kiadványok esetében bevezetett csökkentett HÉA-kulcsokat kiterjesszék az elektronikus kiadványokra is. |
| --- | --- |

3.3.6

Ennek az elérhető árú, fizetős szolgáltatásnak az ösztönzéséhez fontos, hogy a tagállamok a könyvek és más kiadványok esetében bevezetett csökkentett HÉA-kulcsokat kiterjesszék az elektronikus kiadványokra is.

| 3.3.7 | Az elérhető kortárs tartalmakat gazdagító nyitottabb licencek ösztönzése érdekében az EGSZB egy nemrégiben elfogadott véleménye (20) azt ajánlja, hogy a nyitottabb licencet választó írok/alkotók megfelelő védelmére közösségi szinten kerüljön sor. Műveik ingyenesen hozzáférhetővé tétele során lehetővé kell tenni, hogy részesüljenek személyhez fűződő jogaik védelmében, valamint hogy törvénytelen kereskedelmi célú felhasználásuk ellen is védelmet élvezzenek. |
| --- | --- |

3.3.7

Az elérhető kortárs tartalmakat gazdagító nyitottabb licencek ösztönzése érdekében az EGSZB egy nemrégiben elfogadott véleménye (20) azt ajánlja, hogy a nyitottabb licencet választó írok/alkotók megfelelő védelmére közösségi szinten kerüljön sor. Műveik ingyenesen hozzáférhetővé tétele során lehetővé kell tenni, hogy részesüljenek személyhez fűződő jogaik védelmében, valamint hogy törvénytelen kereskedelmi célú felhasználásuk ellen is védelmet élvezzenek.

| 3.3.8 | Az EGSZB azt ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy kezdeményezze új licencek létrehozását, amelyek révén elválaszthatók lennének a digitális terjesztésre vonatkozó jogok a nyomtatott formában való kiadásra fenntartott jogoktól. |
| --- | --- |

3.3.8

Az EGSZB azt ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy kezdeményezze új licencek létrehozását, amelyek révén elválaszthatók lennének a digitális terjesztésre vonatkozó jogok a nyomtatott formában való kiadásra fenntartott jogoktól.

| 3.3.9 | Az Európai Bizottság 2007-ben elmélyült összehasonlító tanulmányt (21) készített a vonatkozó nemzeti joganyagokról, a szerzői jogokról és a szomszédos jogokról szóló irányelv átültetése (22) kapcsán. Az EGSZB kiemelt figyelmet fog fordítani a jelentésből levonható következtetésekre, a jobb európai harmonizáció érdekében. |
| --- | --- |

3.3.9

Az Európai Bizottság 2007-ben elmélyült összehasonlító tanulmányt (21) készített a vonatkozó nemzeti joganyagokról, a szerzői jogokról és a szomszédos jogokról szóló irányelv átültetése (22) kapcsán. Az EGSZB kiemelt figyelmet fog fordítani a jelentésből levonható következtetésekre, a jobb európai harmonizáció érdekében.

3.4   A rendszerezett tudás elvárására adott válasz

| 3.4.1 | A XXI. század elején az interneten található információk áradatával, hivatkozásainak pontatlanságával és kevéssé biztosított hitelességével szemben az európai projekt leglényegesebb előnyét a tartalmi szelekció jelenti majd, amely biztosítja az információ tárgyilagosságát és sokszínűségét, valamint ehhez járul még a tudás rendszerezése, osztályozása és formájának szabványosítása is, amely az átláthatóság megőrzését segíti ebben az információbőségben. A felhasználók kérdéseire és kereséseire adott válasz helytállóságának, minőségének, valamint árnyaltságának biztosítása az internetes keresők fejlődésétől függ, továbbá a digitalizált tudás európai szintű koordinációjának javulásától. |
| --- | --- |

3.4.1

A XXI. század elején az interneten található információk áradatával, hivatkozásainak pontatlanságával és kevéssé biztosított hitelességével szemben az európai projekt leglényegesebb előnyét a tartalmi szelekció jelenti majd, amely biztosítja az információ tárgyilagosságát és sokszínűségét, valamint ehhez járul még a tudás rendszerezése, osztályozása és formájának szabványosítása is, amely az átláthatóság megőrzését segíti ebben az információbőségben. A felhasználók kérdéseire és kereséseire adott válasz helytállóságának, minőségének, valamint árnyaltságának biztosítása az internetes keresők fejlődésétől függ, továbbá a digitalizált tudás európai szintű koordinációjának javulásától.

| 3.4.2 | Az EGSZB kiemeli a rendszerezett gyűjteményekhez való hozzáférés érdekében, 2007-ben francia, magyar és portugál intézmények közreműködésével indított prototípussal való kísérletezés fontosságát. Ez a szakemberek által érvényesített európai alapanyag képezi a digitalizálás európai korpuszának a bázisát, amely az EDK következő szakaszához járul hozzá. Ezenkívül ez a prototípus valamennyi keresőprogram előtt nyitott rendszer. Feladata az, hogy szabvány kérdőív-modellek révén megkönnyítse a keresést, segítve a szörfölőt kérdése megfogalmazásában és pontosításában. |
| --- | --- |

3.4.2

Az EGSZB kiemeli a rendszerezett gyűjteményekhez való hozzáférés érdekében, 2007-ben francia, magyar és portugál intézmények közreműködésével indított prototípussal való kísérletezés fontosságát. Ez a szakemberek által érvényesített európai alapanyag képezi a digitalizálás európai korpuszának a bázisát, amely az EDK következő szakaszához járul hozzá. Ezenkívül ez a prototípus valamennyi keresőprogram előtt nyitott rendszer. Feladata az, hogy szabvány kérdőív-modellek révén megkönnyítse a keresést, segítve a szörfölőt kérdése megfogalmazásában és pontosításában.

3.5   A kulturális és nyelvi sokszínűség biztosítása

| 3.5.1 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a világhálón egy többnyelvű könyvtár létrehozására irányuló új kezdeményezés (23) a kulturális sokféleség megőrzésének és érvényesítésének alapvető eszköze. A kivételes kulturális örökségben és alkotó tevékenységben gazdag Európának meghatározó szerepet kell betöltenie a tudás globális digitalizálásában, a kulturális sokszínűségről szóló UNESCO-egyezménynek megfelelően. Annak köszönhetően, hogy az európai nyelveket világszerte terjesztik, a digitális tartalmakhoz való hozzáférés az európai polgároknak éppúgy biztosítja a világörökség és kultúrájuk Európában található forrásainak elérését, mint az Európán kívülieknek. |
| --- | --- |

3.5.1

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a világhálón egy többnyelvű könyvtár létrehozására irányuló új kezdeményezés (23) a kulturális sokféleség megőrzésének és érvényesítésének alapvető eszköze. A kivételes kulturális örökségben és alkotó tevékenységben gazdag Európának meghatározó szerepet kell betöltenie a tudás globális digitalizálásában, a kulturális sokszínűségről szóló UNESCO-egyezménynek megfelelően. Annak köszönhetően, hogy az európai nyelveket világszerte terjesztik, a digitális tartalmakhoz való hozzáférés az európai polgároknak éppúgy biztosítja a világörökség és kultúrájuk Európában található forrásainak elérését, mint az Európán kívülieknek.

| 3.5.2 | Az EDK 2010 utáni fejlesztési szakaszára az EGSZB azt ajánlja valamennyi tagállamnak, hogy nyújtson egy sor jelentős művet irodalmából különböző nyelveken, és hogy vegyen részt ezáltal az európai kulturális identitás terjesztésében, és segítse elő a sokszínűség érvényesülését. |
| --- | --- |

3.5.2

Az EDK 2010 utáni fejlesztési szakaszára az EGSZB azt ajánlja valamennyi tagállamnak, hogy nyújtson egy sor jelentős művet irodalmából különböző nyelveken, és hogy vegyen részt ezáltal az európai kulturális identitás terjesztésében, és segítse elő a sokszínűség érvényesülését.

4.   A nyilvános olvasói intézmények szerepének támogatása és modernizálása az online hozzáférhetőség rendszerében

| 4.1 | A globális rendszerhez való helyi kapcsolódás biztosításához az EGSZB ajánlásokat fogalmaz meg, hogy a nyilvános olvasói intézmények szerepe megerősödjön. A kulturális javak terjesztése globális és multimodális dimenzióra tett szert, ami akkor válik hatékonnyá, ha a nyilvánosság rendelkezik az ehhez a jelentős ajánlathoz hozzáférést biztosító eszközökkel. A nyilvános olvasói intézmények – mint polgárközeli kulturális intézmények – továbbra is a legtöbb ember számára a méltányos hozzáférés garanciájának eszközei maradnak. A társadalmi integráció érdekében meg kell őrizni a kölcsönkönyvtáraknak a szellemi javak rendelkezésre bocsátásában betöltött szerepét. |
| --- | --- |

4.1

A globális rendszerhez való helyi kapcsolódás biztosításához az EGSZB ajánlásokat fogalmaz meg, hogy a nyilvános olvasói intézmények szerepe megerősödjön. A kulturális javak terjesztése globális és multimodális dimenzióra tett szert, ami akkor válik hatékonnyá, ha a nyilvánosság rendelkezik az ehhez a jelentős ajánlathoz hozzáférést biztosító eszközökkel. A nyilvános olvasói intézmények – mint polgárközeli kulturális intézmények – továbbra is a legtöbb ember számára a méltányos hozzáférés garanciájának eszközei maradnak. A társadalmi integráció érdekében meg kell őrizni a kölcsönkönyvtáraknak a szellemi javak rendelkezésre bocsátásában betöltött szerepét.

| 4.2 | Az írótól kiinduló és a könyvkereskedőn keresztül az olvasóig tartó folyamatban a kölcsönkönyvtárak és a médiatárak a rendszerezett tudás átadása terén, valamint a kulturális alkotások mindenki számára hozzáférhetővé tételében már bizonyítottak. Ezeknek a helyi intézményeknek továbbra is folytatniuk kell a szellemi tartalmak terén végzett küldetésüket. Célszerű tehát azokat a speciális szerződéseket és licenceket szorgalmazni, amelyek az egyensúly megőrzése mellett ilyen intézményeket támogatnak, és terjesztési feladatuk teljesítését ösztönzik (24). |
| --- | --- |

4.2

Az írótól kiinduló és a könyvkereskedőn keresztül az olvasóig tartó folyamatban a kölcsönkönyvtárak és a médiatárak a rendszerezett tudás átadása terén, valamint a kulturális alkotások mindenki számára hozzáférhetővé tételében már bizonyítottak. Ezeknek a helyi intézményeknek továbbra is folytatniuk kell a szellemi tartalmak terén végzett küldetésüket. Célszerű tehát azokat a speciális szerződéseket és licenceket szorgalmazni, amelyek az egyensúly megőrzése mellett ilyen intézményeket támogatnak, és terjesztési feladatuk teljesítését ösztönzik (24).

| 4.3 | A nemzeti kulturális intézmények közjavait a polgárközeli könyvtárakkal és a levéltárakkal összehangoltan kell digitalizálni. A kölcsönkönyvtárak látogatóinak köre nem szakemberekből áll, tehát az ő elvárásaikat figyelembe véve és a közönség sokféleségének tiszteletben tartása mellett kell a szabad felhasználású tartalmakat összeválogatni. |
| --- | --- |

4.3

A nemzeti kulturális intézmények közjavait a polgárközeli könyvtárakkal és a levéltárakkal összehangoltan kell digitalizálni. A kölcsönkönyvtárak látogatóinak köre nem szakemberekből áll, tehát az ő elvárásaikat figyelembe véve és a közönség sokféleségének tiszteletben tartása mellett kell a szabad felhasználású tartalmakat összeválogatni.

4.4   A digitalizált kortárs művek megvásárlása és a felhasználók rendelkezésére bocsátása gazdasági modelljeinek kidolgozása

| 4.4.1 | A kölcsönkönyvtárak tárgyi adathordozókat (könyvek, CD-lemezek, partitúrák, nyelvkönyvek stb.) vásárolnak, melyeket ingyenesen vagy alacsony díj ellenében, meghatározott időre, a felhasználók rendelkezésére bocsátanak, ezáltal lehetővé téve azt, hogy a gazdasági dimenzió ne akadályozza szisztematikusan az ezen adathordózókhoz való hozzáférést. A nem tárgyi tartalmak új gazdasági modellje meg kell, hogy feleljen a könyvtárak és médiatárak felhasználói általi elvárásoknak, valamint alkalmazkodnia kell ezen intézmények működéséhez. Egyébiránt a kölcsönkönyvtárak maguk is a kortárs tartalmak komoly vásárlóerővel rendelkező vevői, közvetlen kapcsolatban vannak a hírek, valamint a kulturális és technikai alkotások aktualitásával. Feladatuk, hogy részt vegyenek ennek az új gazdasági modellnek a meghatározásában. |
| --- | --- |

4.4.1

A kölcsönkönyvtárak tárgyi adathordozókat (könyvek, CD-lemezek, partitúrák, nyelvkönyvek stb.) vásárolnak, melyeket ingyenesen vagy alacsony díj ellenében, meghatározott időre, a felhasználók rendelkezésére bocsátanak, ezáltal lehetővé téve azt, hogy a gazdasági dimenzió ne akadályozza szisztematikusan az ezen adathordózókhoz való hozzáférést. A nem tárgyi tartalmak új gazdasági modellje meg kell, hogy feleljen a könyvtárak és médiatárak felhasználói általi elvárásoknak, valamint alkalmazkodnia kell ezen intézmények működéséhez. Egyébiránt a kölcsönkönyvtárak maguk is a kortárs tartalmak komoly vásárlóerővel rendelkező vevői, közvetlen kapcsolatban vannak a hírek, valamint a kulturális és technikai alkotások aktualitásával. Feladatuk, hogy részt vegyenek ennek az új gazdasági modellnek a meghatározásában.

| 4.4.2 | A nem tárgyi tartalmak elterjesztésének és különösen digitalizált változataiknak nem szabad gátolniuk a kölcsönkönyvtárak pedagógiai küldetésének folytatását. A digitalizálásból származó tartalmak terjesztésére kidolgozott gazdasági és technikai modelleknek tehát figyelembe kell venniük a kölcsönkönyvtárak szerepét és küldetését, valamint biztosítaniuk kell tevékenységük folytatásának lehetőséget a könyvtárak belső hálózatán (intranet) keresztül, valamint a rendszeresen beiratkozók számára kölcsönzési kínálat formájában. |
| --- | --- |

4.4.2

A nem tárgyi tartalmak elterjesztésének és különösen digitalizált változataiknak nem szabad gátolniuk a kölcsönkönyvtárak pedagógiai küldetésének folytatását. A digitalizálásból származó tartalmak terjesztésére kidolgozott gazdasági és technikai modelleknek tehát figyelembe kell venniük a kölcsönkönyvtárak szerepét és küldetését, valamint biztosítaniuk kell tevékenységük folytatásának lehetőséget a könyvtárak belső hálózatán (intranet) keresztül, valamint a rendszeresen beiratkozók számára kölcsönzési kínálat formájában.

4.5   A fogyasztó szolgáltatáshoz való helyi hozzáférésének biztosítása

| 4.5.1 | Ezeknek a belső hálózatoknak (intranet) a keretében a kölcsönkönyvtáraknak – ugyanúgy, mint a tárgyi gyűjtemények esetében – a fogyasztók nem tárgyi tartalmakhoz való helyi hozzáférésének feltételeit is meg kellene teremteniük: számítógép, nyomtató, alkalmazási környezet, szélessávú kapcsolat, tájékoztatás, segédlet és közvetítés. A jövőben a kölcsönkönyvtárak személyzetének alap-, és továbbképzése, valamint munkaszervezése figyelembe kell, hogy vegye a nem tárgyi tartalmakat. |
| --- | --- |

4.5.1

Ezeknek a belső hálózatoknak (intranet) a keretében a kölcsönkönyvtáraknak – ugyanúgy, mint a tárgyi gyűjtemények esetében – a fogyasztók nem tárgyi tartalmakhoz való helyi hozzáférésének feltételeit is meg kellene teremteniük: számítógép, nyomtató, alkalmazási környezet, szélessávú kapcsolat, tájékoztatás, segédlet és közvetítés. A jövőben a kölcsönkönyvtárak személyzetének alap-, és továbbképzése, valamint munkaszervezése figyelembe kell, hogy vegye a nem tárgyi tartalmakat.

4.6   Rendezvények és közvetítő eljárások, amelyek a nagyközönségnek a digitális gyűjteményekhez, valamint a nem tárgyi tartalmakhoz való hozzáférését segítik

| 4.6.1 | Képzés és tájékoztatás nélkül a nagyközönség a személyi számítógépre – amely ma már egyre több háztartásban megtalálható – túl gyakran úgy tekint, mint egy multimédiás, szabadidős szórakoztató eszközre, nem ismervén a világhálón található kulturális, oktatói, pedagógiai és informatikai forrásokat. A kölcsönkönyvtáraknak – ugyanúgy, ahogy rendezvényeken keresztül valamennyi korosztály körében aktívan közvetítik a könyveket és az olvasást – fel kell vállalniuk a nem tárgyi tartalmak közvetítését is. |
| --- | --- |

4.6.1

Képzés és tájékoztatás nélkül a nagyközönség a személyi számítógépre – amely ma már egyre több háztartásban megtalálható – túl gyakran úgy tekint, mint egy multimédiás, szabadidős szórakoztató eszközre, nem ismervén a világhálón található kulturális, oktatói, pedagógiai és informatikai forrásokat. A kölcsönkönyvtáraknak – ugyanúgy, ahogy rendezvényeken keresztül valamennyi korosztály körében aktívan közvetítik a könyveket és az olvasást – fel kell vállalniuk a nem tárgyi tartalmak közvetítését is.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 13-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Az Európai digitális könyvtár (EDK) ideiglenes kifejezés a múzeumokból, levéltárakból, audiovizuális központokból, könyvtárakból stb. származó dokumentumok digitalizálását célzó európai projekt megnevezésére.

1

Európai digitális könyvtár

(2)  Jelentés az „i2010: egy európai digitális könyvtár létrehozásáról” (2006/2040(INI), Marie-Hélène Descamps, európai parlamenti képviselő, 2007. július).

2

(3)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: „Az elektronikus hozzáférhetőség jövőbeli szabályozása” (előadó: Bernardo Hernández Bataller), HL C 175., 2007.7.27.; az EGSZB véleménye a következő tárgyban: „Esélyegyenlőség a fogyatékkal élőknek” (előadó: Meelis Joost), HL C 93/08, 2007.4.27.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/29/EK irányelve az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról.

4

(5)  „A Bizottság 2005. szeptember 30-i közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – i2010: Digitális könyvtárak” COM(2005) 465 final.

5

(6)  Nyitottabb licenc – lásd pl.: Creative Commons (www.creativecommons.org).

6

Creative Commons

(7)  A magas szintű szakértői csoport 2007. április 18-i jelentése a szerzői jogokról, a digitalizált anyagok megőrzéséről, valamint a „gazdátlan” és a könyvkereskedelmi forgalomból elfogyott művekről.

7

(8)  A Bizottság 2007. február 14-i közleménye: „Tudományos információk a digitális korban: hozzáférés, terjesztés és megőrzés” COM(2007) 56 final.

8

(9)  A Bizottság 2005. szeptember 30-i közleménye: „i2010: Digitális könyvtárak” COM(2005) 465 final.

9

(10)  „Közlemény az európai kulturális programról a globalizálódó világban” (2007. május 10.) COM(2007) 242 final.

10

(11)  Jelentés az „i2010: egy európai digitális könyvtár létrehozásáról” (2006/2040(INI), Marie-Hélène DESCAMPS, európai parlamenti képviselő, 2007. július).

11

(12)  A felhasználó kifejezés alatt nem egy egyszerű, passzív ügyfelet, hanem egy aktív felhasználót kell érteni, akinek szerepe van az elvárt szolgáltatásnak és értékelésének meghatározásában.

12

(13)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: „Az elektronikus hozzáférhetőség jövőbeli szabályozása”HL C 175., 2007.7.27., 91. o.

13

(14)  Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye az alábbi tárgyban: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi ajánlásra az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról” (előadó: Herczog Mária), HL C 195, 2006.8.18.

14

Javaslat európai parlamenti és tanácsi ajánlásra az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról

(15)  Az Európai Tanács következtetései a tudományos tájékoztatásról.

15

(16)  Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye a következő tárgyban: „A tanárképzés minőségének javítása” (előadó Mário Soares), elfogadva 2008. január 16-án (CESE 75/2008 fin).

16

(17)  Az Európai Bizottság által a Tanács elé terjesztett figyelemfelkeltő kampány az információs társadalomba való beilleszkedésről: „A digitális integráció – 2008-ban Önökön a sor!”.

17

(18)  A Vivianne Reding biztos által az EGSZB-nél 2007. december 12-én használt kifejezéssel élve.

18

(19)  Denis Zwirn, www.numilog.com (2007. április): tanulmány, amelynek célja az Európai digitális könyvtárban való kiadói részvétel gazdasági modelljének kidolgozása.

19

(20)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a bérleti jogról és a haszonkölcsönzési jogról, valamint a szellemi tulajdon területén a szerzői joggal szomszédos bizonyos jogokról (kodifikált szöveg)”HL C 324., 2006.12.30., 7–8. o.

20

(21)  Tanulmány az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló 2001/29/EK irányelvnek a tagállamok joganyagába való átültetéséről és annak hatásáról (ETD/2005/IM/D1/91).

21

(22)  A szerzői jogi védelem időtartamát a szerző halálát követő 70 évre terjesztették ki, a szomszédos jogok esetében pedig 50 évre.

22

(23)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: „A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Új keretstratégia a többnyelvűség ösztönzésére”HL C 324., 2006.12.30., 68. o.

23

(24)  Tekintettel az információs társadalomban a szerzői jogokról szóló 2001/40/EK irányelvre.

24

információs társadalomban a szerzői jogokról

---

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/52 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/52

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Energiaszerkezet a közlekedésben

(2008/C 162/12)

Az Európai Bizottság 2007. március 19-én az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján úgy határozott, hogy kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Energiaszerkezet a közlekedésben (feltáró vélemény)

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció 2007. december 18-án elfogadta véleményét. (Előadó: Edgardo Maria IOZIA.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. február 13–14-én tartott, 442. plenáris ülésén (a február 13-i ülésnapon) 130 szavazattal 11 ellenében, 8 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB készséggel tesz eleget Jacques Barrot, az Európai Bizottság alelnöke, közlekedésért felelős biztos azon felkérésének, hogy dolgozzon ki véleményt az Energiaszerkezet a közlekedésben tárgyban, meggyőződéssel hangsúlyozva az Európai Bizottság és a szervezett civil társadalmat képviselő EGSZB közötti állandó párbeszéd szükségességét. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB készséggel tesz eleget Jacques Barrot, az Európai Bizottság alelnöke, közlekedésért felelős biztos azon felkérésének, hogy dolgozzon ki véleményt az Energiaszerkezet a közlekedésben tárgyban, meggyőződéssel hangsúlyozva az Európai Bizottság és a szervezett civil társadalmat képviselő EGSZB közötti állandó párbeszéd szükségességét.

| 1.2 | Az EGSZB egyetért a tavaszi Európai Tanács következtetéseivel, amely dokumentum a következő prioritásokat határozta meg:






  — | az energiaellátás biztonságának növelése, |
| --- | --- | --- |

1.2

Az EGSZB egyetért a tavaszi Európai Tanács következtetéseivel, amely dokumentum a következő prioritásokat határozta meg:

—

az energiaellátás biztonságának növelése,

| — | az európai gazdaságok versenyképességének és az elérhető árú energia hozzáférhetőségének biztosítása, |
| --- | --- |

—

az európai gazdaságok versenyképességének és az elérhető árú energia hozzáférhetőségének biztosítása,

| — | a környezet fenntarthatóságának előmozdítása és az éghajlatváltozás elleni küzdelem. |
| --- | --- |

—

a környezet fenntarthatóságának előmozdítása és az éghajlatváltozás elleni küzdelem.

| 1.3 | A legmegfelelőbb energiaszerkezetre vonatkozó irányadó politikáknak következésképpen ezen prioritásokból kell kiindulniuk, amelyeket az Európai Bizottság az üzemanyagokról szóló, a 2001–2020-as időszakra vonatkozó közleményében egyébként már figyelembe vett. |
| --- | --- |

1.3

A legmegfelelőbb energiaszerkezetre vonatkozó irányadó politikáknak következésképpen ezen prioritásokból kell kiindulniuk, amelyeket az Európai Bizottság az üzemanyagokról szóló, a 2001–2020-as időszakra vonatkozó közleményében egyébként már figyelembe vett.

| 1.4 | Az EGSZB – noha úgy véli, hogy még sok éven keresztül a kőolaj marad a közlekedésben felhasznált fő üzemanyag, valamint hogy a földgáz, amely szintén nem megújuló energiaforrás, kiegészítheti és részben helyettesítheti a kőolajszármazékokat – elengedhetetlennek tartja a hidrogén és a második generációs bioüzemanyagok termelésére és használatára vonatkozó kutatás finanszírozásának határozott növelését; ennek kapcsán üdvözli az Európai Bizottság 2007. október 9-én kelt döntését, mely szerint egymilliárd euróval finanszíroz egy, a 2007–2013-as időszakra vonatkozó közös technológiai kezdeményezést, és támogatja a hidrogén felhasználásának fejlesztése terén aktív vállalati és kutatási szféra azon kérését, hogy a Tanács és az Európai Parlament gyorsítsa fel a javaslat elfogadásának folyamatát. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB – noha úgy véli, hogy még sok éven keresztül a kőolaj marad a közlekedésben felhasznált fő üzemanyag, valamint hogy a földgáz, amely szintén nem megújuló energiaforrás, kiegészítheti és részben helyettesítheti a kőolajszármazékokat – elengedhetetlennek tartja a hidrogén és a második generációs bioüzemanyagok termelésére és használatára vonatkozó kutatás finanszírozásának határozott növelését; ennek kapcsán üdvözli az Európai Bizottság 2007. október 9-én kelt döntését, mely szerint egymilliárd euróval finanszíroz egy, a 2007–2013-as időszakra vonatkozó közös technológiai kezdeményezést, és támogatja a hidrogén felhasználásának fejlesztése terén aktív vállalati és kutatási szféra azon kérését, hogy a Tanács és az Európai Parlament gyorsítsa fel a javaslat elfogadásának folyamatát.

| 1.5 | Az éghajlatváltozás által a közvéleményben kiváltott növekvő aggodalom és a bolygó középhőmérsékletének – konkrét ellenintézkedések elmaradása esetén 2–6,3 °C közötti – emelkedéséből eredő veszélyek szükségessé teszik a légkörbe kibocsátott üvegházhatású gázok káros hatásainak leküzdésére alkalmas valamennyi eszköz fejlesztését. Az EGSZB nagyra értékeli az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EKÜ) tevékenységét, valamint jelentős közreműködését a légszennyezés elleni fellépés eredményeire vonatkozó adatok terjesztésében. |
| --- | --- |

1.5

Az éghajlatváltozás által a közvéleményben kiváltott növekvő aggodalom és a bolygó középhőmérsékletének – konkrét ellenintézkedések elmaradása esetén 2–6,3 °C közötti – emelkedéséből eredő veszélyek szükségessé teszik a légkörbe kibocsátott üvegházhatású gázok káros hatásainak leküzdésére alkalmas valamennyi eszköz fejlesztését. Az EGSZB nagyra értékeli az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EKÜ) tevékenységét, valamint jelentős közreműködését a légszennyezés elleni fellépés eredményeire vonatkozó adatok terjesztésében.

| 1.6 | Az EGSZB egyetért a 2007. június 28-i Környezetvédelmi Tanács következtetéseivel és a rögzített prioritások alapján támogatja a hatodik környezetvédelmi cselekvési programnak az Európai Bizottság által az alábbi, meghatározott prioritások fényében történő felülvizsgálatára irányuló javaslatot:






  — | az éghajlatváltozással szembeni fellépés, |
| --- | --- | --- |

1.6

Az EGSZB egyetért a 2007. június 28-i Környezetvédelmi Tanács következtetéseivel és a rögzített prioritások alapján támogatja a hatodik környezetvédelmi cselekvési programnak az Európai Bizottság által az alábbi, meghatározott prioritások fényében történő felülvizsgálatára irányuló javaslatot:

—

az éghajlatváltozással szembeni fellépés,

| — | a biológiai sokféleség csökkenésének megállítása, |
| --- | --- |

—

a biológiai sokféleség csökkenésének megállítása,

| — | a levegőszennyezés egészségre gyakorolt káros hatásának csökkentése, |
| --- | --- |

—

a levegőszennyezés egészségre gyakorolt káros hatásának csökkentése,

| — | a természeti erőforrások fenntartható felhasználásának ösztönzése és a fenntartható hulladékgazdálkodás. |
| --- | --- |

—

a természeti erőforrások fenntartható felhasználásának ösztönzése és a fenntartható hulladékgazdálkodás.

| 1.7 | A közlekedés valamennyi ágazatában tanulmányozzák az ezen célkitűzések megvalósítását elősegítő megoldásokat, a fő európai ügynökségek pedig arra összpontosítják erőiket, hogy néhány éven belül konkrét eredményeket érjenek el. A kibocsátási tanúsítvány rendszerének bevezetése a légi közlekedésben, amely ágazat növekvő mértékben járul hozzá az üvegházhatású gázok termeléséhez, felgyorsítaná az új üzemanyagok kifejlesztését. Néhány vállalat vizsgálja már a bioüzemanyagok használatának lehetőségét, miközben a hidrogénnel kapcsolatosan még csak részeredmények léteznek, és hosszú még a hidrogénre alapuló helyettesítő megoldásokig vezető út. A nagy hajómotorokat könnyebb átalakítani az alacsonyabb széntartalmú vegyes üzemanyagok használatára, míg a vasúti közlekedés terén a villamos energia és a megújuló energiaforrások fejlesztésének kombinációja minden bizonnyal növelheti a vasút már jelenleg is kitűnő környezetvédelmi teljesítményét. |
| --- | --- |

1.7

A közlekedés valamennyi ágazatában tanulmányozzák az ezen célkitűzések megvalósítását elősegítő megoldásokat, a fő európai ügynökségek pedig arra összpontosítják erőiket, hogy néhány éven belül konkrét eredményeket érjenek el. A kibocsátási tanúsítvány rendszerének bevezetése a légi közlekedésben, amely ágazat növekvő mértékben járul hozzá az üvegházhatású gázok termeléséhez, felgyorsítaná az új üzemanyagok kifejlesztését. Néhány vállalat vizsgálja már a bioüzemanyagok használatának lehetőségét, miközben a hidrogénnel kapcsolatosan még csak részeredmények léteznek, és hosszú még a hidrogénre alapuló helyettesítő megoldásokig vezető út. A nagy hajómotorokat könnyebb átalakítani az alacsonyabb széntartalmú vegyes üzemanyagok használatára, míg a vasúti közlekedés terén a villamos energia és a megújuló energiaforrások fejlesztésének kombinációja minden bizonnyal növelheti a vasút már jelenleg is kitűnő környezetvédelmi teljesítményét.

| 1.8 | A legjobb üzemanyag az, amelyet nem használnak fel. Az EGSZB véleménye szerint a legmegfelelőbb energiaszerkezet kiválasztásakor, amely választásnak egyre inkább közösségi politika keretében kell történnie, figyelemmel kell lenni mindezen tényezőkre, határozottan elsőbbséget tulajdonítva Európa és bolygónk polgárai egészségének és jólétének. Az adópolitikáknak, az ösztönzőknek, az ajánlásoknak és a rendeleteknek mindig tiszteletben kell tartaniuk ezt a prioritást, előnyben részesítve az ökológiai szemponttal leginkább összeegyeztethető és a gazdaságilag leginkább fenntartható választást. Megtakarításokat kell eszközölni a tömegközlekedés, az alternatív közlekedési eszközök és egy olyan gazdaság- és szociálpolitika érdekében, amely növeli az egyéni mobilitást, miközben csökkenti a javak szükségtelen szállítását. |
| --- | --- |

1.8

A legjobb üzemanyag az, amelyet nem használnak fel. Az EGSZB véleménye szerint a legmegfelelőbb energiaszerkezet kiválasztásakor, amely választásnak egyre inkább közösségi politika keretében kell történnie, figyelemmel kell lenni mindezen tényezőkre, határozottan elsőbbséget tulajdonítva Európa és bolygónk polgárai egészségének és jólétének. Az adópolitikáknak, az ösztönzőknek, az ajánlásoknak és a rendeleteknek mindig tiszteletben kell tartaniuk ezt a prioritást, előnyben részesítve az ökológiai szemponttal leginkább összeegyeztethető és a gazdaságilag leginkább fenntartható választást. Megtakarításokat kell eszközölni a tömegközlekedés, az alternatív közlekedési eszközök és egy olyan gazdaság- és szociálpolitika érdekében, amely növeli az egyéni mobilitást, miközben csökkenti a javak szükségtelen szállítását.

| 1.9 | Az EGSZB meg van győződve arról, hogy a közlekedés jövője, a „nulla kibocsátás” célját követve, a szénhidrogén-alapú üzemanyagok helyettesítésének az ösztönzésén alapul. A megújuló energiaforrások, például biomassza, fotolízis, termodinamikus napenergia vagy szoláris fényelektromosság, szél- vagy vízenergia révén történő hidrogéntermelés az egyedüli olyan lehetőség, amely nem minősül ökológiai utópiának, hiszen energiaforrásként a hidrogén lehetővé teszi a természetéből adódóan periodikus jellegű (éjszaka/nappal, éves ciklus stb.) energiakínálat, valamint a változékony és a kínálattól független energiaszükséglet összhangját. |
| --- | --- |

1.9

Az EGSZB meg van győződve arról, hogy a közlekedés jövője, a „nulla kibocsátás” célját követve, a szénhidrogén-alapú üzemanyagok helyettesítésének az ösztönzésén alapul. A megújuló energiaforrások, például biomassza, fotolízis, termodinamikus napenergia vagy szoláris fényelektromosság, szél- vagy vízenergia révén történő hidrogéntermelés az egyedüli olyan lehetőség, amely nem minősül ökológiai utópiának, hiszen energiaforrásként a hidrogén lehetővé teszi a természetéből adódóan periodikus jellegű (éjszaka/nappal, éves ciklus stb.) energiakínálat, valamint a változékony és a kínálattól független energiaszükséglet összhangját.

| 1.10 | Az égetési és meghajtási technológiák fejlődése elindította a hibrid rendszerek által működtetett gépjárművek gyors terjedését. A gázkibocsátások korlátozása érdekében a legmegfelelőbb megoldás a teljes mértékben elektromos árammal történő meghajtás lehet – fejlesztve a megújuló energiaforrásokból előállított áram termelését –, illetve a földgáz és a hidrogén hibrid alkalmazása, legalábbis mindaddig, amíg a széles körű hozzáférhetőség meg nem valósul. Másik átmeneti, azonnal alkalmazható megoldás a hidrogén és a metán keverékének alkalmazása, alacsonyan tartva a hidrogén arányát. Ez az eljárás az első lépés a hidrogénnek a közlekedésben történő felhasználása felé. |
| --- | --- |

1.10

Az égetési és meghajtási technológiák fejlődése elindította a hibrid rendszerek által működtetett gépjárművek gyors terjedését. A gázkibocsátások korlátozása érdekében a legmegfelelőbb megoldás a teljes mértékben elektromos árammal történő meghajtás lehet – fejlesztve a megújuló energiaforrásokból előállított áram termelését –, illetve a földgáz és a hidrogén hibrid alkalmazása, legalábbis mindaddig, amíg a széles körű hozzáférhetőség meg nem valósul. Másik átmeneti, azonnal alkalmazható megoldás a hidrogén és a metán keverékének alkalmazása, alacsonyan tartva a hidrogén arányát. Ez az eljárás az első lépés a hidrogénnek a közlekedésben történő felhasználása felé.

| 1.11 | A hidrogénnek mint a közlekedés céljára alkalmas energiaforrásnak a felhasználása a fentiekben ismertetett, a jelenlegi helyzetben fennálló korlátok ellenére megoldandó kérdést jelent a jövő számára, és felveti annak lehetőségét, hogy viszonylag rövid időn belül valósággá válhat az olyan gépjárművek elterjedése, amelyek részben vagy teljesen hidrogénnel üzemelnek, feltéve, hogy a nemzeti és európai hatóságok továbbra is támogatják a kutatást. E tekintetben biztatónak tűnnek a CUTE (Clean Urban Transport for Europe, Tiszta városi közlekedést Európának) projekt eredményei. |
| --- | --- |

1.11

A hidrogénnek mint a közlekedés céljára alkalmas energiaforrásnak a felhasználása a fentiekben ismertetett, a jelenlegi helyzetben fennálló korlátok ellenére megoldandó kérdést jelent a jövő számára, és felveti annak lehetőségét, hogy viszonylag rövid időn belül valósággá válhat az olyan gépjárművek elterjedése, amelyek részben vagy teljesen hidrogénnel üzemelnek, feltéve, hogy a nemzeti és európai hatóságok továbbra is támogatják a kutatást. E tekintetben biztatónak tűnnek a CUTE (Clean Urban Transport for Europe, Tiszta városi közlekedést Európának) projekt eredményei.

| 1.12 | Az EGSZB, amint azt már az energiahatékonyság területén is felvetette, nagyon hasznosnak tartaná egy olyan internetes portál létrehozását, amely a szélesebb közönség, mindenekelőtt a helyi közigazgatás tisztviselői körében ismertetné az egyetemek keretén belül folytatott kutatásokat, valamint a nemzeti szinten, a régiókban és a városokban nyert tapasztalatokat. Az EGSZB szerint a közlekedésben úgy kell elérni a megfelelő energiaszerkezetet, hogy növeljük a szénhidrogének hatékonyságát, és nagyobb jelentőséget tulajdonítunk nekik a közlekedési ágazatban. A megbízható és hatékony hidrogén-előállítást várva halaszthatatlan a megújuló energiahordozókból nyert elektromos áram alkalmazása. A közlekedési szektorban rövid távon az jelenti a kihívást, hogy amennyiben lehetséges, fokozottan alkalmazzuk az elektromosságot. |
| --- | --- |

1.12

Az EGSZB, amint azt már az energiahatékonyság területén is felvetette, nagyon hasznosnak tartaná egy olyan internetes portál létrehozását, amely a szélesebb közönség, mindenekelőtt a helyi közigazgatás tisztviselői körében ismertetné az egyetemek keretén belül folytatott kutatásokat, valamint a nemzeti szinten, a régiókban és a városokban nyert tapasztalatokat. Az EGSZB szerint a közlekedésben úgy kell elérni a megfelelő energiaszerkezetet, hogy növeljük a szénhidrogének hatékonyságát, és nagyobb jelentőséget tulajdonítunk nekik a közlekedési ágazatban. A megbízható és hatékony hidrogén-előállítást várva halaszthatatlan a megújuló energiahordozókból nyert elektromos áram alkalmazása. A közlekedési szektorban rövid távon az jelenti a kihívást, hogy amennyiben lehetséges, fokozottan alkalmazzuk az elektromosságot.

| 1.13 | Az EGSZB hangsúlyozza a civil társadalom tájékoztatásának és bevonásának jelentőségét, hiszen ez a csoport magatartásán keresztül hozzájárul a fogyasztás csökkentésének célkitűzéséhez, valamint a nem szennyező és fenntartható üzemanyagokra vonatkozó kutatás és innováció támogatásához. Ezen iránymutatásokat integrálni kell a nemzeti és az európai politikákba, hangsúlyozva a tagállamok együttműködési és kohéziós képessége által jelentett hozzáadott értéket. Ez magában foglalja a közös értékek és azon európai szociális modell védelmét, amely őrködik a természeti örökség tiszteletben tartása, valamint polgárai és az Unióban élő és dolgozó személyek egészsége és biztonsága felett, és amely figyelmet szentel a teljes emberiség életfeltételeinek. |
| --- | --- |

1.13

Az EGSZB hangsúlyozza a civil társadalom tájékoztatásának és bevonásának jelentőségét, hiszen ez a csoport magatartásán keresztül hozzájárul a fogyasztás csökkentésének célkitűzéséhez, valamint a nem szennyező és fenntartható üzemanyagokra vonatkozó kutatás és innováció támogatásához. Ezen iránymutatásokat integrálni kell a nemzeti és az európai politikákba, hangsúlyozva a tagállamok együttműködési és kohéziós képessége által jelentett hozzáadott értéket. Ez magában foglalja a közös értékek és azon európai szociális modell védelmét, amely őrködik a természeti örökség tiszteletben tartása, valamint polgárai és az Unióban élő és dolgozó személyek egészsége és biztonsága felett, és amely figyelmet szentel a teljes emberiség életfeltételeinek.

2.   Bevezetés

| 2.1 | Jacques Barrot, az Európai Bizottság alelnöke, közlekedésért felelős biztos felkérte az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot, hogy dolgozzon ki véleményt az Energiaszerkezet a közlekedésben tárgyban. |
| --- | --- |

2.1

Jacques Barrot, az Európai Bizottság alelnöke, közlekedésért felelős biztos felkérte az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot, hogy dolgozzon ki véleményt az Energiaszerkezet a közlekedésben tárgyban.

| 2.2 | Az EGSZB osztja a közlekedési biztos aggodalmait az üzemanyag-ellátást illetően, és egyetért azzal, hogy sürgetni kell a lehetséges megoldásokat taglaló elemzéseket és tanulmányokat mind a közlekedéspolitika fejlődésével, mind a szóban forgó üzemanyagok biztosításának szükségességével kapcsolatban. |
| --- | --- |

2.2

Az EGSZB osztja a közlekedési biztos aggodalmait az üzemanyag-ellátást illetően, és egyetért azzal, hogy sürgetni kell a lehetséges megoldásokat taglaló elemzéseket és tanulmányokat mind a közlekedéspolitika fejlődésével, mind a szóban forgó üzemanyagok biztosításának szükségességével kapcsolatban.

| 2.3 | Az energiahatékonysággal kapcsolatos döntések és a konjunkturális kihívások révén, amelyekkel az Unió szembesül, ideértve a Kiotói Jegyzőkönyv célkitűzéseinek teljesítését, a folyamatban lévő éghajlatváltozást, az energiaellátás területén a harmadik országoktól való függőség csökkentését, a lisszaboni menetrend által meghatározott döntések nyomon követését, a közlekedésről szóló fehér könyv és a „módközi közlekedésre” vonatkozó fejlesztés célkitűzéseinek megvalósítását, a közlekedés központi jelentőséget nyer az energiaágazatra vonatkozó uniós stratégiában. |
| --- | --- |

2.3

Az energiahatékonysággal kapcsolatos döntések és a konjunkturális kihívások révén, amelyekkel az Unió szembesül, ideértve a Kiotói Jegyzőkönyv célkitűzéseinek teljesítését, a folyamatban lévő éghajlatváltozást, az energiaellátás területén a harmadik országoktól való függőség csökkentését, a lisszaboni menetrend által meghatározott döntések nyomon követését, a közlekedésről szóló fehér könyv és a „módközi közlekedésre” vonatkozó fejlesztés célkitűzéseinek megvalósítását, a közlekedés központi jelentőséget nyer az energiaágazatra vonatkozó uniós stratégiában.

| 2.4 | Az Európai Bizottság az üzemanyagokról szóló, a 2001–2020-as időszakra vonatkozó közleménye közzétételével már 2001-ben felhívta a figyelmet az energiaszerkezet kérdésére, célkitűzéseket fogalmazva meg a kőolajtól eltérő üzemanyagokra vonatkozóan. Lehetségesnek és koherensnek tartotta a következő forgatókönyvet:






  — | a földgáz piaci részesedése növekedhetne, és 2020-ra elérhetné a kb. 10 %-ot, |
| --- | --- | --- |

2.4

Az Európai Bizottság az üzemanyagokról szóló, a 2001–2020-as időszakra vonatkozó közleménye közzétételével már 2001-ben felhívta a figyelmet az energiaszerkezet kérdésére, célkitűzéseket fogalmazva meg a kőolajtól eltérő üzemanyagokra vonatkozóan. Lehetségesnek és koherensnek tartotta a következő forgatókönyvet:

—

a földgáz piaci részesedése növekedhetne, és 2020-ra elérhetné a kb. 10 %-ot,

| — | a hidrogén a jövő potenciális fő energiaforrása. A hidrogén aránya az üzemanyag-fogyasztásban elérhet néhány százalékot, |
| --- | --- |

—

a hidrogén a jövő potenciális fő energiaforrása. A hidrogén aránya az üzemanyag-fogyasztásban elérhet néhány százalékot,

| — | a folyékony biomasszából (BTL) előállított üzemanyagok bőven kitölthetnék a bioüzemanyagok számára megállapított kvótát, vagyis 2010-ben, kb. 15 %-ra becsülve a biomasszából származó üzemanyagok teljes részesedését, meghaladhatnák a 6 %-ot, |
| --- | --- |

—

a folyékony biomasszából (BTL) előállított üzemanyagok bőven kitölthetnék a bioüzemanyagok számára megállapított kvótát, vagyis 2010-ben, kb. 15 %-ra becsülve a biomasszából származó üzemanyagok teljes részesedését, meghaladhatnák a 6 %-ot,

| — | a cseppfolyósított gáz (LPG) bevált alternatív üzemanyagot jelent a gépjárművek esetén, a célkitűzés a piaci részesedés lehetőség szerint 5 %-os arányának teljesítése 2020-ban, |
| --- | --- |

—

a cseppfolyósított gáz (LPG) bevált alternatív üzemanyagot jelent a gépjárművek esetén, a célkitűzés a piaci részesedés lehetőség szerint 5 %-os arányának teljesítése 2020-ban,

| — | egyszóval az alternatív üzemanyagok piaci részesedése az elkövetkező évtizedekben növekedni fog, és hosszú távon meghaladhatja a 2020-ra tervezett célkitűzéseket. |
| --- | --- |

—

egyszóval az alternatív üzemanyagok piaci részesedése az elkövetkező évtizedekben növekedni fog, és hosszú távon meghaladhatja a 2020-ra tervezett célkitűzéseket.

| 2.5 | Az EGSZB egyetért az említett közleménnyel, és egy korábbi saját kezdeményezésű véleményében (1) a földgáz fejlesztését (2), a bioüzemanyagokra vonatkozó kutatást és a jelenleg értékesített üzemanyagok energiahatékonyságának javítását határozta meg követendő útként annak érdekében, hogy az ellátási forrásokat diverzifikálják, és evvel párhuzamosan csökkentsék az üvegházhatású gázok kibocsátását. |
| --- | --- |

2.5

Az EGSZB egyetért az említett közleménnyel, és egy korábbi saját kezdeményezésű véleményében (1) a földgáz fejlesztését (2), a bioüzemanyagokra vonatkozó kutatást és a jelenleg értékesített üzemanyagok energiahatékonyságának javítását határozta meg követendő útként annak érdekében, hogy az ellátási forrásokat diverzifikálják, és evvel párhuzamosan csökkentsék az üvegházhatású gázok kibocsátását.

3.   Éghajlatváltozás

| 3.1 | A tudósok ma már egyre nagyobb számban értenek egyet azzal, hogy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása közvetlenül befolyásolja az éghajlatot. A 20. század folyamán az átlaghőmérséklet kb. 1 °C-kal növekedett, a globális GHG-kibocsátás alakulását tükröző jelenlegi éghajlati modellek alapján pedig az tűnik valószínűnek, hogy a globális átlaghőmérséklet 2–6,3 °C-kal fog emelkedni, pusztító hatást gyakorolva az éghajlatra, a tengerszintre, a mezőgazdasági termelésre és más gazdasági tevékenységekre. |
| --- | --- |

3.1

A tudósok ma már egyre nagyobb számban értenek egyet azzal, hogy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása közvetlenül befolyásolja az éghajlatot. A 20. század folyamán az átlaghőmérséklet kb. 1 °C-kal növekedett, a globális GHG-kibocsátás alakulását tükröző jelenlegi éghajlati modellek alapján pedig az tűnik valószínűnek, hogy a globális átlaghőmérséklet 2–6,3 °C-kal fog emelkedni, pusztító hatást gyakorolva az éghajlatra, a tengerszintre, a mezőgazdasági termelésre és más gazdasági tevékenységekre.

| 3.2 | A 2007. június 28-án Luxembourgban tartott Környezetvédelmi Tanács megerősítette a hatodik környezetvédelmi cselekvési program, valamint az Európai Bizottság által javasolt félidős értékelés helytállóságát, hangsúlyozva az ezekben foglalt négy prioritást: az éghajlatváltozással szembeni fellépést, a biológiai sokféleség csökkenésének megállítását, a levegőszennyezés egészségre gyakorolt káros hatásának csökkentését, valamint a természeti erőforrások fenntartható felhasználásának ösztönzését és a fenntartható hulladékgazdálkodást. |
| --- | --- |

3.2

A 2007. június 28-án Luxembourgban tartott Környezetvédelmi Tanács megerősítette a hatodik környezetvédelmi cselekvési program, valamint az Európai Bizottság által javasolt félidős értékelés helytállóságát, hangsúlyozva az ezekben foglalt négy prioritást: az éghajlatváltozással szembeni fellépést, a biológiai sokféleség csökkenésének megállítását, a levegőszennyezés egészségre gyakorolt káros hatásának csökkentését, valamint a természeti erőforrások fenntartható felhasználásának ösztönzését és a fenntartható hulladékgazdálkodást.

| 3.3 | A Környezetvédelmi Tanács megerősítette a környezetvédelmi és az energiapolitikák integrációjára vonatkozó stratégiai iránymutatást, és emlékeztetett a 2012 utáni időszakra vonatkozó és legkésőbb 2009-ben megkötendő átfogó megállapodásra irányuló tárgyalás megkezdésének szükségességére. José Socratesnek, az Európai Tanács elnökének a szeptember 27-én, New Yorkban tartott magas szintű találkozón elmondott beszéde szerint az éghajlatváltozásról Bali szigetén tartott ENSZ-konferencia „Kitűnő alkalom a jövő feladatainak áttekintésére. Ebben az összefüggésben a Bali szigetén tartott csúcstalálkozó (3) mérföldkőnek bizonyulhat. Arra számítunk, hogy ezen a fórumon az éghajlatváltozásra vonatkozó átfogó megállapodás részleteinek megtárgyalása érdekében a nemzetközi közösség ambiciózus menetrendet fogad el”. Az USA, amely csak október közepén igazolta vissza részvételi szándékát, jelenlétével, valamint a záró nyilatkozat jóváhagyásával nagymértékben alátámasztotta a meghozott döntések jelentőségét, tekintettel gazdaságának súlyára, valamint az üvegházhatású gázok légkörbe történő kibocsátásában játszott szerepére. |
| --- | --- |

3.3

A Környezetvédelmi Tanács megerősítette a környezetvédelmi és az energiapolitikák integrációjára vonatkozó stratégiai iránymutatást, és emlékeztetett a 2012 utáni időszakra vonatkozó és legkésőbb 2009-ben megkötendő átfogó megállapodásra irányuló tárgyalás megkezdésének szükségességére. José Socratesnek, az Európai Tanács elnökének a szeptember 27-én, New Yorkban tartott magas szintű találkozón elmondott beszéde szerint az éghajlatváltozásról Bali szigetén tartott ENSZ-konferencia „Kitűnő alkalom a jövő feladatainak áttekintésére. Ebben az összefüggésben a Bali szigetén tartott csúcstalálkozó (3) mérföldkőnek bizonyulhat. Arra számítunk, hogy ezen a fórumon az éghajlatváltozásra vonatkozó átfogó megállapodás részleteinek megtárgyalása érdekében a nemzetközi közösség ambiciózus menetrendet fogad el”. Az USA, amely csak október közepén igazolta vissza részvételi szándékát, jelenlétével, valamint a záró nyilatkozat jóváhagyásával nagymértékben alátámasztotta a meghozott döntések jelentőségét, tekintettel gazdaságának súlyára, valamint az üvegházhatású gázok légkörbe történő kibocsátásában játszott szerepére.

| 3.4 | A Környezetvédelmi Tanács hangsúlyozza a környezetvédelemmel, és ezzel párhuzamosan az energiafogyasztással kapcsolatos költségek internalizálásának jelentőségét, annak érdekében, hogy a fenntartható politikákat hosszú távon biztosítani lehessen. Ugyancsak fontos olyan piaci alapú eszközök fokozott alkalmazása a környezetpolitikában, mint az adók, illetékek vagy a kibocsátás-tanúsítványok, amelyek hozzájárulnak a környezet védelmének javításához. Az ökoinnovációt késedelem nélkül és széleskörűen integrálni kellene valamennyi érintett európai politika hatásának felülvizsgálatába, valamint kiterjedtebben és hatékonyabban kellene alkalmazni a gazdasági eszközöket, különös tekintettel az üzemanyag- és energiafogyasztásra. |
| --- | --- |

3.4

A Környezetvédelmi Tanács hangsúlyozza a környezetvédelemmel, és ezzel párhuzamosan az energiafogyasztással kapcsolatos költségek internalizálásának jelentőségét, annak érdekében, hogy a fenntartható politikákat hosszú távon biztosítani lehessen. Ugyancsak fontos olyan piaci alapú eszközök fokozott alkalmazása a környezetpolitikában, mint az adók, illetékek vagy a kibocsátás-tanúsítványok, amelyek hozzájárulnak a környezet védelmének javításához. Az ökoinnovációt késedelem nélkül és széleskörűen integrálni kellene valamennyi érintett európai politika hatásának felülvizsgálatába, valamint kiterjedtebben és hatékonyabban kellene alkalmazni a gazdasági eszközöket, különös tekintettel az üzemanyag- és energiafogyasztásra.

| 3.5 | Az Európai Bizottság 2007. június 29-én ismertette a Zöld könyv a klímaváltozáshoz való alkalmazkodásról című dokumentumot. A dokumentum bemutatása során Stavros Dimas környezetvédelemért felelős uniós biztos konkrét és azonnali intézkedéseket javasolt a már folyamatban lévő olyan változásokhoz való alkalmazkodás érdekében, mint a hőmérséklet emelkedése, az árvizek és a heves esőzések északon, a szárazság és a kánikula délen, a veszélyeztetett ökoszisztémák, az új betegségek megjelenése – csak néhány példát említve az anyagban felsoroltak közül. |
| --- | --- |

3.5

Az Európai Bizottság 2007. június 29-én ismertette a Zöld könyv a klímaváltozáshoz való alkalmazkodásról című dokumentumot. A dokumentum bemutatása során Stavros Dimas környezetvédelemért felelős uniós biztos konkrét és azonnali intézkedéseket javasolt a már folyamatban lévő olyan változásokhoz való alkalmazkodás érdekében, mint a hőmérséklet emelkedése, az árvizek és a heves esőzések északon, a szárazság és a kánikula délen, a veszélyeztetett ökoszisztémák, az új betegségek megjelenése – csak néhány példát említve az anyagban felsoroltak közül.

| 3.6 | „Alkalmazkodni vagy eltűnni: ez néhány ágazat sorsa Európában” – jelentette ki Stavros Dimas. „A mezőgazdaság, a turizmus, az energiaipar katasztrofális károkat szenvednek el, és azonnali intézkedések szükségesek az erre visszavezethető jövőbeli gazdasági, szociális és humán költségek csökkentése érdekében”. |
| --- | --- |

3.6

„Alkalmazkodni vagy eltűnni: ez néhány ágazat sorsa Európában” – jelentette ki Stavros Dimas. „A mezőgazdaság, a turizmus, az energiaipar katasztrofális károkat szenvednek el, és azonnali intézkedések szükségesek az erre visszavezethető jövőbeli gazdasági, szociális és humán költségek csökkentése érdekében”.

| 3.7 | A dokumentum néhány konkrét megoldást javasol: a vízpazarlás csökkentése, gátak és védművek építése az árvizek ellen, új technikák alkalmazása a termények megóvására, az éghajlatváltozás által leginkább érintett lakosság védelme, intézkedések elfogadása a biológiai sokféleség megőrzése érdekében. A fő célkitűzés azonban valamennyi EU-tagállam számára a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése marad. |
| --- | --- |

3.7

A dokumentum néhány konkrét megoldást javasol: a vízpazarlás csökkentése, gátak és védművek építése az árvizek ellen, új technikák alkalmazása a termények megóvására, az éghajlatváltozás által leginkább érintett lakosság védelme, intézkedések elfogadása a biológiai sokféleség megőrzése érdekében. A fő célkitűzés azonban valamennyi EU-tagállam számára a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése marad.

4.   Az Európai Tanács

| 4.1 | A 2007 tavaszán ülésező Európai Tanács megvizsgálta az energia és az éghajlat témakörét, és „integrált éghajlat- és energiapolitikát” javasolt, amelyet elsőrendű prioritásként jelölt meg, hangsúlyozva, hogy „a globális hőmérséklet-emelkedés legfeljebb 2 oC-kal haladhatja meg az iparosodás előtti értéket”. |
| --- | --- |

4.1

A 2007 tavaszán ülésező Európai Tanács megvizsgálta az energia és az éghajlat témakörét, és „integrált éghajlat- és energiapolitikát” javasolt, amelyet elsőrendű prioritásként jelölt meg, hangsúlyozva, hogy „a globális hőmérséklet-emelkedés legfeljebb 2 oC-kal haladhatja meg az iparosodás előtti értéket”.

| 4.2 | Az európai energiapolitika egyértelműen egy három tengelyen alapuló stratégiát határoz meg:






  — | az ellátás biztonságának növelése, |
| --- | --- | --- |

4.2

Az európai energiapolitika egyértelműen egy három tengelyen alapuló stratégiát határoz meg:

—

az ellátás biztonságának növelése,

| — | az európai gazdaságok versenyképességének és az elérhető árú energia hozzáférhetőségének biztosítása, |
| --- | --- |

—

az európai gazdaságok versenyképességének és az elérhető árú energia hozzáférhetőségének biztosítása,

| — | a környezet fenntarthatóságának előmozdítása és az éghajlatváltozás elleni küzdelem. |
| --- | --- |

—

a környezet fenntarthatóságának előmozdítása és az éghajlatváltozás elleni küzdelem.

| 4.3 | A közlekedéspolitikával kapcsolatban „az Európai Tanács hangsúlyozza a hatékony, biztonságos és fenntartható európai közlekedéspolitika szükségességét. Ezzel összefüggésben tovább kell lépni az európai közlekedési rendszer környezetvédelmi teljesítményének növelése terén. Az Európai Tanács tudomásul veszi az Európai Bizottságnak a közlekedés külső költségei felmérésével, valamint internalizálásával kapcsolatos, folyamatban lévő munkáját”. A június 21–22-i Európai Tanács tudomásul vette az Európai Bizottság azon szándékát, hogy legkésőbb 2008 júniusában a valamennyi közlekedési módozathoz köthető internalizálásra értékelési modellt nyújtson be, amelyet az euromatrica-irányelvvel összhangban álló további lépések kísérnek, amelyek kiterjesztik például ezen irányelv hatályát, belefoglalva egy városi dimenziót is, oly módon, hogy a közutakra vonatkozó díjszabást valamennyi típusú gépjárműre és infrastruktúrára alkalmazzák. |
| --- | --- |

4.3

A közlekedéspolitikával kapcsolatban „az Európai Tanács hangsúlyozza a hatékony, biztonságos és fenntartható európai közlekedéspolitika szükségességét. Ezzel összefüggésben tovább kell lépni az európai közlekedési rendszer környezetvédelmi teljesítményének növelése terén. Az Európai Tanács tudomásul veszi az Európai Bizottságnak a közlekedés külső költségei felmérésével, valamint internalizálásával kapcsolatos, folyamatban lévő munkáját”. A június 21–22-i Európai Tanács tudomásul vette az Európai Bizottság azon szándékát, hogy legkésőbb 2008 júniusában a valamennyi közlekedési módozathoz köthető internalizálásra értékelési modellt nyújtson be, amelyet az euromatrica-irányelvvel összhangban álló további lépések kísérnek, amelyek kiterjesztik például ezen irányelv hatályát, belefoglalva egy városi dimenziót is, oly módon, hogy a közutakra vonatkozó díjszabást valamennyi típusú gépjárműre és infrastruktúrára alkalmazzák.

5.   Az üvegházhatású gázok kibocsátása

| 5.1 | A kibocsátásról szólva, a közlekedés jelenleg Európa teljes energiafogyasztásának 32 %-áért és a szén-dioxid-kibocsátás (4) 28 %-áért felelős. Az ágazatot teszik felelőssé a kibocsátások 1990–2010 közötti növekedésének 90 %-áért, és egyike lehet azon fő akadályoknak, amelyek miatt nem teljesíthetőek a Kiotói Egyezmény célkitűzései. Az Európai Bizottság becslései szerint a közúti személyszállítás 19 %-kal fog növekedni, miközben a közúti áruszállítás növekedése meghaladja majd az 50 %-ot. |
| --- | --- |

5.1

A kibocsátásról szólva, a közlekedés jelenleg Európa teljes energiafogyasztásának 32 %-áért és a szén-dioxid-kibocsátás (4) 28 %-áért felelős. Az ágazatot teszik felelőssé a kibocsátások 1990–2010 közötti növekedésének 90 %-áért, és egyike lehet azon fő akadályoknak, amelyek miatt nem teljesíthetőek a Kiotói Egyezmény célkitűzései. Az Európai Bizottság becslései szerint a közúti személyszállítás 19 %-kal fog növekedni, miközben a közúti áruszállítás növekedése meghaladja majd az 50 %-ot.

| 5.2 | Egy másik szektor, amelyben a kibocsátások hatványozott növekedését észlelték, a légi szállítás: 1990–2004 között a kibocsátás 86 %-kal emelkedett, és napjainkban eléri a globális kibocsátások több mint 2 %-át. |
| --- | --- |

5.2

Egy másik szektor, amelyben a kibocsátások hatványozott növekedését észlelték, a légi szállítás: 1990–2004 között a kibocsátás 86 %-kal emelkedett, és napjainkban eléri a globális kibocsátások több mint 2 %-át.

| 5.3 | A TERM 2006 jelentés (közlekedési és környezetvédelmi jelentési mechanizmus) (5) szerint a közlekedési ágazatban 2006-ban elért eredmények még nem kielégítőek. A jelentés megvizsgálja a 2001. évi közlekedéspolitikai fehér könyv félidős értékelését, amelyből pozitív vagy negatív eredmények olvashatóak ki, a nemzeti vagy regionális szinten való alkalmazásának értelmezésétől függően. Az EKÜ szerint a félidős értékelés környezeti szempontból áthelyezi a hangsúlyt a közlekedés terén megnyilvánuló kereslet kezeléséről a jelenlegi káros hatások korlátozására: a közlekedés területén mutatkozó keresletnövekedés már nem tekinthető a közlekedési ágazat egyik legfontosabb környezetvédelmi témájának. Olyan kulcsfontosságú kérdések, mint az éghajlatváltozás vagy a túlzott mértékű közlekedési infrastruktúra nyomán keletkező zaj és a táj szétszabdaltsága azonban még mindig szükségessé teszik a közlekedés területén mutatkozó kereslet kezelését. A fehér könyv e tekintetben, úgy tűnik, kudarcot vallott. |
| --- | --- |

5.3

A TERM 2006 jelentés (közlekedési és környezetvédelmi jelentési mechanizmus) (5) szerint a közlekedési ágazatban 2006-ban elért eredmények még nem kielégítőek. A jelentés megvizsgálja a 2001. évi közlekedéspolitikai fehér könyv félidős értékelését, amelyből pozitív vagy negatív eredmények olvashatóak ki, a nemzeti vagy regionális szinten való alkalmazásának értelmezésétől függően. Az EKÜ szerint a félidős értékelés környezeti szempontból áthelyezi a hangsúlyt a közlekedés terén megnyilvánuló kereslet kezeléséről a jelenlegi káros hatások korlátozására: a közlekedés területén mutatkozó keresletnövekedés már nem tekinthető a közlekedési ágazat egyik legfontosabb környezetvédelmi témájának. Olyan kulcsfontosságú kérdések, mint az éghajlatváltozás vagy a túlzott mértékű közlekedési infrastruktúra nyomán keletkező zaj és a táj szétszabdaltsága azonban még mindig szükségessé teszik a közlekedés területén mutatkozó kereslet kezelését. A fehér könyv e tekintetben, úgy tűnik, kudarcot vallott.

| 5.4 | A jelentés egy másik jelentős szempontot is kiemel, mégpedig a közlekedési ágazatnak nyújtott támogatások kérdését, amely nagyságrendje Európában eléri a 270–290 milliárd eurót. Ennek majdnem felét a közúti szállításra fordítják, amely egyike a legkevésbé környezetbarát módozatoknak. A közlekedés, amely számos környezeti probléma, például az éghajlatváltozás vagy a légköri kibocsátások és a zajszennyezés egyik okozója, jelentős támogatásban részesül. Feltételezve, hogy a közúti szállításra kivetett adókat és az úthasználati díjakat nem számítják bele az infrastruktúra finanszírozására szolgáló hozzájárulásokba, a közúti szállítás évi 125 milliárd euró támogatásban részesül, túlnyomórészt az infrastruktúrát célzó támogatások formájában. A légi szállítás, amely a közlekedési módozatok közül a leginkább befolyásolja az éghajlatot, a kedvezményes adóztatás, különösképpen a HÉA, illetve az üzemanyagokra megállapított adók alóli mentességek révén jelentős támogatásban részesül, amely összességében eléri az évi 27–35 milliárd eurót. A vasút évente 73 milliárd eurós támogatásban részesül, és a legnagyobb kedvezményezettje a költségvetésben szereplő egyéb támogatásoknak. A vízi szállítást illetően a támogatások összegét 14 és 30 milliárd euró körüli összegre becsülik (lásd az EKÜ Size, structure and distribution of transport subsidies in Europe [Az európai közlekedési támogatások mértéke, struktúrája és elosztása] című jelentését). |
| --- | --- |

5.4

A jelentés egy másik jelentős szempontot is kiemel, mégpedig a közlekedési ágazatnak nyújtott támogatások kérdését, amely nagyságrendje Európában eléri a 270–290 milliárd eurót. Ennek majdnem felét a közúti szállításra fordítják, amely egyike a legkevésbé környezetbarát módozatoknak. A közlekedés, amely számos környezeti probléma, például az éghajlatváltozás vagy a légköri kibocsátások és a zajszennyezés egyik okozója, jelentős támogatásban részesül. Feltételezve, hogy a közúti szállításra kivetett adókat és az úthasználati díjakat nem számítják bele az infrastruktúra finanszírozására szolgáló hozzájárulásokba, a közúti szállítás évi 125 milliárd euró támogatásban részesül, túlnyomórészt az infrastruktúrát célzó támogatások formájában. A légi szállítás, amely a közlekedési módozatok közül a leginkább befolyásolja az éghajlatot, a kedvezményes adóztatás, különösképpen a HÉA, illetve az üzemanyagokra megállapított adók alóli mentességek révén jelentős támogatásban részesül, amely összességében eléri az évi 27–35 milliárd eurót. A vasút évente 73 milliárd eurós támogatásban részesül, és a legnagyobb kedvezményezettje a költségvetésben szereplő egyéb támogatásoknak. A vízi szállítást illetően a támogatások összegét 14 és 30 milliárd euró körüli összegre becsülik (lásd az EKÜ Size, structure and distribution of transport subsidies in Europe [Az európai közlekedési támogatások mértéke, struktúrája és elosztása] című jelentését).

| 5.5 | A Közösségben az 1990–2005 közötti időszakban kibocsátott üvegházhatású gázokra vonatkozó éves leltár, valamint a 2007-es jelentés szerint a következők állapíthatók meg:






  — | a 15 tagú EU-ban az üvegházhatású gázok kibocsátása 2004 és 2005 között 0,8 %-kal (35,2 millió tonna CO2-egyenértékkel) csökkent, |
| --- | --- | --- |

5.5

A Közösségben az 1990–2005 közötti időszakban kibocsátott üvegházhatású gázokra vonatkozó éves leltár, valamint a 2007-es jelentés szerint a következők állapíthatók meg:

—

a 15 tagú EU-ban az üvegházhatású gázok kibocsátása 2004 és 2005 között 0,8 %-kal (35,2 millió tonna CO2-egyenértékkel) csökkent,

| — | a 15 tagú EU-ban az üvegházhatású gázok kibocsátása, a Kiotói Szerződés alapjául szolgáló évekhez viszonyítva, 2005-ben 2,0 %-kal csökkent, |
| --- | --- |

—

a 15 tagú EU-ban az üvegházhatású gázok kibocsátása, a Kiotói Szerződés alapjául szolgáló évekhez viszonyítva, 2005-ben 2,0 %-kal csökkent,

| — | a 15 tagú EU-ban az üvegházhatású gázok kibocsátása 1990 és 2005 között 1,5 %-kal csökkent, |
| --- | --- |

—

a 15 tagú EU-ban az üvegházhatású gázok kibocsátása 1990 és 2005 között 1,5 %-kal csökkent,

| — | a 27 tagú EU-ban az üvegházhatású gázok kibocsátása 2004 és 2005 között 0,7 %-kal (37,9 millió tonna CO2-egyenértékkel) csökkent, |
| --- | --- |

—

a 27 tagú EU-ban az üvegházhatású gázok kibocsátása 2004 és 2005 között 0,7 %-kal (37,9 millió tonna CO2-egyenértékkel) csökkent,

| — | a 27 tagú EU-ban az üvegházhatású gázok kibocsátása 7,9 %-kal csökkent az 1990-es szinthez képest. |
| --- | --- |

—

a 27 tagú EU-ban az üvegházhatású gázok kibocsátása 7,9 %-kal csökkent az 1990-es szinthez képest.

A közúti közlekedésből származó CO2-kibocsátás 2004 és 2005 között 0,8 %-kal (6 millió tonna CO2-egyenértékkel) csökkent.

6.   Az elsődleges ellátási források biztonsága

| 6.1 | Az Unió több mint 50 %-ban energiaimporttól függ (amelynek 91 %-a kőolajimport), és amennyiben nem következik be jelentős változás, e tendencia nyomán 2030-ig a függőség 73 %-ra nő. A Tanács és az Európai Parlament már több alkalommal, de maga az Európai Bizottság is foglalkozott ezzel a nagy jelentőségű kérdéssel, egy olyan politika kidolgozását sürgetve, amely az energiaellátás területén a lehető legalacsonyabb szintre csökkenti a függőséget. |
| --- | --- |

6.1

Az Unió több mint 50 %-ban energiaimporttól függ (amelynek 91 %-a kőolajimport), és amennyiben nem következik be jelentős változás, e tendencia nyomán 2030-ig a függőség 73 %-ra nő. A Tanács és az Európai Parlament már több alkalommal, de maga az Európai Bizottság is foglalkozott ezzel a nagy jelentőségű kérdéssel, egy olyan politika kidolgozását sürgetve, amely az energiaellátás területén a lehető legalacsonyabb szintre csökkenti a függőséget.

| 6.2 | A 2007. február 15-iJelentés az energiaár-növekedés makrogazdasági hatásáról
   (6)című dokumentumában az Európai Parlament megjegyezte, hogy a közlekedési ágazat a teljes kőolajfogyasztás 56 %-át emészti fel; kijelentette, hogy olyan uniós stratégiára van szükség, amely lehetővé teszi a fosszilis üzemanyagok teljes kivonását, feltételezve, hogy „a közlekedési üzemanyag-ellátást ki lehetne terjeszteni a hagyományostól eltérő olaj, és a földgázon vagy szénen alapuló folyékony üzemanyagok termelése révén, amennyiben az gazdaságossági szempontból ésszerű”. Az Európai Parlament ezenkívül kérte a közlekedés energiahatékonyságáról szóló keretegyezmény elfogadását, az egyéni gépjármű-közlekedésre vonatkozó jogszabályok harmonizálását, valamint a gépjárműveknek a címkézési eljárásokkal és az adózási ösztönzőkkel harmonizált, CO2-ra alapuló adóztatását, az energiaszerkezet diverzifikálása érdekében. Az Európai Parlament végezetül felszólított az alacsony CO2-kibocsátású gépjárművek fejlesztésére, amelyek második generációs bioüzemanyagokkal és/vagy biohidrogénnel (biomasszából származó hidrogénnel) üzemelnek. |
| --- | --- |

6.2

A 2007. február 15-iJelentés az energiaár-növekedés makrogazdasági hatásáról
   (6)című dokumentumában az Európai Parlament megjegyezte, hogy a közlekedési ágazat a teljes kőolajfogyasztás 56 %-át emészti fel; kijelentette, hogy olyan uniós stratégiára van szükség, amely lehetővé teszi a fosszilis üzemanyagok teljes kivonását, feltételezve, hogy „a közlekedési üzemanyag-ellátást ki lehetne terjeszteni a hagyományostól eltérő olaj, és a földgázon vagy szénen alapuló folyékony üzemanyagok termelése révén, amennyiben az gazdaságossági szempontból ésszerű”. Az Európai Parlament ezenkívül kérte a közlekedés energiahatékonyságáról szóló keretegyezmény elfogadását, az egyéni gépjármű-közlekedésre vonatkozó jogszabályok harmonizálását, valamint a gépjárműveknek a címkézési eljárásokkal és az adózási ösztönzőkkel harmonizált, CO2-ra alapuló adóztatását, az energiaszerkezet diverzifikálása érdekében. Az Európai Parlament végezetül felszólított az alacsony CO2-kibocsátású gépjárművek fejlesztésére, amelyek második generációs bioüzemanyagokkal és/vagy biohidrogénnel (biomasszából származó hidrogénnel) üzemelnek.

| 6.3 | Az Oroszországgal kapcsolatos krízis, amely 2006. január 1-jén, a Kijevbe irányuló szállítások csökkentéséről szóló döntéssel érte el csúcspontját, valamint a Közel-Keleten uralkodó állandó politikai bizonytalanság példa nélküli kihívások elé állítja Európát: figyelembe véve a jövőben egyre növekvő feszültséget a fosszilis üzemanyagok iránti kereslet terén, el kell érni a biztos és tartós ellátást. |
| --- | --- |

6.3

Az Oroszországgal kapcsolatos krízis, amely 2006. január 1-jén, a Kijevbe irányuló szállítások csökkentéséről szóló döntéssel érte el csúcspontját, valamint a Közel-Keleten uralkodó állandó politikai bizonytalanság példa nélküli kihívások elé állítja Európát: figyelembe véve a jövőben egyre növekvő feszültséget a fosszilis üzemanyagok iránti kereslet terén, el kell érni a biztos és tartós ellátást.

| 6.4 | Az alternatív és megújuló energiának a közlekedési ágazat ellátására szolgáló európai termelése jelenleg csaknem kizárólag a bioüzemanyagokra szorítkozik, amelyek napjainkban az európai közlekedési szektor igényeinek 1 %-át biztosítják. A bioüzemanyagok felhasználása terén elért haladásról szóló véleményében (7) az EGSZB hangsúlyozta, hogy az eddig folytatott politikát át kell gondolni, és határozottan a második generációs bioüzemanyagokra kell helyezni a hangsúlyt. Ugyanakkor ösztönözni és támogatni kell a második generációs átalakítási technológiák fejlesztését annak érdekében, hogy lehetővé váljon a gyorsan növekvő növényekből – főként pázsitfűfélék termesztése során vagy az erdőgazdálkodásban – vagy mezőgazdasági melléktermékekből nyert nyersanyagok felhasználása. Ennek során kerülni kell az értékesebb, a táplálkozás szempontjából fontos vetőmagok felhasználását. Főként az eddig gabona, cukornád vagy cukorrépa erjesztése (majd lepárlása) révén előállított bioetanolt és bioetanol-termékeket lehet a jövőben többféle nyersanyagból előállítani, kiegészítve a mezőgazdasági termelés, valamint a fa- és papíripar hulladékaiból és más speciális kultúrákból nyert biomasszával. |
| --- | --- |

6.4

Az alternatív és megújuló energiának a közlekedési ágazat ellátására szolgáló európai termelése jelenleg csaknem kizárólag a bioüzemanyagokra szorítkozik, amelyek napjainkban az európai közlekedési szektor igényeinek 1 %-át biztosítják. A bioüzemanyagok felhasználása terén elért haladásról szóló véleményében (7) az EGSZB hangsúlyozta, hogy az eddig folytatott politikát át kell gondolni, és határozottan a második generációs bioüzemanyagokra kell helyezni a hangsúlyt. Ugyanakkor ösztönözni és támogatni kell a második generációs átalakítási technológiák fejlesztését annak érdekében, hogy lehetővé váljon a gyorsan növekvő növényekből – főként pázsitfűfélék termesztése során vagy az erdőgazdálkodásban – vagy mezőgazdasági melléktermékekből nyert nyersanyagok felhasználása. Ennek során kerülni kell az értékesebb, a táplálkozás szempontjából fontos vetőmagok felhasználását. Főként az eddig gabona, cukornád vagy cukorrépa erjesztése (majd lepárlása) révén előállított bioetanolt és bioetanol-termékeket lehet a jövőben többféle nyersanyagból előállítani, kiegészítve a mezőgazdasági termelés, valamint a fa- és papíripar hulladékaiból és más speciális kultúrákból nyert biomasszával.

7.   A közlekedési szerkezet

| 7.1 | Az energiaszerkezetet a közlekedésben jórészt a különféle áru- és személyszállítási igényeknek megfelelően választott közlekedési eszközök határozzák meg. A közlekedési szerkezet azért fontos, mert a különböző közlekedési eszközök eltérő mértékben függnek a szénhidrogénektől. A közlekedés optimális energiaszerkezetét célzó stratégiának arra kell törekednie, hogy csökkentse a személy- és áruszállítás függőségét a fosszilis üzemanyagoktól. |
| --- | --- |

7.1

Az energiaszerkezetet a közlekedésben jórészt a különféle áru- és személyszállítási igényeknek megfelelően választott közlekedési eszközök határozzák meg. A közlekedési szerkezet azért fontos, mert a különböző közlekedési eszközök eltérő mértékben függnek a szénhidrogénektől. A közlekedés optimális energiaszerkezetét célzó stratégiának arra kell törekednie, hogy csökkentse a személy- és áruszállítás függőségét a fosszilis üzemanyagoktól.

| 7.2 | Ezt elsősorban a következő két eszközzel lehet megvalósítani: Elsőként – ahogyan jelen vélemény más helyen kifejti – változtatásra van szükség a szénhidrogén-hatékonyság és a közlekedési prioritások tekintetében. Másodszor előnyben kell részesíteni az elektromos energiát. Tekintve a meglévő nukleáris energiaforrásokat, valamint a megújuló energia és a tiszta szén jövőbeli lehetőségeit, bizakodva tekinthetünk a tiszta elektromosenergia-ellátás jövője felé. A kihívást az elektromos energiának a közlekedésben való fokozott alkalmazása jelenti. |
| --- | --- |

7.2

Ezt elsősorban a következő két eszközzel lehet megvalósítani: Elsőként – ahogyan jelen vélemény más helyen kifejti – változtatásra van szükség a szénhidrogén-hatékonyság és a közlekedési prioritások tekintetében. Másodszor előnyben kell részesíteni az elektromos energiát. Tekintve a meglévő nukleáris energiaforrásokat, valamint a megújuló energia és a tiszta szén jövőbeli lehetőségeit, bizakodva tekinthetünk a tiszta elektromosenergia-ellátás jövője felé. A kihívást az elektromos energiának a közlekedésben való fokozott alkalmazása jelenti.

| 7.3 | A legnagyobb elektromos potenciállal rendelkező közlekedési mód a vasút – mind a személy-, mind a teherszállításban, nemzetközi, országos, regionális és városi szinten egyaránt. A villamosenergia-meghajtású vasúti szállítás bővítése csökkentheti a rövid távú légi közlekedést, a hosszú távú közúti áruszállítást és általában a busz- és gépjárműhasználatot. |
| --- | --- |

7.3

A legnagyobb elektromos potenciállal rendelkező közlekedési mód a vasút – mind a személy-, mind a teherszállításban, nemzetközi, országos, regionális és városi szinten egyaránt. A villamosenergia-meghajtású vasúti szállítás bővítése csökkentheti a rövid távú légi közlekedést, a hosszú távú közúti áruszállítást és általában a busz- és gépjárműhasználatot.

| 7.4 | Az Európai Vasúti Kutatási Tanácsadó Tanács (ERRAC) saját menetrendjében hangsúlyozza azokat a kihívásokat, amelyekkel a vasúti szállítás terén szembesülnek akkor, amikor meg kívánják háromszorozni az áru- és személyszállítást 2020-ig. A kezdeményezések középpontjában az energiahatékonyság fejlesztése és a környezetvédelmi kérdések állnak. A TEN projektek keretében vizsgálják a hidrogénalapú üzemanyagcellák lehetséges alkalmazási területeit, amelyeket a vontatójárművek elektromos rendszerében használhatnának a jelenleg alkalmazott, fosszilis tüzelőanyaggal működtetett mozdonyok fokozatos felváltására. |
| --- | --- |

7.4

Az Európai Vasúti Kutatási Tanácsadó Tanács (ERRAC) saját menetrendjében hangsúlyozza azokat a kihívásokat, amelyekkel a vasúti szállítás terén szembesülnek akkor, amikor meg kívánják háromszorozni az áru- és személyszállítást 2020-ig. A kezdeményezések középpontjában az energiahatékonyság fejlesztése és a környezetvédelmi kérdések állnak. A TEN projektek keretében vizsgálják a hidrogénalapú üzemanyagcellák lehetséges alkalmazási területeit, amelyeket a vontatójárművek elektromos rendszerében használhatnának a jelenleg alkalmazott, fosszilis tüzelőanyaggal működtetett mozdonyok fokozatos felváltására.

| 7.5 | A közeljövőben nem szűnik meg a légi közlekedés szénhidrogén-függősége, de a nagy sebességű vonatszolgáltatások (HST) bevezetése jelentősen csökkentheti a menetrendszerű járatok számát az ötszáz kilométernél rövidebb távokon. A célnak megfelelő repülőgépeket alkalmazó légi áruszállítás gyorsabban növekszik, mint a légi személyszállítás. Ezek egy részét, mindenekelőtt a kereskedelmi postaszolgáltatást, a jövőben a HST-hálózathoz lehetne átirányítani. A közlekedési szerkezet ilyen jellegű változását meggyorsítaná a HST és a repülőterek közötti kapcsolódási pontok számának növelése. |
| --- | --- |

7.5

A közeljövőben nem szűnik meg a légi közlekedés szénhidrogén-függősége, de a nagy sebességű vonatszolgáltatások (HST) bevezetése jelentősen csökkentheti a menetrendszerű járatok számát az ötszáz kilométernél rövidebb távokon. A célnak megfelelő repülőgépeket alkalmazó légi áruszállítás gyorsabban növekszik, mint a légi személyszállítás. Ezek egy részét, mindenekelőtt a kereskedelmi postaszolgáltatást, a jövőben a HST-hálózathoz lehetne átirányítani. A közlekedési szerkezet ilyen jellegű változását meggyorsítaná a HST és a repülőterek közötti kapcsolódási pontok számának növelése.

| 7.6 | Az Európai Repüléskutatási Tanácsadó Testület (ACARE) saját stratégiai kutatási menetrendet dolgoz ki, amely az éghajlatváltozás, a zajkibocsátás és a levegő minőségének globális témáját vizsgálja. A Clean Sky (Tiszta Égbolt) projekt, amely közös technológiai kezdeményezés, a fenntartható légi közlekedés érdekében a legjobb megoldásokat kívánja tanulmányozni, a tervezés, a motorok és az üzemanyagok vonatkozásában. A SESAR projekt megvalósítása jelentős megtakarításokhoz kellene, hogy vezessen a légiforgalom-szervezés ésszerűsítése révén (lásd az EGSZB véleményét). |
| --- | --- |

7.6

Az Európai Repüléskutatási Tanácsadó Testület (ACARE) saját stratégiai kutatási menetrendet dolgoz ki, amely az éghajlatváltozás, a zajkibocsátás és a levegő minőségének globális témáját vizsgálja. A Clean Sky (Tiszta Égbolt) projekt, amely közös technológiai kezdeményezés, a fenntartható légi közlekedés érdekében a legjobb megoldásokat kívánja tanulmányozni, a tervezés, a motorok és az üzemanyagok vonatkozásában. A SESAR projekt megvalósítása jelentős megtakarításokhoz kellene, hogy vezessen a légiforgalom-szervezés ésszerűsítése révén (lásd az EGSZB véleményét).

| 7.7 | A nemzeti és nemzetközi közúti áruszállítás a szénhidrogén-származék üzemanyagok egyik legnagyobb fogyasztója. A főbb intermodális közlekedési csomópontokat összekötő huszonegyedik századi nagy sebességű teherszállítási hálózat a közúti áruszállítás jelentős csökkenéséhez vezethet. Amint a HST-hálózat kiépül, éjszakánként teherszállításra is lehetne használni. A közlekedési szerkezet ilyen jellegű változását felgyorsítaná a közutakra, üzemanyagokra és járműengedélyekre vonatkozó megfelelő árstratégia. |
| --- | --- |

7.7

A nemzeti és nemzetközi közúti áruszállítás a szénhidrogén-származék üzemanyagok egyik legnagyobb fogyasztója. A főbb intermodális közlekedési csomópontokat összekötő huszonegyedik századi nagy sebességű teherszállítási hálózat a közúti áruszállítás jelentős csökkenéséhez vezethet. Amint a HST-hálózat kiépül, éjszakánként teherszállításra is lehetne használni. A közlekedési szerkezet ilyen jellegű változását felgyorsítaná a közutakra, üzemanyagokra és járműengedélyekre vonatkozó megfelelő árstratégia.

| 7.8 | Az Európai Közúti Közlekedési Kutatási Tanácsadó Tanács (ERTRAC) szintén elfogadott egy stratégiai kutatási menetrendet. Ennek központi elemei a környezetvédelem, az energia és az energiaforrások. A menetrend fő célkitűzései között szerepel a fajlagos CO2-kibocsátásnak az személygépkocsik esetén (kilométerenként) 40 %-os, a nehézgépjárművek esetén 10 %-os csökkentése 2020-ig. Az üzemanyagok kérdésével külön fejezet foglalkozik. |
| --- | --- |

7.8

Az Európai Közúti Közlekedési Kutatási Tanácsadó Tanács (ERTRAC) szintén elfogadott egy stratégiai kutatási menetrendet. Ennek központi elemei a környezetvédelem, az energia és az energiaforrások. A menetrend fő célkitűzései között szerepel a fajlagos CO2-kibocsátásnak az személygépkocsik esetén (kilométerenként) 40 %-os, a nehézgépjárművek esetén 10 %-os csökkentése 2020-ig. Az üzemanyagok kérdésével külön fejezet foglalkozik.

| 7.9 | A hajózás – függetlenül attól, hogy belvízi, part menti vagy tengeri – általában számíthat a közvélemény támogatására. A belvízi és part menti teherszállítás a közúti fuvarozás energiahatékony alternatívája. Ösztönözni kellene a közlekedési szerkezetben való részvételét. |
| --- | --- |

7.9

A hajózás – függetlenül attól, hogy belvízi, part menti vagy tengeri – általában számíthat a közvélemény támogatására. A belvízi és part menti teherszállítás a közúti fuvarozás energiahatékony alternatívája. Ösztönözni kellene a közlekedési szerkezetben való részvételét.

| 7.10 | Az interkontinentális tengeri közlekedés valójában több szénhidrogént fogyaszt, mint a légi közlekedés, és gyorsabban is növekszik. A világkereskedelem mintegy 95 %-át teszi ki, és viszonylag hatékony, ugyanakkor jelentős forrása a kén- és nitrogénoxid-kibocsátásnak. |
| --- | --- |

7.10

Az interkontinentális tengeri közlekedés valójában több szénhidrogént fogyaszt, mint a légi közlekedés, és gyorsabban is növekszik. A világkereskedelem mintegy 95 %-át teszi ki, és viszonylag hatékony, ugyanakkor jelentős forrása a kén- és nitrogénoxid-kibocsátásnak.

| 7.11 | Az ellátási lánc globalizációja és a feltörekvő ázsiai gazdaságok révén az interkontinentális tengeri közlekedés terén az elkövetkező tizenöt évben 75 %-os növekedés várható, ami a kibocsátás növekedésével jár együtt, mivel e közlekedési mód dízelüzemanyagot alkalmaz. A kibocsátás növekedése és a szénhidrogén-származék üzemanyagokkal való ellátás csökkenése nyomán lehet, hogy végül olyan korszakba érkezünk, amelyben az öt földrész főbb kikötői közötti hosszú távú teherszállítás hatalmas ömlesztettáru-szállító hajók segítségével történik, amelyeket – a modern tengeralattjárókhoz, fuvarozó repülőgépekhez és jégtörőkhöz hasonlóan – alternatív üzemanyagok hajtanak majd? Ez valóban megváltoztatná a közlekedési ágazat energiaszerkezetét. |
| --- | --- |

7.11

Az ellátási lánc globalizációja és a feltörekvő ázsiai gazdaságok révén az interkontinentális tengeri közlekedés terén az elkövetkező tizenöt évben 75 %-os növekedés várható, ami a kibocsátás növekedésével jár együtt, mivel e közlekedési mód dízelüzemanyagot alkalmaz. A kibocsátás növekedése és a szénhidrogén-származék üzemanyagokkal való ellátás csökkenése nyomán lehet, hogy végül olyan korszakba érkezünk, amelyben az öt földrész főbb kikötői közötti hosszú távú teherszállítás hatalmas ömlesztettáru-szállító hajók segítségével történik, amelyeket – a modern tengeralattjárókhoz, fuvarozó repülőgépekhez és jégtörőkhöz hasonlóan – alternatív üzemanyagok hajtanak majd? Ez valóban megváltoztatná a közlekedési ágazat energiaszerkezetét.

| 7.12 | A tengeri szektorban a Waterborne technológiai platform folytat kutatásokat a hajómotorok teljesítményének átfogó javítása, a súrlódási veszteség csökkentése, valamint a felhasznált üzemanyagok lehetséges alternatívái terén, ideértve a hidrogént is. |
| --- | --- |

7.12

A tengeri szektorban a Waterborne technológiai platform folytat kutatásokat a hajómotorok teljesítményének átfogó javítása, a súrlódási veszteség csökkentése, valamint a felhasznált üzemanyagok lehetséges alternatívái terén, ideértve a hidrogént is.

| 7.13 | A személygépkocsik multifunkcionális és nélkülözhetetlen járművek, amelyekre az emberek nagy részének szüksége van mindennapi életéhez. A közlekedési szerkezet megváltoztatását célzó stratégia keretében azonban van lehetőség a városi és külvárosi buszjáratok, valamint a személygépjármű-használat elektromosenergia-meghajtású vonatokkal és villamosokkal való helyettesítésére. |
| --- | --- |

7.13

A személygépkocsik multifunkcionális és nélkülözhetetlen járművek, amelyekre az emberek nagy részének szüksége van mindennapi életéhez. A közlekedési szerkezet megváltoztatását célzó stratégia keretében azonban van lehetőség a városi és külvárosi buszjáratok, valamint a személygépjármű-használat elektromosenergia-meghajtású vonatokkal és villamosokkal való helyettesítésére.

| 7.14 | A legmegfelelőbb és leghatékonyabb üzemanyagok választását illetően figyelembe kell venni a különféle üzemanyagok relatív energiasűrűségét. Erre való tekintettel a legmagasabb sűrűségű üzemanyagok használatát kell ösztönözni. Az alábbi táblázat tájékoztató jelleggel egyes anyagok MJ/kg-ban kifejezett energiasűrűségi értékét tartalmazza:






  Üzemanyagok | Energiatartalom
  (MJ/Kg) |
| --- | --- | --- |
| 100 m magas gátra felszivattyúzott víz | 0,001 |
| Bagasse (8): | 10 |
| Fa | 15 |
| Cukor | 17 |
| Metanol | 22 |
| Szén (antracit, lignit) | 23–29 |
| Etanol (bioalkohol) | 30 |
| LPG (cseppfolyósított gáz) | 34 |
| Butanol | 36 |
| Biodízel | 38 |
| Kőolaj | 42 |
| Gazohol vagy E10 (90 % benzin és 10 % alkohol) | 44 |
| Benzin | 45 |
| Gázolaj | 48 |
| Metán (nyomásfüggő, gázállapotú üzemanyag) | 55 |
| Hidrogén (nyomásfüggő, gázállapotú üzemanyag) | 120 |
| Maghasadás (urán, U 235) | 85 000 000 |
| Magfúzió (hidrogén, H) | 300 000 000 |
| A hélium (He) kötési energiája | 675 000 000 |
| Tömeg-energia ekvivalencia (Einstein egyenlete) | 90 000 000 000 |
| Forrás: J. L. Cordeiro, az IEA (Nemzetközi Energiaügynökség) és az Egyesült Államok Energiaügyi Minisztériuma adatai alapján |

7.14

A legmegfelelőbb és leghatékonyabb üzemanyagok választását illetően figyelembe kell venni a különféle üzemanyagok relatív energiasűrűségét. Erre való tekintettel a legmagasabb sűrűségű üzemanyagok használatát kell ösztönözni. Az alábbi táblázat tájékoztató jelleggel egyes anyagok MJ/kg-ban kifejezett energiasűrűségi értékét tartalmazza:

Üzemanyagok

Energiatartalom

(MJ/Kg)

100 m magas gátra felszivattyúzott víz

0,001

Bagasse (8):

10

Fa

15

Cukor

17

Metanol

22

Szén (antracit, lignit)

23–29

Etanol (bioalkohol)

30

LPG (cseppfolyósított gáz)

34

Butanol

36

Biodízel

38

Kőolaj

42

Gazohol vagy E10 (90 % benzin és 10 % alkohol)

44

Benzin

45

Gázolaj

48

Metán (nyomásfüggő, gázállapotú üzemanyag)

55

Hidrogén (nyomásfüggő, gázállapotú üzemanyag)

120

Maghasadás (urán, U 235)

85 000 000

Magfúzió (hidrogén, H)

300 000 000

A hélium (He) kötési energiája

675 000 000

Tömeg-energia ekvivalencia (Einstein egyenlete)

90 000 000 000

Forrás: J. L. Cordeiro, az IEA (Nemzetközi Energiaügynökség) és az Egyesült Államok Energiaügyi Minisztériuma adatai alapján

| 7.15 | Összefoglalva: egyértelmű lehetőségek vannak a közlekedési szerkezet olyan módon való megváltoztatására, amely alapvető hatással lenne az EU közlekedési ágazatának szénhidrogén-függőségére. A kulcs az elektromosenergia-termelés fokozása, ami lehetővé teszi az elektromosenergia-meghajtású közlekedés továbbfejlesztését, és energiaforrást biztosít a hidrogénen alapuló üzemanyag végleges kifejlesztéséhez. |
| --- | --- |

7.15

Összefoglalva: egyértelmű lehetőségek vannak a közlekedési szerkezet olyan módon való megváltoztatására, amely alapvető hatással lenne az EU közlekedési ágazatának szénhidrogén-függőségére. A kulcs az elektromosenergia-termelés fokozása, ami lehetővé teszi az elektromosenergia-meghajtású közlekedés továbbfejlesztését, és energiaforrást biztosít a hidrogénen alapuló üzemanyag végleges kifejlesztéséhez.

8.   A hidrogén társadalma

| 8.1 | Környezeti kárt főként a fosszilis üzemanyagok égéstermékei, valamint a kinyerésük, szállításuk és feldolgozásuk során alkalmazott technológiák okoznak. A legnagyobb károk tehát azok végső felhasználásához kapcsolódnak. Főként az égés során kerülnek a szén-dioxid mellett más, a finomítási folyamat során hozzáadott elemek is a levegőbe (például ólomszármazékok). |
| --- | --- |

8.1

Környezeti kárt főként a fosszilis üzemanyagok égéstermékei, valamint a kinyerésük, szállításuk és feldolgozásuk során alkalmazott technológiák okoznak. A legnagyobb károk tehát azok végső felhasználásához kapcsolódnak. Főként az égés során kerülnek a szén-dioxid mellett más, a finomítási folyamat során hozzáadott elemek is a levegőbe (például ólomszármazékok).

| 8.2 | 2020-ra világviszonylatban 15 milliárd tonnás kereslet várható a kőolajjal egyenértékű üzemanyagokból; az éves növekedés több mint 2 %-os. A keresletet továbbra is főként fosszilis forrásokból kell kielégíteni, amelyek jelenleg a világ energiakínálatának 85–90 %-át teszik ki. Mindazonáltal az érdeklődés folyamatos eltolódása figyelhető meg a széntől a kőolaj és a metán irányába, az alacsony szén/hidrogén arányú üzemanyagok felé, vagyis a fokozatos teljes szénmentesítés, és ezzel a hidrogén energiaforrásként való felhasználása irányába. |
| --- | --- |

8.2

2020-ra világviszonylatban 15 milliárd tonnás kereslet várható a kőolajjal egyenértékű üzemanyagokból; az éves növekedés több mint 2 %-os. A keresletet továbbra is főként fosszilis forrásokból kell kielégíteni, amelyek jelenleg a világ energiakínálatának 85–90 %-át teszik ki. Mindazonáltal az érdeklődés folyamatos eltolódása figyelhető meg a széntől a kőolaj és a metán irányába, az alacsony szén/hidrogén arányú üzemanyagok felé, vagyis a fokozatos teljes szénmentesítés, és ezzel a hidrogén energiaforrásként való felhasználása irányába.

| 8.3 | Egy nyilvános meghallgatáson, amelyre Portugáliában került sor, érdekes adatokat hoztak nyilvánosságra egy hidrogénnel táplált üzemanyagcellákkal kapcsolatos technológiai kísérletről, amelyet a portói tömegközlekedési vállalat alkalmazott egy autóbuszjárat esetében. Különösen érdekes volt megfigyelni az egyes polgárok hidrogénhez való, igen különböző hozzáállását. Az ezzel kapcsolatos tájékoztatás hozzájárult ahhoz, hogy jelentősen csökkenjen az ezzel az energiaforrással kapcsolatos bizalmatlanság és félelem. Mint ismeretes, a hidrogén nem szabadon rendelkezésre álló elsődleges energiahordozó, hanem elő kell állítani a következők felhasználásával:






  — | szénhidrogének, mint a kőolaj és a földgáz, vagyis még bőségesen rendelkezésre álló, de nem megújuló erőforrások, |
| --- | --- | --- |

8.3

Egy nyilvános meghallgatáson, amelyre Portugáliában került sor, érdekes adatokat hoztak nyilvánosságra egy hidrogénnel táplált üzemanyagcellákkal kapcsolatos technológiai kísérletről, amelyet a portói tömegközlekedési vállalat alkalmazott egy autóbuszjárat esetében. Különösen érdekes volt megfigyelni az egyes polgárok hidrogénhez való, igen különböző hozzáállását. Az ezzel kapcsolatos tájékoztatás hozzájárult ahhoz, hogy jelentősen csökkenjen az ezzel az energiaforrással kapcsolatos bizalmatlanság és félelem. Mint ismeretes, a hidrogén nem szabadon rendelkezésre álló elsődleges energiahordozó, hanem elő kell állítani a következők felhasználásával:

—

szénhidrogének, mint a kőolaj és a földgáz, vagyis még bőségesen rendelkezésre álló, de nem megújuló erőforrások,

| — | víz és elektromosság az elektrolízis esetében. |
| --- | --- |

—

víz és elektromosság az elektrolízis esetében.

A világ hidrogéntermelése 500 milliárd köbméter (ez 44 millió tonnának felel meg), amelynek 90 %-a könnyű szénhidrogének (elsősorban földgáz) átalakításának kémiai folyamatából vagy nehezebb szénhidrogének (kőolaj) bontásával, 7 %-a pedig szénelgázosítás révén keletkezik. Csupán 3 %-ot állítanak elő elektrolízis útján.

| 8.4 | Az élettartam alapján kiszámolt kibocsátások által nyilvánvalóvá vált, hogy – Portugália energiaszerkezetét alapul véve, ahol a megújuló energiaforrások már jelentős mértékben jelen vannak – a hagyományos módszerekkel (vagyis elektrolízissel) előállított hidrogén alkalmazásakor az üvegházhatású gázok kibocsátásának mértéke 4,6-szor olyan magas, mint a dízellel vagy földgázzal működő motorok, és háromszor olyan magas, mint a benzinmotorok esetében. Ez azt jelenti, hogy a hidrogén általános használatának kilátásai függenek a legkisebb üvegházhatásúgáz-kibocsátással rendelkező megújuló energiaforrások fejlődésétől. |
| --- | --- |

8.4

Az élettartam alapján kiszámolt kibocsátások által nyilvánvalóvá vált, hogy – Portugália energiaszerkezetét alapul véve, ahol a megújuló energiaforrások már jelentős mértékben jelen vannak – a hagyományos módszerekkel (vagyis elektrolízissel) előállított hidrogén alkalmazásakor az üvegházhatású gázok kibocsátásának mértéke 4,6-szor olyan magas, mint a dízellel vagy földgázzal működő motorok, és háromszor olyan magas, mint a benzinmotorok esetében. Ez azt jelenti, hogy a hidrogén általános használatának kilátásai függenek a legkisebb üvegházhatásúgáz-kibocsátással rendelkező megújuló energiaforrások fejlődésétől.

| 8.5 | A fogyasztási görbe azt mutatta, hogy a motor – még üresjáratban is – hatékony működéséhez sokkal több hidrogén szükséges, mint hagyományos üzemanyag. A tömegközlekedés esetében, ahol a forgalom vagy a rendes megállók miatt a jármű rendszeres megállásra kényszerül, alaposabban el kell gondolkodni a jövőbeli felhasználáson. |
| --- | --- |

8.5

A fogyasztási görbe azt mutatta, hogy a motor – még üresjáratban is – hatékony működéséhez sokkal több hidrogén szükséges, mint hagyományos üzemanyag. A tömegközlekedés esetében, ahol a forgalom vagy a rendes megállók miatt a jármű rendszeres megállásra kényszerül, alaposabban el kell gondolkodni a jövőbeli felhasználáson.

| 8.6 | Figyelembe kell venni azonban, hogy a Portóban végzett kísérlet a CUTE (Clean Urban Transport for Europe) projekt tágabb összefüggésébe illeszkedik. A projekt összesített eredményei a különféle domborzati és közlekedési viszonyok, valamint használati módok miatt eltérnek a közmeghallgatáson bemutatott eredményektől. A projekt összességében ígéretes eredményeket hozott, kiemelve azokat a problémákat is, amelyek összefüggenek a fejlődésével. Az Európai Bizottság véleménye szerint ezek közül a legfontosabb a magas szintű politikai vezetők kismértékű érzékenysége a hidrogén tömegközlekedésben való felhasználásában végbemenő jelentős fejlődésből adódó előnyök, illetve az ebben rejlő lehetőségek iránt. |
| --- | --- |

8.6

Figyelembe kell venni azonban, hogy a Portóban végzett kísérlet a CUTE (Clean Urban Transport for Europe) projekt tágabb összefüggésébe illeszkedik. A projekt összesített eredményei a különféle domborzati és közlekedési viszonyok, valamint használati módok miatt eltérnek a közmeghallgatáson bemutatott eredményektől. A projekt összességében ígéretes eredményeket hozott, kiemelve azokat a problémákat is, amelyek összefüggenek a fejlődésével. Az Európai Bizottság véleménye szerint ezek közül a legfontosabb a magas szintű politikai vezetők kismértékű érzékenysége a hidrogén tömegközlekedésben való felhasználásában végbemenő jelentős fejlődésből adódó előnyök, illetve az ebben rejlő lehetőségek iránt.

| 8.7 | A gázkibocsátások korlátozása érdekében a legmegfelelőbb megoldás a teljes mértékben elektromos árammal történő meghajtás lehet – fejlesztve a megújuló energiaforrásokból előállított áram termelését –, illetve a földgáz és a hidrogén hibrid alkalmazása, legalábbis mindaddig, amíg a széles körű hozzáférhetőség meg nem valósul. Ezzel az alternatívával kapcsolatban még nem készültek pontos tanulmányok, de bizonyos hatékonysági és energiahatékonysági mutatók alapján ez tűnik a leghatékonyabbnak. |
| --- | --- |

8.7

A gázkibocsátások korlátozása érdekében a legmegfelelőbb megoldás a teljes mértékben elektromos árammal történő meghajtás lehet – fejlesztve a megújuló energiaforrásokból előállított áram termelését –, illetve a földgáz és a hidrogén hibrid alkalmazása, legalábbis mindaddig, amíg a széles körű hozzáférhetőség meg nem valósul. Ezzel az alternatívával kapcsolatban még nem készültek pontos tanulmányok, de bizonyos hatékonysági és energiahatékonysági mutatók alapján ez tűnik a leghatékonyabbnak.

| 8.8 | Egy másik átmeneti megoldás a hidrogén és a metán keverékének használata, alacsony hidrogénaránnyal. Ez az eljárás jelenti az első lépést a hidrogénnek a mobilitás céljára történő felhasználása felé. Kevés hátránya van, és mivel az elosztó- és a fedélzeti tárolórendszerek egyenértékűek, a már forgalomban lévő személyautóknál is alkalmazható. A metánéhoz hasonló teljesítménnyel, de csökkentett kibocsátással és fokozott égési sebességgel rendelkezik, alacsonyabb a finomrészecskék aránya és a nitrogén-oxidok keletkezése is. |
| --- | --- |

8.8

Egy másik átmeneti megoldás a hidrogén és a metán keverékének használata, alacsony hidrogénaránnyal. Ez az eljárás jelenti az első lépést a hidrogénnek a mobilitás céljára történő felhasználása felé. Kevés hátránya van, és mivel az elosztó- és a fedélzeti tárolórendszerek egyenértékűek, a már forgalomban lévő személyautóknál is alkalmazható. A metánéhoz hasonló teljesítménnyel, de csökkentett kibocsátással és fokozott égési sebességgel rendelkezik, alacsonyabb a finomrészecskék aránya és a nitrogén-oxidok keletkezése is.

| 8.9 | Az ENEA által bemutatott tanulmány alapján (9) a Coloradói Állami Egyetem Denver Hithane projektje, valamint Kaliforniában az Energiaügyi Minisztérium és a National Renewable Energy Laboratories által támogatott projektek keretében nemrégiben végzett vizsgálatok, amelyeket, azt bizonyították, hogy 15 %-nyi H2 és CH4 keveréke összesen 34,7 %-kal csökkenti a szénhidrogének arányát, ezen belül 55,4 %-kal a szén-monoxidét, 92,1 %-kal a nitrogén-oxidét és 11,3 %-kal szén-dioxidét. |
| --- | --- |

8.9

Az ENEA által bemutatott tanulmány alapján (9) a Coloradói Állami Egyetem Denver Hithane projektje, valamint Kaliforniában az Energiaügyi Minisztérium és a National Renewable Energy Laboratories által támogatott projektek keretében nemrégiben végzett vizsgálatok, amelyeket, azt bizonyították, hogy 15 %-nyi H2 és CH4 keveréke összesen 34,7 %-kal csökkenti a szénhidrogének arányát, ezen belül 55,4 %-kal a szén-monoxidét, 92,1 %-kal a nitrogén-oxidét és 11,3 %-kal szén-dioxidét.

| 8.10 | A megújuló energiaforrások révén történő hidrogéntermelés az egyedüli olyan lehetőség, amely nem minősül ökológiai utópiának, hiszen energiaforrásként a hidrogén lehetővé teszi a természetéből adódóan periodikus jellegű (éjszaka/nappal, éves ciklus stb.) energiakínálat, valamint a változékony és a kínálattól független energiaszükséglet összhangját. A hidrogént a legkisebb energiaigényű technológiával kell előállítani, az előállítási ciklus teljes körű elemzése mellett, annak függvényében, hogy milyen energetikai szolgáltatás céljára használják majd fel. Minden megújuló energiaforrást, amely hőenergia, elektromos energia vagy üzemanyag formájában felhasználható, a hosszabb hidrogén-előállítási folyamat nélkül, vagyis közvetlenül kell felhasználni. |
| --- | --- |

8.10

A megújuló energiaforrások révén történő hidrogéntermelés az egyedüli olyan lehetőség, amely nem minősül ökológiai utópiának, hiszen energiaforrásként a hidrogén lehetővé teszi a természetéből adódóan periodikus jellegű (éjszaka/nappal, éves ciklus stb.) energiakínálat, valamint a változékony és a kínálattól független energiaszükséglet összhangját. A hidrogént a legkisebb energiaigényű technológiával kell előállítani, az előállítási ciklus teljes körű elemzése mellett, annak függvényében, hogy milyen energetikai szolgáltatás céljára használják majd fel. Minden megújuló energiaforrást, amely hőenergia, elektromos energia vagy üzemanyag formájában felhasználható, a hosszabb hidrogén-előállítási folyamat nélkül, vagyis közvetlenül kell felhasználni.

| 8.11 | Egy másik tényező, amelyet figyelembe kell venni, az a felhasználási hely közelében történő termelés, amely csökkenti a szállításhoz kapcsolódó költségeket és szennyezést. Ez az általános tétel még inkább érvényes, ha az energiahatékonysággal kapcsolatban alkalmazzuk, figyelembe véve a szállítási és elosztási veszteségeket. A másik szempont, amelyet figyelembe kell tehát venni, az a termelés területi megoszlása. |
| --- | --- |

8.11

Egy másik tényező, amelyet figyelembe kell venni, az a felhasználási hely közelében történő termelés, amely csökkenti a szállításhoz kapcsolódó költségeket és szennyezést. Ez az általános tétel még inkább érvényes, ha az energiahatékonysággal kapcsolatban alkalmazzuk, figyelembe véve a szállítási és elosztási veszteségeket. A másik szempont, amelyet figyelembe kell tehát venni, az a termelés területi megoszlása.

| 8.12 | A hidrogén felhasználásának lehetősége a területi elosztási hálózatával is összefüggésben van. A sűrített földgázhoz hasonlóan, amelynek elosztási hálózata igencsak hiányos, sőt bizonyos tagállamokban gyakorlatilag nem létezik, teljességgel hiányoznak a hidrogénalapú üzemanyagcellákkal működő személygépkocsikat ellátó elosztóközpontok. A sűrített földgáz esetében, a jövőben pedig a hidrogénében is, a tömeges forgalmazást szolgáló politikákat kell kialakítani. |
| --- | --- |

8.12

A hidrogén felhasználásának lehetősége a területi elosztási hálózatával is összefüggésben van. A sűrített földgázhoz hasonlóan, amelynek elosztási hálózata igencsak hiányos, sőt bizonyos tagállamokban gyakorlatilag nem létezik, teljességgel hiányoznak a hidrogénalapú üzemanyagcellákkal működő személygépkocsikat ellátó elosztóközpontok. A sűrített földgáz esetében, a jövőben pedig a hidrogénében is, a tömeges forgalmazást szolgáló politikákat kell kialakítani.

| 8.13 | Az Európai Bizottság 470 millió eurót különített el az „Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás” (COM(2007) 571 final) létrehozására, amely felgyorsítaná a hidrogéntechnológia szélesebb körű alkalmazását, és minden bizonnyal a közlekedési ágazat szempontjából is jelentős. Az alap a hidrogénalapú üzemanyagcellák megvalósítására irányuló technológiai kezdeményezések, valamint egy, a technológia kutatásával és megvalósításával kapcsolatos program finanszírozására szolgál. A kutatást köz-magán társulások végzik majd, akik az európai ipari és tudományos körökből kerülnek ki. A kutatás időtartama hat év lesz. A célkitűzés világos: 2010 és 2020 között, más szóval három év múlva be kell indítani a hidrogénnel működő személyautók értékesítését. |
| --- | --- |

8.13

Az Európai Bizottság 470 millió eurót különített el az „Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás” (COM(2007) 571 final) létrehozására, amely felgyorsítaná a hidrogéntechnológia szélesebb körű alkalmazását, és minden bizonnyal a közlekedési ágazat szempontjából is jelentős. Az alap a hidrogénalapú üzemanyagcellák megvalósítására irányuló technológiai kezdeményezések, valamint egy, a technológia kutatásával és megvalósításával kapcsolatos program finanszírozására szolgál. A kutatást köz-magán társulások végzik majd, akik az európai ipari és tudományos körökből kerülnek ki. A kutatás időtartama hat év lesz. A célkitűzés világos: 2010 és 2020 között, más szóval három év múlva be kell indítani a hidrogénnel működő személyautók értékesítését.

| 8.14 | Már napjainkban számos olyan, hidrogénnel működő jármű létezik, amelyet be lehetne vezetni a piacon. Hiányzik azonban egy olyan közös, standardizált és egyszerűsített eljárás, amelyet a hidrogénnel működő járművek típusjóváhagyása érdekében követni lehetne. Jelenleg a hidrogénnel működő járművek nem tartoznak a közösségi típus-jóváhagyási rendszerhez. Az európai normák meghatározása lehetővé teszi majd az autógyártók kutatásaival kapcsolatban felmerülő kockázatok szintjének csökkentését, amelyek ily módon fel tudják mérni, hogy mely prototípusokra van valós kereslet a piacokon. |
| --- | --- |

8.14

Már napjainkban számos olyan, hidrogénnel működő jármű létezik, amelyet be lehetne vezetni a piacon. Hiányzik azonban egy olyan közös, standardizált és egyszerűsített eljárás, amelyet a hidrogénnel működő járművek típusjóváhagyása érdekében követni lehetne. Jelenleg a hidrogénnel működő járművek nem tartoznak a közösségi típus-jóváhagyási rendszerhez. Az európai normák meghatározása lehetővé teszi majd az autógyártók kutatásaival kapcsolatban felmerülő kockázatok szintjének csökkentését, amelyek ily módon fel tudják mérni, hogy mely prototípusokra van valós kereslet a piacokon.

| 8.15 | A részben az Európai Bizottság által finanszírozott Zero Regio projekt lényege két hidrogént alkalmazó innovatív multifuel-elosztórendszer kialakítása, illetve kísérleti működtetése Mantovában és Frankfurtban, az üzemanyagcellákkal működő járművek ellátása céljából. Ezek különböző technológiai módszereket alkalmaznak a hidrogén előállítása és elosztása területén. Mantovában a hidrogént a szervizállomáson belül, földgázzal működő, 20 mc/h teljesítményű átalakítóval állítják elő. Az alkalmazott technológia katalizátoros eljárás, melynek során magas hőmérsékleten gőz és földgáz előre összekevert elegyét alakítják át fokozatosan hidrogénné. A járműpark jelenleg három üzemanyagcellás Fiat Panda gépkocsiból áll. A hidrometán elosztását is tervezik, szintén a CO2-kibocsátás csökkentéséhez való hozzájárulás céljából. A mantovai és a frankfurti üzemanyag-állomásokat, amelyek 8, illetve 20 kWp-s szoláris fényenergia-telepekkel rendelkeznek, Green Petrol Station-ként (zöld üzemanyag-állomásként) tartják számon, amelyek segítségével 30 000 kWh/év elektromos energia termelhető megújuló energiaforrásból – ez a szén-dioxid-kibocsátás évi 16 tonnás csökkenésének felel meg. |
| --- | --- |

8.15

A részben az Európai Bizottság által finanszírozott Zero Regio projekt lényege két hidrogént alkalmazó innovatív multifuel-elosztórendszer kialakítása, illetve kísérleti működtetése Mantovában és Frankfurtban, az üzemanyagcellákkal működő járművek ellátása céljából. Ezek különböző technológiai módszereket alkalmaznak a hidrogén előállítása és elosztása területén. Mantovában a hidrogént a szervizállomáson belül, földgázzal működő, 20 mc/h teljesítményű átalakítóval állítják elő. Az alkalmazott technológia katalizátoros eljárás, melynek során magas hőmérsékleten gőz és földgáz előre összekevert elegyét alakítják át fokozatosan hidrogénné. A járműpark jelenleg három üzemanyagcellás Fiat Panda gépkocsiból áll. A hidrometán elosztását is tervezik, szintén a CO2-kibocsátás csökkentéséhez való hozzájárulás céljából. A mantovai és a frankfurti üzemanyag-állomásokat, amelyek 8, illetve 20 kWp-s szoláris fényenergia-telepekkel rendelkeznek, Green Petrol Station-ként (zöld üzemanyag-állomásként) tartják számon, amelyek segítségével 30 000 kWh/év elektromos energia termelhető megújuló energiaforrásból – ez a szén-dioxid-kibocsátás évi 16 tonnás csökkenésének felel meg.

| 8.16 | A szén-dioxid megkötésére és tárolására szolgáló technikák igen költségesek, és hatással vannak a gyártás végső hatékonyságára, mivel lehetséges jövőbeli kockázatot jelentenek a vízgyűjtő területek szennyezése terén, illetve amiatt, hogy esetleg hirtelen nagy mennyiségű szén-dioxid szabadulhat fel általuk. A hidrogén szén használatával történő előállítására vonatkozó tervek problematikusnak tűnnek (10). |
| --- | --- |

8.16

A szén-dioxid megkötésére és tárolására szolgáló technikák igen költségesek, és hatással vannak a gyártás végső hatékonyságára, mivel lehetséges jövőbeli kockázatot jelentenek a vízgyűjtő területek szennyezése terén, illetve amiatt, hogy esetleg hirtelen nagy mennyiségű szén-dioxid szabadulhat fel általuk. A hidrogén szén használatával történő előállítására vonatkozó tervek problematikusnak tűnnek (10).

| 8.17 | Bizonyos, nemrégiben készült tanulmányok (11) rávilágítottak egy eleddig elhanyagolt problémára: a hidrogénen alapuló társadalom gyors fejlődésével összefüggő lehetséges vízfogyasztásra. A tanulmány alapja a jelenlegi átlagos vízfogyasztás mind az elektrolízis általi termelés, mind az erőművek hűtőrendszerei esetében. A felmérés eredményei igen aggasztóak: a számítások szerint csak a lehűtéshez és a jelenlegi hatékonysági szint (65 kW/kg) fenntartásához 1 kg hidrogénhez 5000 liter vízre van szükség. |
| --- | --- |

8.17

Bizonyos, nemrégiben készült tanulmányok (11) rávilágítottak egy eleddig elhanyagolt problémára: a hidrogénen alapuló társadalom gyors fejlődésével összefüggő lehetséges vízfogyasztásra. A tanulmány alapja a jelenlegi átlagos vízfogyasztás mind az elektrolízis általi termelés, mind az erőművek hűtőrendszerei esetében. A felmérés eredményei igen aggasztóak: a számítások szerint csak a lehűtéshez és a jelenlegi hatékonysági szint (65 kW/kg) fenntartásához 1 kg hidrogénhez 5000 liter vízre van szükség.

| 8.18 | A hidrogénnek mint a közlekedés céljára alkalmas energiaforrásnak a felhasználása a fentiekben ismertetett, a jelenlegi helyzetben fennálló korlátok ellenére megoldandó kérdést jelent a jövő számára, és felveti annak lehetőségét, hogy viszonylag rövid időn belül valósággá válhat az olyan gépjárművek elterjedése, amelyek részben vagy teljesen hidrogénnel üzemelnek, feltéve, hogy a nemzeti és európai hatóságok továbbra is támogatják a kutatást. |
| --- | --- |

8.18

A hidrogénnek mint a közlekedés céljára alkalmas energiaforrásnak a felhasználása a fentiekben ismertetett, a jelenlegi helyzetben fennálló korlátok ellenére megoldandó kérdést jelent a jövő számára, és felveti annak lehetőségét, hogy viszonylag rövid időn belül valósággá válhat az olyan gépjárművek elterjedése, amelyek részben vagy teljesen hidrogénnel üzemelnek, feltéve, hogy a nemzeti és európai hatóságok továbbra is támogatják a kutatást.

| 8.19 | Az EGSZB, amint azt már az energiahatékonyság területén (a TEN/274 véleményben) is felvetette, nagyon hasznosnak tartaná egy olyan internetes portál létrehozását, amely a szélesebb közönség, mindenekelőtt a helyi közigazgatás tisztviselői körében ismertetné az egyetemek keretén belül folytatott kutatásokat, valamint a nemzeti szinten, a régiókban és a városokban nyert tapasztalatokat. A legjobb gyakorlatok cseréje alapvető fontosságú azon politikák szempontjából, amelyek esetében magas szintű a szubszidiaritás, vagyis a helyi szintű döntéshozatal fontossága. |
| --- | --- |

8.19

Az EGSZB, amint azt már az energiahatékonyság területén (a TEN/274 véleményben) is felvetette, nagyon hasznosnak tartaná egy olyan internetes portál létrehozását, amely a szélesebb közönség, mindenekelőtt a helyi közigazgatás tisztviselői körében ismertetné az egyetemek keretén belül folytatott kutatásokat, valamint a nemzeti szinten, a régiókban és a városokban nyert tapasztalatokat. A legjobb gyakorlatok cseréje alapvető fontosságú azon politikák szempontjából, amelyek esetében magas szintű a szubszidiaritás, vagyis a helyi szintű döntéshozatal fontossága.

| 8.20 | Az internetes portálon a következő – egész Európára vonatkozó – átlagértékeket kellene közzétenni:






  — | egy kilowattóra áram termelésekor hány gramm szén-dioxid kerül a légkörbe, |
| --- | --- | --- |

8.20

Az internetes portálon a következő – egész Európára vonatkozó – átlagértékeket kellene közzétenni:

—

egy kilowattóra áram termelésekor hány gramm szén-dioxid kerül a légkörbe,

| — | egy liter dízelpótló üzemanyag előállításával mennyi szén-dioxid kerül a légkörbe a mezőgazdaságban és a dízelüzemanyag-termelésben, |
| --- | --- |

—

egy liter dízelpótló üzemanyag előállításával mennyi szén-dioxid kerül a légkörbe a mezőgazdaságban és a dízelüzemanyag-termelésben,

| — | egy liter bioetanol előállításával mennyi szén-dioxid kerül a légkörbe a mezőgazdaságban és a bioetanol-termelésben. |
| --- | --- |

—

egy liter bioetanol előállításával mennyi szén-dioxid kerül a légkörbe a mezőgazdaságban és a bioetanol-termelésben.

Csak így derül ki, mekkora a tényleges CO2-kibocsátás és CO2-megtakarítás, és csak így lehet a megtakarított kilowattórákat a megfelelő CO2-tömegre átszámolni.

9.   Az EGSZB észrevételei és ajánlásai

| 9.1 | Az EGSZB a Barrott biztos kérésére válaszul dolgozta ki ezt a véleményt, amelynek célja, hogy olyan javaslatokat tegyen az Európai Bizottság és más uniós intézmények számára, amelyeket a civil társadalom szükségesnek tart ahhoz, hogy megfeleljünk a Kiotói Egyezményben meghatározott céloknak. |
| --- | --- |

9.1

Az EGSZB a Barrott biztos kérésére válaszul dolgozta ki ezt a véleményt, amelynek célja, hogy olyan javaslatokat tegyen az Európai Bizottság és más uniós intézmények számára, amelyeket a civil társadalom szükségesnek tart ahhoz, hogy megfeleljünk a Kiotói Egyezményben meghatározott céloknak.

| 9.1.1 | Az EGSZB elengedhetetlennek tartja, hogy az energiaszerkezet jövőjével kapcsolatos vitákat összekapcsolják a jelenlegi közlekedési módok jelentős megváltoztatásával, előnyben részesítve a városon belüli és azon kívüli tömegközlekedést. Ez a járműpark modernebb közlekedési eszközökkel való felszerelését és az infrastruktúrák javítását teszi szükségessé. Szükség van a vasutak minőségének és hatékonyságának javítására infrastruktúrákba és járművekbe való beruházások által; ennek érdekében a vasutak fejlődésének fenntartásához a szükséges elektromos energia előállításakor egyre inkább a megújuló energiaforrásokat és az alacsony széntartalmú üzemanyagokat kell előnyben részesíteni. |
| --- | --- |

9.1.1

Az EGSZB elengedhetetlennek tartja, hogy az energiaszerkezet jövőjével kapcsolatos vitákat összekapcsolják a jelenlegi közlekedési módok jelentős megváltoztatásával, előnyben részesítve a városon belüli és azon kívüli tömegközlekedést. Ez a járműpark modernebb közlekedési eszközökkel való felszerelését és az infrastruktúrák javítását teszi szükségessé. Szükség van a vasutak minőségének és hatékonyságának javítására infrastruktúrákba és járművekbe való beruházások által; ennek érdekében a vasutak fejlődésének fenntartásához a szükséges elektromos energia előállításakor egyre inkább a megújuló energiaforrásokat és az alacsony széntartalmú üzemanyagokat kell előnyben részesíteni.

| 9.2 | Az EGSZB egy előző véleményében (TEN/274, előadó: Edgardo Maria IOZIA) már világosan kifejtette: „a közlekedési ágazat komolyan törekszik az energiafelhasználás és a szennyezőanyag-kibocsátás csökkentésére, de helyénvaló további erőfeszítéseket kívánni meg ezen a téren, mivel ebben az ágazatban nő a leggyorsabban az energiafelhasználás és az üvegházhatású gázok kibocsátása”, valamint „az, hogy az európai ipar harmadik országokra támaszkodik az üzemanyag-ellátásban, növeli a felelősségét abban, hogy jelentősen járuljon hozzá az energiahatékonyság növeléséhez, illetve a kibocsátás, valamint a gáz- és olajtermékimport csökkentéséhez”. |
| --- | --- |

9.2

Az EGSZB egy előző véleményében (TEN/274, előadó: Edgardo Maria IOZIA) már világosan kifejtette: „a közlekedési ágazat komolyan törekszik az energiafelhasználás és a szennyezőanyag-kibocsátás csökkentésére, de helyénvaló további erőfeszítéseket kívánni meg ezen a téren, mivel ebben az ágazatban nő a leggyorsabban az energiafelhasználás és az üvegházhatású gázok kibocsátása”, valamint „az, hogy az európai ipar harmadik országokra támaszkodik az üzemanyag-ellátásban, növeli a felelősségét abban, hogy jelentősen járuljon hozzá az energiahatékonyság növeléséhez, illetve a kibocsátás, valamint a gáz- és olajtermékimport csökkentéséhez”.

| 9.3 | Az EGSZB egyetértését és támogatását fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az uniós intézmények a hatékonyság, a biztonság és a fenntarthatóság vezérelvei alapján értékeljék a követendő politikákat és a meghozandó intézkedéseket a tisztább energiafogyasztás, a kevésbé környezetszennyező és kiegyensúlyozottabb szállítási ágazat, valamint az európai vállalatok magasabb szintű felelősségvállalása érdekében, anélkül hogy azok versenyképessége kárt szenvedne, valamint egy kutatást és innovációt elősegítő keret megteremtése érdekében. |
| --- | --- |

9.3

Az EGSZB egyetértését és támogatását fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az uniós intézmények a hatékonyság, a biztonság és a fenntarthatóság vezérelvei alapján értékeljék a követendő politikákat és a meghozandó intézkedéseket a tisztább energiafogyasztás, a kevésbé környezetszennyező és kiegyensúlyozottabb szállítási ágazat, valamint az európai vállalatok magasabb szintű felelősségvállalása érdekében, anélkül hogy azok versenyképessége kárt szenvedne, valamint egy kutatást és innovációt elősegítő keret megteremtése érdekében.

| 9.4 | A közlekedési ágazat jövőbeli energiaszerkezetének következésképpen az alábbi jellemzőkkel kell rendelkeznie: az üvegházhatású gázok kibocsátásának általános csökkenése, a harmadik országoktól való függőség lehető legnagyobb mértékű megszüntetése az energiaforrásokkal való ellátottság és azok diverzifikációja tekintetében, valamint az európai gazdasági rendszer versenyképességével összhangban lévő költségek. |
| --- | --- |

9.4

A közlekedési ágazat jövőbeli energiaszerkezetének következésképpen az alábbi jellemzőkkel kell rendelkeznie: az üvegházhatású gázok kibocsátásának általános csökkenése, a harmadik országoktól való függőség lehető legnagyobb mértékű megszüntetése az energiaforrásokkal való ellátottság és azok diverzifikációja tekintetében, valamint az európai gazdasági rendszer versenyképességével összhangban lévő költségek.

10.   A szállítás céljára szolgáló üzemanyagok jövőbeli kiválasztásának kihívásai az Európai Unió számára – elkötelezettség a kutatás mellett

| 10.1 | Amennyiben a kiotói célkitűzésekkel való összhang a legfontosabb prioritás, akkor a források legnagyobb részét mind az állami, mind a magánszektorban az energiahatékonyság, a környezet fenntarthatósága és az ökokompatibilis közlekedés fenntartása szempontjából elengedhetetlen alacsony kibocsátás követelményeinek teljes mértékben megfelelő üzemanyagokra irányuló kutatásokra kellene fordítani. |
| --- | --- |

10.1

Amennyiben a kiotói célkitűzésekkel való összhang a legfontosabb prioritás, akkor a források legnagyobb részét mind az állami, mind a magánszektorban az energiahatékonyság, a környezet fenntarthatósága és az ökokompatibilis közlekedés fenntartása szempontjából elengedhetetlen alacsony kibocsátás követelményeinek teljes mértékben megfelelő üzemanyagokra irányuló kutatásokra kellene fordítani.

| 10.2 | Tovább kell fejleszteni az egyetemek, a kutatóközpontok, az üzemanyagipar és a feldolgozóipar ágazatai, főként az autógyártás közötti együttműködést. A hetedik keretprogram a végrehajtására irányuló, Együttműködés egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/971/EK tanácsi határozattal azt a célt tűzte ki, hogy Európa jusson vezető szerephez a kulcsfontosságú tudományos és technológiai ágazatokban. Ezek között a prioritások között határozta meg a környezetet és a közlekedést is. |
| --- | --- |

10.2

Tovább kell fejleszteni az egyetemek, a kutatóközpontok, az üzemanyagipar és a feldolgozóipar ágazatai, főként az autógyártás közötti együttműködést. A hetedik keretprogram a végrehajtására irányuló, Együttműködés egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/971/EK tanácsi határozattal azt a célt tűzte ki, hogy Európa jusson vezető szerephez a kulcsfontosságú tudományos és technológiai ágazatokban. Ezek között a prioritások között határozta meg a környezetet és a közlekedést is.

| 10.2.1 | Úgy tűnik, hogy egy területre nem fordítottak kellő figyelmet: a hagyományos akkumulátorok hatékonyságának javítására. Az elektromos személyautók fejlesztése különös mértékben függ súlyuk csökkentésétől, valamint a hagyományos akkumulátorok önállóságának és teljesítményének növekedésétől. Az EGSZB azt ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy fordítson különös figyelmet erre a kérdésre. |
| --- | --- |

10.2.1

Úgy tűnik, hogy egy területre nem fordítottak kellő figyelmet: a hagyományos akkumulátorok hatékonyságának javítására. Az elektromos személyautók fejlesztése különös mértékben függ súlyuk csökkentésétől, valamint a hagyományos akkumulátorok önállóságának és teljesítményének növekedésétől. Az EGSZB azt ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy fordítson különös figyelmet erre a kérdésre.

| 10.3 | A hetedik keretprogrammal kapcsolatos véleményében (12) az EGSZB már hangot adott mind a fosszilis üzemanyagok előrelátható hiányával és egyre növekvő árával, mind az éghajlatra gyakorolt hatásukkal kapcsolatos aggodalmainak, és azt javasolta, hogy általánosságban csoportosítsanak át több forrást az energetikai kutatásokra, miközben a közlekedési ágazat gondjainak megoldására rendelkezésre bocsátott forrásokat (vagyis 4100 millió eurót a 2007–2013-as időszakra) elégségesnek tartja. |
| --- | --- |

10.3

A hetedik keretprogrammal kapcsolatos véleményében (12) az EGSZB már hangot adott mind a fosszilis üzemanyagok előrelátható hiányával és egyre növekvő árával, mind az éghajlatra gyakorolt hatásukkal kapcsolatos aggodalmainak, és azt javasolta, hogy általánosságban csoportosítsanak át több forrást az energetikai kutatásokra, miközben a közlekedési ágazat gondjainak megoldására rendelkezésre bocsátott forrásokat (vagyis 4100 millió eurót a 2007–2013-as időszakra) elégségesnek tartja.

11.   Az európai gazdaságok versenyképességének és a megfizethető energia rendelkezésre állásának biztosítása

| 11.1 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az Unió versenyképességének fenntartására irányuló stratégia alapja, hogy az árak elérhetőek és stabilak maradjanak. A szállítás a kezdetektől fogva nélkülözhetetlen eszköz a javak, a személyek és az állatok piacokra való eljuttatásához. Napjainkban egy másik alapvető európai ipari ágazat, a turizmus szempontjából is kiemelt fontossággal bír. A fenntarthatóság harmadik aspektusa, az árak fenntarthatósága a legösszetettebb kihívás. Jelenleg a fosszilis energiahordozók mellett nem léteznek olyan alternatív energiaforrások, amelyek árban versenyezhetnének a kőolajjal és a földgázzal. Az elmúlt években bekövetkezett áremelések ellenére még mindig ez utóbbi termékek a legversenyképesebbek. |
| --- | --- |

11.1

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az Unió versenyképességének fenntartására irányuló stratégia alapja, hogy az árak elérhetőek és stabilak maradjanak. A szállítás a kezdetektől fogva nélkülözhetetlen eszköz a javak, a személyek és az állatok piacokra való eljuttatásához. Napjainkban egy másik alapvető európai ipari ágazat, a turizmus szempontjából is kiemelt fontossággal bír. A fenntarthatóság harmadik aspektusa, az árak fenntarthatósága a legösszetettebb kihívás. Jelenleg a fosszilis energiahordozók mellett nem léteznek olyan alternatív energiaforrások, amelyek árban versenyezhetnének a kőolajjal és a földgázzal. Az elmúlt években bekövetkezett áremelések ellenére még mindig ez utóbbi termékek a legversenyképesebbek.

| 11.2 | Az EGSZB, miközben továbbra is a bioüzemanyagok és egyéb megújuló üzemanyagok használatának folyamatos növekedését szeretné, elengedhetetlennek tartja a mezőgazdasági üzemanyagok második generációjával kapcsolatos kutatások fejlesztését, amelyek a hulladék- vagy nem élelmiszerjellegű biomasszán alapulnak, és amelyek nem rendelkeznek az első generációs üzemanyagok – vagyis a főként gabonafélékből, cukorrépából, cukornádból, vagy emberi, illetve állati fogyasztásra szánt olajos magvakból készült üzemanyagok – hátrányaival. (13) Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az ár értékelésekor nem csupán a termék végső árát kell figyelembe venni, hanem, a fosszilis üzemanyagokkal való megfelelő összehasonlítás érdekében, az összes külső költséget (környezeti károk, a termelési források felkutatása, feldolgozási költségek, víz- és területfelhasználás stb.) is be kell számítani. |
| --- | --- |

11.2

Az EGSZB, miközben továbbra is a bioüzemanyagok és egyéb megújuló üzemanyagok használatának folyamatos növekedését szeretné, elengedhetetlennek tartja a mezőgazdasági üzemanyagok második generációjával kapcsolatos kutatások fejlesztését, amelyek a hulladék- vagy nem élelmiszerjellegű biomasszán alapulnak, és amelyek nem rendelkeznek az első generációs üzemanyagok – vagyis a főként gabonafélékből, cukorrépából, cukornádból, vagy emberi, illetve állati fogyasztásra szánt olajos magvakból készült üzemanyagok – hátrányaival. (13) Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az ár értékelésekor nem csupán a termék végső árát kell figyelembe venni, hanem, a fosszilis üzemanyagokkal való megfelelő összehasonlítás érdekében, az összes külső költséget (környezeti károk, a termelési források felkutatása, feldolgozási költségek, víz- és területfelhasználás stb.) is be kell számítani.

| 11.3 | A fokozatos helyettesítéssel egyidejűleg, amikor nem lehetséges a komponensek elegyítési folyamata, az elosztórendszerek fokozatos hozzáigazítására és/vagy átalakítására van szükség az új termékek fizikai tulajdonságainak figyelembevétele érdekében. |
| --- | --- |

11.3

A fokozatos helyettesítéssel egyidejűleg, amikor nem lehetséges a komponensek elegyítési folyamata, az elosztórendszerek fokozatos hozzáigazítására és/vagy átalakítására van szükség az új termékek fizikai tulajdonságainak figyelembevétele érdekében.

| 11.4 | Az EGSZB, miközben támogatja ennek a stratégiának a pozitív aspektusait, tudatában van annak, hogy az – főként az első időkben – költséges folyamat lesz, és fennáll annak lehetséges kockázata, hogy az európai rendszer versenyképessége csökken. Emiatt hangsúlyozza, hogy a kockázat megelőzése, valamint a globális hatás korlátozásának elkerülése érdekében Európának a fejlődés motorjává kell válnia, amely fejlődésnek végül a világ más földrajzi területeire is át kell terjednie. |
| --- | --- |

11.4

Az EGSZB, miközben támogatja ennek a stratégiának a pozitív aspektusait, tudatában van annak, hogy az – főként az első időkben – költséges folyamat lesz, és fennáll annak lehetséges kockázata, hogy az európai rendszer versenyképessége csökken. Emiatt hangsúlyozza, hogy a kockázat megelőzése, valamint a globális hatás korlátozásának elkerülése érdekében Európának a fejlődés motorjává kell válnia, amely fejlődésnek végül a világ más földrajzi területeire is át kell terjednie.

| 11.5 | A biomasszából származó alternatív energiák területén szükséges befektetések stabil szabályozási keretre kell, hogy támaszkodhassanak. Ennek érdekében az üzemanyagokról szóló irányelveknek az új termelési módozatokhoz való hozzáigazítására és a feldolgozóiparral folytatott átlátható együttműködés kialakítására van szükség annak érdekében, hogy az innovációs folyamatok azonos ütemben haladjanak a valóban rendelkezésre álló ipari kapacitással. Az e téren folyó, a hetedik keretprogramon belül meghatározott projekteken felüli innovációnak és kutatásnak kitüntetett figyelemben kellene részesülnie mind központi, mind területi szinten. |
| --- | --- |

11.5

A biomasszából származó alternatív energiák területén szükséges befektetések stabil szabályozási keretre kell, hogy támaszkodhassanak. Ennek érdekében az üzemanyagokról szóló irányelveknek az új termelési módozatokhoz való hozzáigazítására és a feldolgozóiparral folytatott átlátható együttműködés kialakítására van szükség annak érdekében, hogy az innovációs folyamatok azonos ütemben haladjanak a valóban rendelkezésre álló ipari kapacitással. Az e téren folyó, a hetedik keretprogramon belül meghatározott projekteken felüli innovációnak és kutatásnak kitüntetett figyelemben kellene részesülnie mind központi, mind területi szinten.

| 11.6 | Annak érdekében, hogy az új üzemanyagok fejlesztésével kapcsolatos erőfeszítések, illetve az abba történő befektetések ne váljanak feleslegessé, a jelenlegi folyamatokat a lehető legtöbb olyan kezdeményezés kell, hogy kísérje, amelyek célja a járművek forgalmi sebességének növelése és ezzel egyidejűleg fogyasztásuk csökkentése – például azáltal, hogy a nemzeti vagy városi közlekedés szempontjából szűk keresztmetszetet képező európai közlekedési csomópontok szintjén lépnek fel. A lisszaboni Carris tömegközlekedési vállalat, amely a hagyományos (28-as) villamosok mellett egy környezetkímélő autóbuszflottát is üzemeltet, olyan intézkedések alkalmazásának köszönhetően, amelyek hozzájárultak a forgalmi sebesség növeléséhez – például az elsőbbségi sávok számának megduplázása – 1,5 %-kal csökkentette a szén-dioxid-kibocsátást. |
| --- | --- |

11.6

Annak érdekében, hogy az új üzemanyagok fejlesztésével kapcsolatos erőfeszítések, illetve az abba történő befektetések ne váljanak feleslegessé, a jelenlegi folyamatokat a lehető legtöbb olyan kezdeményezés kell, hogy kísérje, amelyek célja a járművek forgalmi sebességének növelése és ezzel egyidejűleg fogyasztásuk csökkentése – például azáltal, hogy a nemzeti vagy városi közlekedés szempontjából szűk keresztmetszetet képező európai közlekedési csomópontok szintjén lépnek fel. A lisszaboni Carris tömegközlekedési vállalat, amely a hagyományos (28-as) villamosok mellett egy környezetkímélő autóbuszflottát is üzemeltet, olyan intézkedések alkalmazásának köszönhetően, amelyek hozzájárultak a forgalmi sebesség növeléséhez – például az elsőbbségi sávok számának megduplázása – 1,5 %-kal csökkentette a szén-dioxid-kibocsátást.

| 11.7 | A Coimbra városi SMTUC tömegközlekedési vállalat elektromos meghajtású autóbuszok üzemeltetésével ún. „kék vonalat” fejlesztett ki; a járművek a számukra fenntartott útvonalon közlekednek a városközpontban előre meghatározott megállók nélkül, és bármikor fel lehet rájuk szállni. Az útvonalat az aszfaltra festett kék csík jelöli. A buszt számos nem helyi lakos és turista is igénybe veszi, akik kedvelik ezt a hatékony és környezetkímélő közlekedési módot. Coimbrában emellett a trolibusz vonalai is igen népszerűek, amelyek kiegészítő akkumulátoroknak köszönhetően forgalmi dugó esetén képesek kikerülni azt, eltérve megszokott útvonaluktól. Ez a közlekedési mód egyesíti az igen alacsony környezeti és zajszennyezést a közlekedési eszközök átlagban magasabb élettartamával, kiegyenlítve ily módon az eredetileg magasabb beszerzési költségeket. |
| --- | --- |

11.7

A Coimbra városi SMTUC tömegközlekedési vállalat elektromos meghajtású autóbuszok üzemeltetésével ún. „kék vonalat” fejlesztett ki; a járművek a számukra fenntartott útvonalon közlekednek a városközpontban előre meghatározott megállók nélkül, és bármikor fel lehet rájuk szállni. Az útvonalat az aszfaltra festett kék csík jelöli. A buszt számos nem helyi lakos és turista is igénybe veszi, akik kedvelik ezt a hatékony és környezetkímélő közlekedési módot. Coimbrában emellett a trolibusz vonalai is igen népszerűek, amelyek kiegészítő akkumulátoroknak köszönhetően forgalmi dugó esetén képesek kikerülni azt, eltérve megszokott útvonaluktól. Ez a közlekedési mód egyesíti az igen alacsony környezeti és zajszennyezést a közlekedési eszközök átlagban magasabb élettartamával, kiegyenlítve ily módon az eredetileg magasabb beszerzési költségeket.

| 11.8 | Az EGSZB megfelelő adóintézkedések (kedvezményes adómértékek a környezetkímélő közlekedési eszközök beszerzésekor vagy a helyi önkormányzatoknak nyújtott rendkívüli pénzügyi támogatások, a környezetkímélő autóbuszokon alkalmazott csökkentett árak) segítségével az ilyen típusú közlekedési eszközök támogatását, az ökobuszok használatát támogató, európai irányítással kialakított figyelemfelhívó kampányok elindítását, a P+R parkolók minőségének javítását és további kiépítését javasolja, szükség esetén a biztonság növelése és az árak alacsony szinten tartása, a tömegközlekedési árakhoz való hozzáigazítása mellett, ahogyan arra már számos európai városban sor került. |
| --- | --- |

11.8

Az EGSZB megfelelő adóintézkedések (kedvezményes adómértékek a környezetkímélő közlekedési eszközök beszerzésekor vagy a helyi önkormányzatoknak nyújtott rendkívüli pénzügyi támogatások, a környezetkímélő autóbuszokon alkalmazott csökkentett árak) segítségével az ilyen típusú közlekedési eszközök támogatását, az ökobuszok használatát támogató, európai irányítással kialakított figyelemfelhívó kampányok elindítását, a P+R parkolók minőségének javítását és további kiépítését javasolja, szükség esetén a biztonság növelése és az árak alacsony szinten tartása, a tömegközlekedési árakhoz való hozzáigazítása mellett, ahogyan arra már számos európai városban sor került.

| 11.8.1 | Az Európai Bizottság 2007. szeptember 25-én kiadott, A városi mobilitás új kultúrája felé című zöld könyve (COM(2007) 551) foglalkozik ezekkel a problémákkal, és támogatási megoldásokat javasol a tömegközlekedés átminősítésével kapcsolatos tervekhez, az ERFA és a CIVITAS program által finanszírozott kezdeményezéseken keresztül. Az Európai Bizottság zöld könyvében nyomatékosan állást foglal a környezetkímélő városi tömegközlekedés mellett, az EGSZB pedig a maga részéről egyetért ezzel a megközelítéssel, és ajánlja más konkrét kezdeményezések vizsgálatát, amelyek az említett pozitív tapasztalatok alapján jöttek létre, valamint az EBB-vel és a EBRD-vel való együttműködés erősítését. |
| --- | --- |

11.8.1

Az Európai Bizottság 2007. szeptember 25-én kiadott, A városi mobilitás új kultúrája felé című zöld könyve (COM(2007) 551) foglalkozik ezekkel a problémákkal, és támogatási megoldásokat javasol a tömegközlekedés átminősítésével kapcsolatos tervekhez, az ERFA és a CIVITAS program által finanszírozott kezdeményezéseken keresztül. Az Európai Bizottság zöld könyvében nyomatékosan állást foglal a környezetkímélő városi tömegközlekedés mellett, az EGSZB pedig a maga részéről egyetért ezzel a megközelítéssel, és ajánlja más konkrét kezdeményezések vizsgálatát, amelyek az említett pozitív tapasztalatok alapján jöttek létre, valamint az EBB-vel és a EBRD-vel való együttműködés erősítését.

| 11.9 | A városi közlekedés jövője, ahogyan azt az EGSZB már megállapította (14), mindenképpen a tömegközlekedésben rejlik. A vélemény elkészítése érdekében rendezett nyilvános meghallgatásokon két, kísérleti stádiumban lévő kutatás eredményeit mutatták be. Az egyik egy jogosítvány nélkül vezethető elektromos miniautó, a másik egy kibernetikus autó, amelyet egy összetett külső rendszer segítségével működtetnek, és előre meghatározott útvonalakon haladhat. Ezeket az autókat városi közlekedés céljára lehetne kibérelni, és kiválthatóak lennének velük az esetleges úthasználati díjak, amelyeket a túlságosan nagy méretű és környezetszennyező járművekre szabnának ki. |
| --- | --- |

11.9

A városi közlekedés jövője, ahogyan azt az EGSZB már megállapította (14), mindenképpen a tömegközlekedésben rejlik. A vélemény elkészítése érdekében rendezett nyilvános meghallgatásokon két, kísérleti stádiumban lévő kutatás eredményeit mutatták be. Az egyik egy jogosítvány nélkül vezethető elektromos miniautó, a másik egy kibernetikus autó, amelyet egy összetett külső rendszer segítségével működtetnek, és előre meghatározott útvonalakon haladhat. Ezeket az autókat városi közlekedés céljára lehetne kibérelni, és kiválthatóak lennének velük az esetleges úthasználati díjak, amelyeket a túlságosan nagy méretű és környezetszennyező járművekre szabnának ki.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 13-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  A közúti közlekedésben alkalmazható alternatív üzemanyagok fejlesztése és támogatása az Európai Unióban (HL C 195., 2006.8.18., 75–79. o. ).

1

(2)  Uo.

2

(3)  Az éghajlatváltozásról szóló ENSZ-konferencia, Bali, 2007. december.

3

(4)  Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EKÜ) nemrég tette közzé „Közlekedés és környezetvédelem: egy új közös közlekedéspolitika felé” című éves jelentését, amely a környezetvédelmi politikáknak a közlekedési ágazatban kidolgozott stratégiákba való átültetésének alakulását és hatékonyságát elemzi.

4

(5)  A jelentés megtalálható a honlapon; a címe: Annual European Community GHG inventory 1990-2005 and inventory report 2007, European Environment Agency, Technical Report No 7/2007.

5

(6)  Jelentés az energiaár-növekedés makrogazdasági hatásáról, előadó: Manuel António DOS SANTOS (PT/PES).

6

(7)  A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek – Jelentés a bioüzemanyagoknak és más megújuló üzemanyagoknak az Európai Unió tagállamaiban történő használata terén elért haladásról – COM(2006) 845 final). Előadó: Edgardo Maria IOZIA.

7

(8)  A Wikipedia szerint a bagasse a cukornád levének kinyerése után fennmaradó biomassza-maradék

8

Forrás: J. L. Cordeiro, az IEA (Nemzetközi Energiaügynökség) és az Egyesült Államok Energiaügyi Minisztériuma adatai alapján

Forrás:

(9)  Ecomondo – Rimini, 2006. november – Giuseppe Migliaccio, ENEA.

9

(10)  A jelenleg legelterjedtebb technológia az ún. porlasztott szénnel működő központokon alapul, amelyek a hagyományos gőzalapú folyamat, illetve a vezetékeken kivezetett felesleges égéstermékek feldolgozása által működnek. A valóságban a gőz előállítása hagyományos nyomással és hőmérsékleten történik, a gőz pedig a még igen elterjedt létesítmények turbináit működteti. Jelenleg négy különböző típusú létesítmény van, a technológiai fejlettségi szint és környezeti hatás alapján csökkenő sorrendben a következők: porlasztott szénnel működő szuperkritikus és ultraszuperkritikus létesítmények, folyékony alapú égéssel működő létesítmények, kombinált ciklusú gázosításon, illetve oxigénes égésen alapuló létesítmények. Jelenleg tehát kétféleképpen valósítható meg a CO2 geológiai tárolása. Az első esetben a szén kazánokban való elégetéséről van szó, melynek során oxigént használnak, és a melléktermék CO2-tartalma magas – így csökkenthetők a megkötés és a tárolás költségei. A második megoldás a szén teljes elgázosításításának kombinált ciklusú technológiáin alapul, amelynek során összetett gáz jön létre, melyet fokozatosan dolgoznak fel, illetve tisztítanak meg, vagyis választják szét a nemes részeket a CO2-tartalomtól.

10

2

2

2

(11)  Webber, Michael E. „The water intensity of the transitional hydrogen economy”. Environmental Research Letters, 2 (2007) 03400.

11

(12)  HL C 185., 2006.8.8., 10. o. (előadó: Gerd WOLF, társelőadó: Antonello PEZZINI).

12

(13)  Lásd az EGSZB-nek a 2007. október 24–25-i plenáris ülés után kiadott TEN/286. sz. véleményét.

13

(14)  HL C 168., 2007.7.20., 77–86. o.

14

---

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/62 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/62

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Az épületek energiahatékonysága – a végfelhasználók hozzájárulása (feltáró vélemény)

(2008/C 162/13)

2007. május 16-án az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Az épületek energiahatékonysága – a végfelhasználók hozzájárulása

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció 2008. január 23-án elfogadta véleményét. (Előadó: Antonello PEZZINI.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. február 13–14-én tartott 442. plenáris ülésén (a 2008. február 14-i ülésnapon) 195 szavazattal, 1 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések

| 1.1 | Az EGSZB elismeri, hogy az energiahatékonyság alapvető fontosságú az éghajlatváltozás megelőzéséhez, az EU által Kiotóban kitűzött célok és az Európai Tanács által 2007 márciusában meghatározott új kibocsátásmaximumok eléréséhez. Ezért javasolja a fogyasztókat célzó kezdeményezések megerősítését. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB elismeri, hogy az energiahatékonyság alapvető fontosságú az éghajlatváltozás megelőzéséhez, az EU által Kiotóban kitűzött célok és az Európai Tanács által 2007 márciusában meghatározott új kibocsátásmaximumok eléréséhez. Ezért javasolja a fogyasztókat célzó kezdeményezések megerősítését.

| 1.2 | Az EGSZB meg van győződve arról, hogy hatalmas lehetőségek vannak az energiamegtakarításra az építőiparban: többek között a fűtés, a légkondicionálás, a mozgatóerő és a világítás terén, valamint a szigetelési technikák segítségével, illetve az építészeti tervezés és a használat során. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB meg van győződve arról, hogy hatalmas lehetőségek vannak az energiamegtakarításra az építőiparban: többek között a fűtés, a légkondicionálás, a mozgatóerő és a világítás terén, valamint a szigetelési technikák segítségével, illetve az építészeti tervezés és a használat során.

| 1.3 | Az energiahatékonyság növelése érdekében hozott intézkedések meghatározásakor figyelembe kell venni a költséghatékony technológiai innovációk széles körű használatának előnyeit, hogy így a felhasználók tájékozottabb döntéseket hozhassanak egyéni energiafogyasztásukkal kapcsolatosan. |
| --- | --- |

1.3

Az energiahatékonyság növelése érdekében hozott intézkedések meghatározásakor figyelembe kell venni a költséghatékony technológiai innovációk széles körű használatának előnyeit, hogy így a felhasználók tájékozottabb döntéseket hozhassanak egyéni energiafogyasztásukkal kapcsolatosan.

| 1.4 | Az EGSZB úgy véli, hogy innovatív módszereket kell kifejleszteni a végfelhasználók közvetlenebb tájékoztatása és finanszírozása érdekében: nagyon fontos, hogy a lakástulajdonosok és a bérlők ne úgy tekintsenek ezekre az új közösségi intézkedésekre, mint a lakást mint alapvető tulajdont sújtó újabb adóra. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB úgy véli, hogy innovatív módszereket kell kifejleszteni a végfelhasználók közvetlenebb tájékoztatása és finanszírozása érdekében: nagyon fontos, hogy a lakástulajdonosok és a bérlők ne úgy tekintsenek ezekre az új közösségi intézkedésekre, mint a lakást mint alapvető tulajdont sújtó újabb adóra.

| 1.5 | Az EGSZB véleménye szerint új kulturális hatásokat és ösztönzőket kell teremteni mind a magasabb költségek ellentételezése, mind pedig a következő témák iránti érdeklődés felkeltése érdekében:






  — | projektkutatás, |
| --- | --- | --- |

1.5

Az EGSZB véleménye szerint új kulturális hatásokat és ösztönzőket kell teremteni mind a magasabb költségek ellentételezése, mind pedig a következő témák iránti érdeklődés felkeltése érdekében:

—

projektkutatás,

| — | átdolgozott építési eljárások, |
| --- | --- |

—

átdolgozott építési eljárások,

| — | jobb anyagok használata az építés során, illetve |
| --- | --- |

—

jobb anyagok használata az építés során, illetve

| — | új strukturális módszerek. |
| --- | --- |

—

új strukturális módszerek.

| 1.6 | Az EGSZB szerint fel kell gyorsítani az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) munkáját, összhangban az Európai Bizottságnak a témában kiadott megbízásával, amely rögzíti a már létező és az új épületek energiafelhasználásának harmonizált mérési szabványait, illetve a tanúsítási és ellenőrzési eljárások egységes szabványait. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB szerint fel kell gyorsítani az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) munkáját, összhangban az Európai Bizottságnak a témában kiadott megbízásával, amely rögzíti a már létező és az új épületek energiafelhasználásának harmonizált mérési szabványait, illetve a tanúsítási és ellenőrzési eljárások egységes szabványait.

| 1.7 | Az EGSZB ismét felhívja a figyelmet annak fontosságára, hogy a nemzetközi versenyhelyzetre való tekintettel el kell kerülni a nem fenntartható korlátozások tagállamokra való kiszabását, és biztosítani kell, hogy az ingatlanok bérlői vagy lakói ne legyenek rákényszerítve a lehetőségeikhez mérten túl magas költségek viselésére. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB ismét felhívja a figyelmet annak fontosságára, hogy a nemzetközi versenyhelyzetre való tekintettel el kell kerülni a nem fenntartható korlátozások tagállamokra való kiszabását, és biztosítani kell, hogy az ingatlanok bérlői vagy lakói ne legyenek rákényszerítve a lehetőségeikhez mérten túl magas költségek viselésére.

| 1.8 | Az EGSZB véleménye szerint tájékoztató kampányokat kellene indítani a tanúsítási folyamatból eredő kötelezettségekről és költségekről annak szavatolására, hogy mindenki egyforma eséllyel érhessen el jobb energiahatékonyságot, különösen a szociális politika keretében épült vagy kezelt lakóépületek és lakótelepek esetében, főként az új tagállamokban, ahol a legtöbb lakótelep típusházakból áll; az ilyen épületek esetében típustanúsítványok alkalmazhatók. |
| --- | --- |

1.8

Az EGSZB véleménye szerint tájékoztató kampányokat kellene indítani a tanúsítási folyamatból eredő kötelezettségekről és költségekről annak szavatolására, hogy mindenki egyforma eséllyel érhessen el jobb energiahatékonyságot, különösen a szociális politika keretében épült vagy kezelt lakóépületek és lakótelepek esetében, főként az új tagállamokban, ahol a legtöbb lakótelep típusházakból áll; az ilyen épületek esetében típustanúsítványok alkalmazhatók.

| 1.9 | Az EGSZB kiemeli annak jelentőségét, hogy közösségi kezdeményezéseket fejlesszenek ki a tagállamok energiahatékonysággal kapcsolatos tevékenységeinek harmonizálása érdekében, így érve el valós előrelépést a nagyobb fokú európai összhang felé, ugyanakkor szem előtt tartva a helyi viszonyokat is. |
| --- | --- |

1.9

Az EGSZB kiemeli annak jelentőségét, hogy közösségi kezdeményezéseket fejlesszenek ki a tagállamok energiahatékonysággal kapcsolatos tevékenységeinek harmonizálása érdekében, így érve el valós előrelépést a nagyobb fokú európai összhang felé, ugyanakkor szem előtt tartva a helyi viszonyokat is.

| 1.10 | Az EGSZB javasol néhány intézkedést, amellyel ösztönözni lehetne a végfelhasználókat arra, hogy általában, és különösen az épületekben jobban figyeljenek az energiahatékonyságra:






  — | ingyenes energiagazdálkodási tanácsadás, és a megvalósíthatósági tanulmányok közfinanszírozása, |
| --- | --- | --- |

1.10

Az EGSZB javasol néhány intézkedést, amellyel ösztönözni lehetne a végfelhasználókat arra, hogy általában, és különösen az épületekben jobban figyeljenek az energiahatékonyságra:

—

ingyenes energiagazdálkodási tanácsadás, és a megvalósíthatósági tanulmányok közfinanszírozása,

| — | adójóváírás és/vagy támogatások az „energiaauditok” elvégzéséért, |
| --- | --- |

—

adójóváírás és/vagy támogatások az „energiaauditok” elvégzéséért,

| — | adókedvezmény a fűtésre, elektromos áramtermelésre és a mozgatóerő előállítására használt tüzelőanyagokra, valamint gazdasági ösztönzők és adócsökkentések/-visszatérítések az energiahatékony és környezetbarát technológiák vásárlásáért, vagy a meglévő épületek jobb hőszigetelési rendszerekkel való felszereléséért, |
| --- | --- |

—

adókedvezmény a fűtésre, elektromos áramtermelésre és a mozgatóerő előállítására használt tüzelőanyagokra, valamint gazdasági ösztönzők és adócsökkentések/-visszatérítések az energiahatékony és környezetbarát technológiák vásárlásáért, vagy a meglévő épületek jobb hőszigetelési rendszerekkel való felszereléséért,

| — | alacsony kamatlábú kölcsönök az energiahatékony felszerelések és berendezések (pl. kondenzációs bojlerek, egyéni hőszabályzók stb.) vásárlásához, illetve ESCO cégek (1) bevonásával végzett munkálatokhoz, |
| --- | --- |

—

alacsony kamatlábú kölcsönök az energiahatékony felszerelések és berendezések (pl. kondenzációs bojlerek, egyéni hőszabályzók stb.) vásárlásához, illetve ESCO cégek (1) bevonásával végzett munkálatokhoz,

| — | adókedvezmény vagy adócsökkentés a K+F tevékenységbe vagy kísérleti projektekbe történő beruházásokra az építőipari energiahatékonyság területén alkalmazott új technológiák elterjesztésének céljával, a lehető legjobban kihasználva a 2007–2013 közötti hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogram (FP7), a versenyképességi és innovációs keretprogram (VIK), a LIFE+ program, valamint a strukturális és kohéziós alapok által biztosított lehetőségeket, |
| --- | --- |

—

adókedvezmény vagy adócsökkentés a K+F tevékenységbe vagy kísérleti projektekbe történő beruházásokra az építőipari energiahatékonyság területén alkalmazott új technológiák elterjesztésének céljával, a lehető legjobban kihasználva a 2007–2013 közötti hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogram (FP7), a versenyképességi és innovációs keretprogram (VIK), a LIFE+ program, valamint a strukturális és kohéziós alapok által biztosított lehetőségeket,

| — | EBB-kölcsönök, mindenekelőtt a nagy kiterjedésű, elöregedőfélben levő köz- vagy közszolgálati épületek, valamint a szociális lakások fenntartható felújításához, |
| --- | --- |

—

EBB-kölcsönök, mindenekelőtt a nagy kiterjedésű, elöregedőfélben levő köz- vagy közszolgálati épületek, valamint a szociális lakások fenntartható felújításához,

| — | segítségnyújtás az alacsony jövedelmű családoknak és a nyugdíjasoknak a lakhatással kapcsolatos energiahatékonyság javítása érdekében, és hosszú távú, alacsony kamatlábú kölcsönök az épületek energiahatékonyságának javítása céljával, |
| --- | --- |

—

segítségnyújtás az alacsony jövedelmű családoknak és a nyugdíjasoknak a lakhatással kapcsolatos energiahatékonyság javítása érdekében, és hosszú távú, alacsony kamatlábú kölcsönök az épületek energiahatékonyságának javítása céljával,

| — | rögzített árú, egységes csomagok a bojlerek és légkondicionáló berendezések rendszeres, képzett szakemberek által végzett karbantartására, |
| --- | --- |

—

rögzített árú, egységes csomagok a bojlerek és légkondicionáló berendezések rendszeres, képzett szakemberek által végzett karbantartására,

| — | a nemzeti oldalakhoz kapcsolódó közösségi internetes oldal, amelyhez a végfelhasználók könnyen hozzáférhetnek, |
| --- | --- |

—

a nemzeti oldalakhoz kapcsolódó közösségi internetes oldal, amelyhez a végfelhasználók könnyen hozzáférhetnek,

| — | a különböző érintett szakmai csoportokra koncentráló európai oktatási anyagok elkészítése valamennyi közösségi nyelven az európai „lakástanúsítvány” (2) témájában, |
| --- | --- |

—

a különböző érintett szakmai csoportokra koncentráló európai oktatási anyagok elkészítése valamennyi közösségi nyelven az európai „lakástanúsítvány” (2) témájában,

| — | a legfontosabb, oktatással kapcsolatos témák beépítése a megfelelő közösségi programokba – az EU oktatási programjába, a kutatással és technológiai fejlesztéssel foglalkozó 7. keretprogramba, a Marie Curie-programba, az EBB és az egyetemek programjába, |
| --- | --- |

—

a legfontosabb, oktatással kapcsolatos témák beépítése a megfelelő közösségi programokba – az EU oktatási programjába, a kutatással és technológiai fejlesztéssel foglalkozó 7. keretprogramba, a Marie Curie-programba, az EBB és az egyetemek programjába,

| — | tájékoztatás és képzési anyagok az oktatási intézmények minden szintje, a szakmai és szakszervezeti egyesületek, a fogyasztók és szervezeteik számára. |
| --- | --- |

—

tájékoztatás és képzési anyagok az oktatási intézmények minden szintje, a szakmai és szakszervezeti egyesületek, a fogyasztók és szervezeteik számára.

| 1.11 | A EGSZB úgy érzi, hogy a végfelhasználó szempontjából kell végiggondolni azokat a tényezőket, amelyek gátolják az európai épületek energiahatékonyságának ösztönzését és alkalmazását. Ilyenek a technológiai, gazdasági, pénzügyi, jogi, adminisztratív-bürokratikus, intézményi, vezetéssel kapcsolatos és társadalmi-viselkedésbeli korlátok, illetve a megközelítés egységességének hiányából (a fűtés és a légkondicionálás kiegyensúlyozatlansága, a helyi időjárási viszonyok figyelmen kívül hagyása) adódó hátráltató tényezők. |
| --- | --- |

1.11

A EGSZB úgy érzi, hogy a végfelhasználó szempontjából kell végiggondolni azokat a tényezőket, amelyek gátolják az európai épületek energiahatékonyságának ösztönzését és alkalmazását. Ilyenek a technológiai, gazdasági, pénzügyi, jogi, adminisztratív-bürokratikus, intézményi, vezetéssel kapcsolatos és társadalmi-viselkedésbeli korlátok, illetve a megközelítés egységességének hiányából (a fűtés és a légkondicionálás kiegyensúlyozatlansága, a helyi időjárási viszonyok figyelmen kívül hagyása) adódó hátráltató tényezők.

2.   Bevezetés

| 2.1 | Az Európai Tanács brüsszeli (2007. március 8–9-i) ülésének elnökségi következtetései kiemelik „az energiahatékonyság EU-ban való fokozásának szükségességét a – [...] 2020-ra vonatkozó előrejelzésekhez képest – 20 %-os energiamegtakarítási uniós célkitűzés elérése [...] érdekében”, és „az energiafogyasztók energiahatékony és energiatakarékos magatartásá[t], az energetikai technológiá[t] és innováció[t], valamint az energiatakarékos épületek[et]” azonosítják elsődleges fontosságú területekként. |
| --- | --- |

2.1

Az Európai Tanács brüsszeli (2007. március 8–9-i) ülésének elnökségi következtetései kiemelik „az energiahatékonyság EU-ban való fokozásának szükségességét a – [...] 2020-ra vonatkozó előrejelzésekhez képest – 20 %-os energiamegtakarítási uniós célkitűzés elérése [...] érdekében”, és „az energiafogyasztók energiahatékony és energiatakarékos magatartásá[t], az energetikai technológiá[t] és innováció[t], valamint az energiatakarékos épületek[et]” azonosítják elsődleges fontosságú területekként.

| 2.1.1 | Az épületek energiahatékonyságának kérdése az éghajlatváltozással (a kiotói egyezményben vállalt kötelezettségek) és az ellátásbiztonsággal kapcsolatos közösségi kezdeményezések körébe tartozik, konkrétan az energiaellátás biztonságával és az energiahatékonysággal foglalkozó zöld könyvek foglalkoznak vele, amelyekről az EGSZB többször is kifejtette véleményét (3). |
| --- | --- |

2.1.1

Az épületek energiahatékonyságának kérdése az éghajlatváltozással (a kiotói egyezményben vállalt kötelezettségek) és az ellátásbiztonsággal kapcsolatos közösségi kezdeményezések körébe tartozik, konkrétan az energiaellátás biztonságával és az energiahatékonysággal foglalkozó zöld könyvek foglalkoznak vele, amelyekről az EGSZB többször is kifejtette véleményét (3).

| 2.1.2 | Az épületekkel kapcsolatos szolgáltatások energiafogyasztása teszi ki az EU energiafelhasználásának mintegy 40 %-át (4). |
| --- | --- |

2.1.2

Az épületekkel kapcsolatos szolgáltatások energiafogyasztása teszi ki az EU energiafelhasználásának mintegy 40 %-át (4).

| 2.1.3 | Európa sok részén a lakások csupán fűtésre éves szinten 180 kWh/m2-t használnak fel. Ebből is látszik, hogy sok európai országban az épületek különösen rossz energiahatékonyságúak. |
| --- | --- |

2.1.3

Európa sok részén a lakások csupán fűtésre éves szinten 180 kWh/m2-t használnak fel. Ebből is látszik, hogy sok európai országban az épületek különösen rossz energiahatékonyságúak.

| 2.1.4 | Ez sok tényező eredménye. Egyrészt, kevés fogyasztó van tisztában azzal, hogy egyre nehezebb megfizethető áron energiához jutni, másrészt pedig az építészek, az építővállalatok és számtalan, az építőiparban dolgozó kisvállalkozó (5) kevés figyelmet fordít építés közben az energiahatékonyságra és a környezettudatosságra, és az esztétikai megfontolásokat, valamint az aktuális divatot követve – a padlózat minőségét, fényűző szaniterberendezéseket, a szépséget, a külső homlokzatok üvegezését, az anyagtípust és az ablakkeret méretét – helyezi előtérbe. |
| --- | --- |

2.1.4

Ez sok tényező eredménye. Egyrészt, kevés fogyasztó van tisztában azzal, hogy egyre nehezebb megfizethető áron energiához jutni, másrészt pedig az építészek, az építővállalatok és számtalan, az építőiparban dolgozó kisvállalkozó (5) kevés figyelmet fordít építés közben az energiahatékonyságra és a környezettudatosságra, és az esztétikai megfontolásokat, valamint az aktuális divatot követve – a padlózat minőségét, fényűző szaniterberendezéseket, a szépséget, a külső homlokzatok üvegezését, az anyagtípust és az ablakkeret méretét – helyezi előtérbe.

| 2.1.4.1 | Ráadásul az adminisztratív szervek közül többen, különösen a várostervezési osztályok és a közegészségügyi hivatalok nem figyelnek eléggé a problémára, vagy nem kellőképpen tájékozottak, amikor lakhatóságuk ellenőrzésekor fel kellene mérniük az épületek energiafogyasztását. |
| --- | --- |

2.1.4.1

Ráadásul az adminisztratív szervek közül többen, különösen a várostervezési osztályok és a közegészségügyi hivatalok nem figyelnek eléggé a problémára, vagy nem kellőképpen tájékozottak, amikor lakhatóságuk ellenőrzésekor fel kellene mérniük az épületek energiafogyasztását.

| 2.1.4.2 | A közhiedelemmel ellentétben azonban még sok lehetőség van az energiahatékonyság növelésére mind a már létező, mind pedig az újonnan épülő épületekben, különösen a régóta használatban lévő városi lakások esetében (6). |
| --- | --- |

2.1.4.2

A közhiedelemmel ellentétben azonban még sok lehetőség van az energiahatékonyság növelésére mind a már létező, mind pedig az újonnan épülő épületekben, különösen a régóta használatban lévő városi lakások esetében (6).

| 2.1.5 | Ami a már létező infrastruktúra felújítását illeti, az ESCO cégekkel köthető szerződéseknek fontos szerepük van: a szerződések révén a vállalatokat azzal bízzák meg, hogy a már létező épületeket úgy alakítsák át, hogy – néhol jelentős – energiaköltség-megtakarítást lehessen elérni. A cégeket a csökkent fogyasztásnak köszönhetően megtakarított pénzből fizetik ki (7). |
| --- | --- |

2.1.5

Ami a már létező infrastruktúra felújítását illeti, az ESCO cégekkel köthető szerződéseknek fontos szerepük van: a szerződések révén a vállalatokat azzal bízzák meg, hogy a már létező épületeket úgy alakítsák át, hogy – néhol jelentős – energiaköltség-megtakarítást lehessen elérni. A cégeket a csökkent fogyasztásnak köszönhetően megtakarított pénzből fizetik ki (7).

| 2.1.6 | Ezenkívül sok mindent lehetne tenni a kisebb felújítások során is: ilyen például külső redőnyök alkalmazása, intelligens mérőberendezések felszerelése, amelyek segítségével a fogyasztók folyamatosan figyelemmel kísérhetik aktuális fogyasztásukat, vagy gázzal fűtött vízmelegítő rendszerek használata, amelyeknek köszönhetően a költségek és a káros gázkibocsátások 40 %-kal is csökkenthetőek. A szellőztető mikrorendszerek is különösen hatékonyaknak bizonyultak a lakásokban, a jól megválasztott anyagok pedig – például az átlátszó függőleges elemek (ablakok) esetében – több mint 20 %-kal csökkenthetik a lakás hőveszteségét (8). A víztakarékos szanitertechnika alkalmazása is csökkenti az energiafelhasználást. Az energiaellátóknak a számlákon egyértelműen és ingyenesen fel kellene tüntetniük a megelőző év ugyanazon időszakára vonatkozó fogyasztást. Ezáltal a fogyasztók érzékelhetnék energiafelhasználásuk mértékét. |
| --- | --- |

2.1.6

Ezenkívül sok mindent lehetne tenni a kisebb felújítások során is: ilyen például külső redőnyök alkalmazása, intelligens mérőberendezések felszerelése, amelyek segítségével a fogyasztók folyamatosan figyelemmel kísérhetik aktuális fogyasztásukat, vagy gázzal fűtött vízmelegítő rendszerek használata, amelyeknek köszönhetően a költségek és a káros gázkibocsátások 40 %-kal is csökkenthetőek. A szellőztető mikrorendszerek is különösen hatékonyaknak bizonyultak a lakásokban, a jól megválasztott anyagok pedig – például az átlátszó függőleges elemek (ablakok) esetében – több mint 20 %-kal csökkenthetik a lakás hőveszteségét (8). A víztakarékos szanitertechnika alkalmazása is csökkenti az energiafelhasználást. Az energiaellátóknak a számlákon egyértelműen és ingyenesen fel kellene tüntetniük a megelőző év ugyanazon időszakára vonatkozó fogyasztást. Ezáltal a fogyasztók érzékelhetnék energiafelhasználásuk mértékét.

| 2.1.7 | Az EGSZB szilárd meggyőződése, hogy ebben az ágazatban a kezdeményezések hatalmas megtakarításokat eredményezhetnek, és így hozzájárulhatnak az éghajlatváltozással és az energiaellátás biztonságával kapcsolatos célok eléréséhez. Mivel viszonylag kevés lehetőség van arra, hogy rövid- vagy középtávon javítsunk az energiaellátás feltételein, a végfelhasználókra kell hatni, vagyis:






  — | fokozni kell a végfelhasználói energiahatékonyságot, |
| --- | --- | --- |

2.1.7

Az EGSZB szilárd meggyőződése, hogy ebben az ágazatban a kezdeményezések hatalmas megtakarításokat eredményezhetnek, és így hozzájárulhatnak az éghajlatváltozással és az energiaellátás biztonságával kapcsolatos célok eléréséhez. Mivel viszonylag kevés lehetőség van arra, hogy rövid- vagy középtávon javítsunk az energiaellátás feltételein, a végfelhasználókra kell hatni, vagyis:

—

fokozni kell a végfelhasználói energiahatékonyságot,

| — | vissza kell fogni az energiaigényt, |
| --- | --- |

—

vissza kell fogni az energiaigényt,

| — | ösztönözni kell a megújuló energia előállítását (9), |
| --- | --- |

—

ösztönözni kell a megújuló energia előállítását (9),

| — | jobb, az önszabályozáson alapuló energiagazdálkodást kell folytatni. |
| --- | --- |

—

jobb, az önszabályozáson alapuló energiagazdálkodást kell folytatni.

| 2.1.8 | Többféle tényező is akadályozza az energia megtakarítását és az energiaforrások jobb felhasználását:






  — | kulturális megfontolások, |
| --- | --- | --- |

2.1.8

Többféle tényező is akadályozza az energia megtakarítását és az energiaforrások jobb felhasználását:

—

kulturális megfontolások,

| — | a változáskezelés nehézsége, |
| --- | --- |

—

a változáskezelés nehézsége,

| — | a szakismeretek (know-how) hiánya, |
| --- | --- |

—

a szakismeretek (know-how) hiánya,

| — | nem megfelelő költségvetési politika, |
| --- | --- |

—

nem megfelelő költségvetési politika,

| — | kevés vállalati együttműködés, |
| --- | --- |

—

kevés vállalati együttműködés,

| — | információhiány. |
| --- | --- |

—

információhiány.

| 2.1.9 | Az építőiparban hatalmas energiamegtakarítási lehetőségek rejlenek, különösen az épület használata során a fűtéshez, a mozgatóerőhöz és a világításhoz felhasznált energiát illetően. Ezt mutatják az úgynevezett passzív házak (10) is, amelyek óriási megtakarítási lehetőségeket használnak ki, és ösztönzik a közösségi versenyképességet és innovációt azzal, hogy mindinkább a fejlesztést és az új, energiahatékonyabb technológiák használatát helyezik a középpontba. |
| --- | --- |

2.1.9

Az építőiparban hatalmas energiamegtakarítási lehetőségek rejlenek, különösen az épület használata során a fűtéshez, a mozgatóerőhöz és a világításhoz felhasznált energiát illetően. Ezt mutatják az úgynevezett passzív házak (10) is, amelyek óriási megtakarítási lehetőségeket használnak ki, és ösztönzik a közösségi versenyképességet és innovációt azzal, hogy mindinkább a fejlesztést és az új, energiahatékonyabb technológiák használatát helyezik a középpontba.

| 2.1.10 | Az energiapolitika stratégiai céljai a következőkre irányulnak:






  — | a szennyezőanyagok és az éghajlatváltozást okozó gázok kibocsátásának csökkentése, tekintetbe véve a környezet és a régió jellemzőit, |
| --- | --- | --- |

2.1.10

Az energiapolitika stratégiai céljai a következőkre irányulnak:

—

a szennyezőanyagok és az éghajlatváltozást okozó gázok kibocsátásának csökkentése, tekintetbe véve a környezet és a régió jellemzőit,

| — | a versenyképes növekedés ösztönzése az ingatlanszektorban, az iparban és az új energiával kapcsolatos technológiákban, |
| --- | --- |

—

a versenyképes növekedés ösztönzése az ingatlanszektorban, az iparban és az új energiával kapcsolatos technológiákban,

| — | a szociális aspektusoknak és a közegészségügy energiapolitikával kapcsolatos szempontjainak középpontba helyezése. |
| --- | --- |

—

a szociális aspektusoknak és a közegészségügy energiapolitikával kapcsolatos szempontjainak középpontba helyezése.

| 2.1.11 | Az energiahatékonyság növelése érdekében ható intézkedések meghatározásakor figyelembe kell venni a költséghatékony technológiai innovációk elterjedt használatából származó előnyöket is. A végfelhasználók tájékozottabb döntést képesek hozni egyéni energiafelhasználásukkal kapcsolatosan, ha megfelelő információkat kapnak: például az energiahatékonyság növelése érdekében tervezett intézkedések részleteiről, a végfelhasználók jellemzőinek összehasonlításáról, illetve az árammal működő készülékekkel kapcsolatos konkrét, gyakorlati technikákról (11). |
| --- | --- |

2.1.11

Az energiahatékonyság növelése érdekében ható intézkedések meghatározásakor figyelembe kell venni a költséghatékony technológiai innovációk elterjedt használatából származó előnyöket is. A végfelhasználók tájékozottabb döntést képesek hozni egyéni energiafelhasználásukkal kapcsolatosan, ha megfelelő információkat kapnak: például az energiahatékonyság növelése érdekében tervezett intézkedések részleteiről, a végfelhasználók jellemzőinek összehasonlításáról, illetve az árammal működő készülékekkel kapcsolatos konkrét, gyakorlati technikákról (11).

| 2.1.12 | Az energiahatékonysággal kapcsolatos mindenféle – különösen a járulékos költségeket illető – információt széles körben és megfelelő formában el kell terjeszteni az érdekeltek között. A tájékoztatásnak ki kell térnie a pénzügyi és jogi szempontokra is, és olyan ismertető és reklámkampányokban kell azt közzétenni, amelyek minden szinten világos képet adnak a bevált gyakorlatokról. |
| --- | --- |

2.1.12

Az energiahatékonysággal kapcsolatos mindenféle – különösen a járulékos költségeket illető – információt széles körben és megfelelő formában el kell terjeszteni az érdekeltek között. A tájékoztatásnak ki kell térnie a pénzügyi és jogi szempontokra is, és olyan ismertető és reklámkampányokban kell azt közzétenni, amelyek minden szinten világos képet adnak a bevált gyakorlatokról.

| 2.1.13 | A kizárólag technikai kérdésekkel foglalkozó intézkedések szükségesek, de nem elegendőek az építőipari ágazat energiafogyasztásának csökkentéséhez. Foglalkozni kell a folyamatosan fejlődő technológia és nagyszámú, sokféle felhasználója közötti bonyolult kölcsönhatással is. |
| --- | --- |

2.1.13

A kizárólag technikai kérdésekkel foglalkozó intézkedések szükségesek, de nem elegendőek az építőipari ágazat energiafogyasztásának csökkentéséhez. Foglalkozni kell a folyamatosan fejlődő technológia és nagyszámú, sokféle felhasználója közötti bonyolult kölcsönhatással is.

| 2.1.14 | A korábbi Intelligens Energia – Európa program (2003–2006) részeként kifejlesztésre került egy EPBD (12) Épületplatformra irányuló kezdeményezés. Ez olyan szolgáltatásokat nyújt, amelyek megkönnyítik a teljes körűen 2006 elején életbe lépett, az épületek energiateljesítményéről szóló 2002/91/EK irányelv alkalmazását. Az irányelv a következő követelményeket tartalmazza a tagállamokra vonatkozóan:






  — | az épületek integrált energiateljesítményének számítási módja és kapcsolódó energiateljesítményi követelmények, |
| --- | --- | --- |

2.1.14

A korábbi Intelligens Energia – Európa program (2003–2006) részeként kifejlesztésre került egy EPBD (12) Épületplatformra irányuló kezdeményezés. Ez olyan szolgáltatásokat nyújt, amelyek megkönnyítik a teljes körűen 2006 elején életbe lépett, az épületek energiateljesítményéről szóló 2002/91/EK irányelv alkalmazását. Az irányelv a következő követelményeket tartalmazza a tagállamokra vonatkozóan:

—

az épületek integrált energiateljesítményének számítási módja és kapcsolódó energiateljesítményi követelmények,

| — | az új épületek energiateljesítményére vonatkozó közös uniós minimumkövetelmények, |
| --- | --- |

—

az új épületek energiateljesítményére vonatkozó közös uniós minimumkövetelmények,

| — | a nagyobb felújítás előtt álló meglévő nagy épületek energiateljesítményére vonatkozó minimumkövetelmények, |
| --- | --- |

—

a nagyobb felújítás előtt álló meglévő nagy épületek energiateljesítményére vonatkozó minimumkövetelmények,

| — | az épületek energiateljesítményének tanúsítása, ami kötelező az új épületek, a nagyobb felújítás előtt álló épületek és minden olyan lakás esetén, amelynek lakója megváltozik (13), |
| --- | --- |

—

az épületek energiateljesítményének tanúsítása, ami kötelező az új épületek, a nagyobb felújítás előtt álló épületek és minden olyan lakás esetén, amelynek lakója megváltozik (13),

| — | az épületekben található kazánok és légkondicionáló rendszerek rendszeres ellenőrzése, emellett a 15 évesnél régebbi kazánokkal működő fűtőrendszerek felülvizsgálata. |
| --- | --- |

—

az épületekben található kazánok és légkondicionáló rendszerek rendszeres ellenőrzése, emellett a 15 évesnél régebbi kazánokkal működő fűtőrendszerek felülvizsgálata.

| 2.1.15 | Technikai szempontból alapvető, hogy a nyilvánosság és a fogyasztók felismerjék, hogy integrált megközelítésre van szükség, amely például a következő tényezőket is figyelembe veszi:






  — | a hőszigetelés minősége, |
| --- | --- | --- |

2.1.15

Technikai szempontból alapvető, hogy a nyilvánosság és a fogyasztók felismerjék, hogy integrált megközelítésre van szükség, amely például a következő tényezőket is figyelembe veszi:

—

a hőszigetelés minősége,

| — | a fűtő és légkondicionáló berendezések típusa, |
| --- | --- |

—

a fűtő és légkondicionáló berendezések típusa,

| — | a megújuló energiaforrások használata, |
| --- | --- |

—

a megújuló energiaforrások használata,

| — | az épület tájolása, |
| --- | --- |

—

az épület tájolása,

| — | a nedvesedés és a penészedés megakadályozása. |
| --- | --- |

—

a nedvesedés és a penészedés megakadályozása.

| 2.1.15.1 | Lényegében két alapmutató létezik:






  — | az épületburok egyedi energiaszükséglete: ez becslést ad az épületburok teljesítményére, amely télen a minimálisra csökkenti a hőveszteséget, nyáron pedig korlátozza a túlmelegedést, |
| --- | --- | --- |

2.1.15.1

Lényegében két alapmutató létezik:

—

az épületburok egyedi energiaszükséglete: ez becslést ad az épületburok teljesítményére, amely télen a minimálisra csökkenti a hőveszteséget, nyáron pedig korlátozza a túlmelegedést,

| — | a teljes egyedi elsődleges energiaszükséglet: ez pedig becslést ad az elsődleges energiát lakókomforttá és különböző szolgáltatásokká alakító berendezések teljesítményére. |
| --- | --- |

—

a teljes egyedi elsődleges energiaszükséglet: ez pedig becslést ad az elsődleges energiát lakókomforttá és különböző szolgáltatásokká alakító berendezések teljesítményére.

| 2.1.16 | Az energiafelhasználás, valamint a szennyezőanyagok és az éghajlatváltozást okozó gázok kibocsátásának alacsonyan tartásával kapcsolatos cél elérése érdekében olyan politikákra is szükség van, amelyek:






  1. | a hőszigetelési eljárásokat (passzív energiamegtakarítási intézkedések) jelentős fejlesztésekkel támogatják a beszerelési technológia (aktív energiamegtakarítási intézkedések) terén, |
| --- | --- | --- |

2.1.16

Az energiafelhasználás, valamint a szennyezőanyagok és az éghajlatváltozást okozó gázok kibocsátásának alacsonyan tartásával kapcsolatos cél elérése érdekében olyan politikákra is szükség van, amelyek:

1.

a hőszigetelési eljárásokat (passzív energiamegtakarítási intézkedések) jelentős fejlesztésekkel támogatják a beszerelési technológia (aktív energiamegtakarítási intézkedések) terén,

| 2. | növelik az energiamegtakarítási intézkedések hatókörét és számát, |
| --- | --- |

2.

növelik az energiamegtakarítási intézkedések hatókörét és számát,

| 3. | a megújuló forrásokat a magas hatékonyságú „hibrid” rendszerekbe integrálják, |
| --- | --- |

3.

a megújuló forrásokat a magas hatékonyságú „hibrid” rendszerekbe integrálják,

| 4. | innovatív rendszereket céloznak meg: hűtés hőenergiával (abszorpciós hűtés), a hőt és az energiát összekapcsoló mikroegységek, trigeneráció, hőszivattyúk és vegyes erőművek
   (14). |
| --- | --- |

4.

innovatív rendszereket céloznak meg: hűtés hőenergiával (abszorpciós hűtés), a hőt és az energiát összekapcsoló mikroegységek, trigeneráció, hőszivattyúk és vegyes erőművek
   (14).

| 2.1.17 | A közösségi innovációs és kutatási programoknak döntő szerepük van az épületek energiahatékonyságának fejlesztésében, tekintettel a „nulla energiafelhasználású” intelligens épületek kifejlesztésének céljára. Ezek energiatöbbletet termelő épületek, amelyek a leghétköznapibb (nap- szél- és geotermikus) energiaformákat felhasználva több energiát állítanak elő, mint amennyit elfogyasztanak. |
| --- | --- |

2.1.17

A közösségi innovációs és kutatási programoknak döntő szerepük van az épületek energiahatékonyságának fejlesztésében, tekintettel a „nulla energiafelhasználású” intelligens épületek kifejlesztésének céljára. Ezek energiatöbbletet termelő épületek, amelyek a leghétköznapibb (nap- szél- és geotermikus) energiaformákat felhasználva több energiát állítanak elő, mint amennyit elfogyasztanak.

| 2.1.18 | Közösségi szinten a versenyképességi és innovációs keretprogramon kívül a tiszta energia technológiák fejlesztésének támogatásában döntő szerepe van a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramnak is, amely az „Együttműködés” programban tematikus prioritást irányoz elő. |
| --- | --- |

2.1.18

Közösségi szinten a versenyképességi és innovációs keretprogramon kívül a tiszta energia technológiák fejlesztésének támogatásában döntő szerepe van a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramnak is, amely az „Együttműködés” programban tematikus prioritást irányoz elő.

| 2.1.19 | Az európai műszaki szabványosítás alapvető szerepet játszik az építőipar energiahatékonyságában. Az Európai Bizottság felkérte az Európai Szabványügyi Bizottságot, hogy a következők szerint alakítsa ki a fent említett, az épületek energiahatékonyságára vonatkozó irányelv megvalósításához szükséges műszaki előírásokat (15):






  — | harmonizált szabványok a létező épületek energiafogyasztásának méréséhez, |
| --- | --- | --- |

2.1.19

Az európai műszaki szabványosítás alapvető szerepet játszik az építőipar energiahatékonyságában. Az Európai Bizottság felkérte az Európai Szabványügyi Bizottságot, hogy a következők szerint alakítsa ki a fent említett, az épületek energiahatékonyságára vonatkozó irányelv megvalósításához szükséges műszaki előírásokat (15):

—

harmonizált szabványok a létező épületek energiafogyasztásának méréséhez,

| — | harmonizált szabványok az új épületekre, |
| --- | --- |

—

harmonizált szabványok az új épületekre,

| — | egységes tanúsítási szabványok, |
| --- | --- |

—

egységes tanúsítási szabványok,

| — | közös szabványok az ellenőrzési eljárásokhoz. |
| --- | --- |

—

közös szabványok az ellenőrzési eljárásokhoz.

| 2.1.20 | Közel 30 európai (CEN) szabvány készült el (16). A tagállamok már megerősítették, hogy szándékukban áll önkéntes alapon alkalmazni őket. Amennyiben az derül ki, hogy a szabványoknak nem sikerül önkéntes alapon megfelelni, jogszabályokat kell bevezetni kötelezővé tételük érdekében. |
| --- | --- |

2.1.20

Közel 30 európai (CEN) szabvány készült el (16). A tagállamok már megerősítették, hogy szándékukban áll önkéntes alapon alkalmazni őket. Amennyiben az derül ki, hogy a szabványoknak nem sikerül önkéntes alapon megfelelni, jogszabályokat kell bevezetni kötelezővé tételük érdekében.

| 2.1.21 | Mindenesetre az Európai Bizottság felelős azért, hogy ellássa a tagállamokat az épületek energiateljesítményének kiszámítása integrált, egységes módszertanának kifejlesztéséhez szükséges eszközökkel. Amint a tagállamok megállapították az energiahatékonysági minimumkritériumokat, energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványokban kell megjeleníteni azokat. A tanúsítványok alapvetően jelölések, hasonlatosak azokhoz, amelyeket háztartási eszközökön használnak. Az épületek jelölései azonban kidolgozottabbak, összetettebbek, és tartalmaznak a teljesítmény javítására vonatkozó ajánlásokat is. |
| --- | --- |

2.1.21

Mindenesetre az Európai Bizottság felelős azért, hogy ellássa a tagállamokat az épületek energiateljesítményének kiszámítása integrált, egységes módszertanának kifejlesztéséhez szükséges eszközökkel. Amint a tagállamok megállapították az energiahatékonysági minimumkritériumokat, energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványokban kell megjeleníteni azokat. A tanúsítványok alapvetően jelölések, hasonlatosak azokhoz, amelyeket háztartási eszközökön használnak. Az épületek jelölései azonban kidolgozottabbak, összetettebbek, és tartalmaznak a teljesítmény javítására vonatkozó ajánlásokat is.

| 2.1.22 | Kutatási projektek egyértelműen bebizonyították, hogy az energiafogyasztás szempontjából az épületek műszaki berendezésein kívül meghatározó tényező az is, hogy mekkora figyelmet fordítanak az épület használói – a lakók vagy napközben az épületben levő munkahelyeken dolgozók – arra, hogy takarékoskodjanak az energiával. |
| --- | --- |

2.1.22

Kutatási projektek egyértelműen bebizonyították, hogy az energiafogyasztás szempontjából az épületek műszaki berendezésein kívül meghatározó tényező az is, hogy mekkora figyelmet fordítanak az épület használói – a lakók vagy napközben az épületben levő munkahelyeken dolgozók – arra, hogy takarékoskodjanak az energiával.

| 2.1.22.1 | Érdemes például népszerűsíteni a különösen meleg időszakoknak jobban megfelelő öltözködés kultúráját, például nyáron nem kellene öltönyt és nyakkendőt viselni (17); illetve télen megfelelő ruházkodás mellett a lakások és irodák hőmérsékletét 20–21oC-on lehetne tartani (18). |
| --- | --- |

2.1.22.1

Érdemes például népszerűsíteni a különösen meleg időszakoknak jobban megfelelő öltözködés kultúráját, például nyáron nem kellene öltönyt és nyakkendőt viselni (17); illetve télen megfelelő ruházkodás mellett a lakások és irodák hőmérsékletét 20–21oC-on lehetne tartani (18).

| 2.1.23 | A házak fekvése is befolyásolja azt a hőmennyiséget, amely a lakók számára komfortérzetet biztosít. Az egyforma sorházak fűtéséhez felhasznált egy főre eső energiafogyasztásban akár 2,5-szeres (különálló házak esetén 3-szoros) eltérés is lehet, az elektromosáram-fogyasztásban pedig 4–5-szörös is lehet a különbség. |
| --- | --- |

2.1.23

A házak fekvése is befolyásolja azt a hőmennyiséget, amely a lakók számára komfortérzetet biztosít. Az egyforma sorházak fűtéséhez felhasznált egy főre eső energiafogyasztásban akár 2,5-szeres (különálló házak esetén 3-szoros) eltérés is lehet, az elektromosáram-fogyasztásban pedig 4–5-szörös is lehet a különbség.

| 2.1.23.1 | A fentieket és más szempontokat is figyelembe véve a jelenlegi jogszabályokat energiahatékonysági előírásokkal kellene kibővíteni, nemcsak épületekre, hanem egész körzetekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

2.1.23.1

A fentieket és más szempontokat is figyelembe véve a jelenlegi jogszabályokat energiahatékonysági előírásokkal kellene kibővíteni, nemcsak épületekre, hanem egész körzetekre vonatkozóan.

| 2.1.24 | Az emberekben – már iskolás kortól kezdve (19) – egyre inkább tudatosítani kellene, hogy milyen sok primer energiára van szükség otthonaikban






  — | télen a fűtéshez, |
| --- | --- | --- |

2.1.24

Az emberekben – már iskolás kortól kezdve (19) – egyre inkább tudatosítani kellene, hogy milyen sok primer energiára van szükség otthonaikban

—

télen a fűtéshez,

| — | nyáron a levegő hűtéséhez, |
| --- | --- |

—

nyáron a levegő hűtéséhez,

| — | vízmelegítéshez, |
| --- | --- |

—

vízmelegítéshez,

| — | felvonók működtetéséhez, |
| --- | --- |

—

felvonók működtetéséhez,

| — | világításhoz, |
| --- | --- |

—

világításhoz,

| — | háztartási gépek üzemeltetéséhez, |
| --- | --- |

—

háztartási gépek üzemeltetéséhez,

és hogy egy kis odafigyeléssel és hajlandósággal ennek az energiának nagy részét meg lehet takarítani (20).

| 2.1.25 | A végfelhasználóknak gyakran fontos beruházási döntéseket kell hozniuk, például a házfelújítás, vagy a tervezési vagy építési fázisban levő épületek jelentős mértékű átalakítása során. A jelentős energiamegtakarítást lehetővé tevő új technológiákba való befektetési döntéseknek komoly következményei lehetnek az épületek energiateljesítményét illetően. Ezek között említhetjük meg az alábbiakat:






  — | jobb szigetelést biztosító anyagok, |
| --- | --- | --- |

2.1.25

A végfelhasználóknak gyakran fontos beruházási döntéseket kell hozniuk, például a házfelújítás, vagy a tervezési vagy építési fázisban levő épületek jelentős mértékű átalakítása során. A jelentős energiamegtakarítást lehetővé tevő új technológiákba való befektetési döntéseknek komoly következményei lehetnek az épületek energiateljesítményét illetően. Ezek között említhetjük meg az alábbiakat:

—

jobb szigetelést biztosító anyagok,

| — | jó átbocsátási jellemzőkkel rendelkező (ajtó- és ablak-) keretek (21), |
| --- | --- |

—

jó átbocsátási jellemzőkkel rendelkező (ajtó- és ablak-) keretek (21),

| — | napvédelmi rendszerek, például egyszerű redőnyök, |
| --- | --- |

—

napvédelmi rendszerek, például egyszerű redőnyök,

| — | a fűtésrendszer megválasztása vagy megfelelő beállítása (22), |
| --- | --- |

—

a fűtésrendszer megválasztása vagy megfelelő beállítása (22),

| — | további berendezések, például fényelektromos technológiák, naphőberendezések, vízszintes vagy függőleges elrendezésű geotermikus fűtési rendszerek felszerelése (23), |
| --- | --- |

—

további berendezések, például fényelektromos technológiák, naphőberendezések, vízszintes vagy függőleges elrendezésű geotermikus fűtési rendszerek felszerelése (23),

| — | a nedvesedés és a penészedés megakadályozása. |
| --- | --- |

—

a nedvesedés és a penészedés megakadályozása.

| 2.1.26 | Egyértelmű, hogy az eddig általánosan használt referenciakeret megváltoztatásához új kulturális impulzusokat és ösztönzőket kell találni a magasabb költség ellentételezése, illetve a következő témák iránti érdeklődés felkeltése érdekében:






  — | kutatómunka a tervezési fázisban, |
| --- | --- | --- |

2.1.26

Egyértelmű, hogy az eddig általánosan használt referenciakeret megváltoztatásához új kulturális impulzusokat és ösztönzőket kell találni a magasabb költség ellentételezése, illetve a következő témák iránti érdeklődés felkeltése érdekében:

—

kutatómunka a tervezési fázisban,

| — | átdolgozott építési eljárások, |
| --- | --- |

—

átdolgozott építési eljárások,

| — | minőségi anyagok használata az építés során, |
| --- | --- |

—

minőségi anyagok használata az építés során,

| — | új, a naphőberendezések felszerelését lehetővé tevő struktúratervek (24), |
| --- | --- |

—

új, a naphőberendezések felszerelését lehetővé tevő struktúratervek (24),

| — | a napelemek optimális elhelyezése, |
| --- | --- |

—

a napelemek optimális elhelyezése,

| — | előzetes felmérések a függőleges vagy vízszintes elrendezésű geotermikus technológia használatához. |
| --- | --- |

—

előzetes felmérések a függőleges vagy vízszintes elrendezésű geotermikus technológia használatához.

| 2.1.27 | Érdemes megfontolni a következő ösztönzők alkalmazását:






  — | a beépíthető terület növelése, |
| --- | --- | --- |

2.1.27

Érdemes megfontolni a következő ösztönzők alkalmazását:

—

a beépíthető terület növelése,

| — | a másodlagos urbanizációs beruházásokra kivetett adók csökkentése, |
| --- | --- |

—

a másodlagos urbanizációs beruházásokra kivetett adók csökkentése,

| — | leegyszerűsített tervezési engedélyeztetési eljárások, |
| --- | --- |

—

leegyszerűsített tervezési engedélyeztetési eljárások,

| — | eltekintés a nem átlátható függőleges szerkezetek (falak) szigetelőanyaggal való bevonásakor keletkező vastagságkülönbségtől, |
| --- | --- |

—

eltekintés a nem átlátható függőleges szerkezetek (falak) szigetelőanyaggal való bevonásakor keletkező vastagságkülönbségtől,

| — | minőségjelölések odaítélése az elért megtakarítások alapján. |
| --- | --- |

—

minőségjelölések odaítélése az elért megtakarítások alapján.

| 2.1.28 | Minden, a jelentős energiamegtakarítás elérése érdekében hozott intézkedésnek figyelembe kell vennie azt a tényt, hogy az európaiak többsége régebben épült lakóházakban él, az új épületek pedig csak kis százalékot tesznek ki. |
| --- | --- |

2.1.28

Minden, a jelentős energiamegtakarítás elérése érdekében hozott intézkedésnek figyelembe kell vennie azt a tényt, hogy az európaiak többsége régebben épült lakóházakban él, az új épületek pedig csak kis százalékot tesznek ki.

| 2.1.29 | A bérelt lakásokkal kapcsolatos egyik probléma, hogy az energiahatékonyság-növelő intézkedések (pl. új ajtó- és ablakkeretek, magas hatékonyságú bojlerek, tisztaenergia-generátorok) költségét általában a tulajdonosok viselik, az azok eredményeképpen elért költségmegtakarítások azonban a lakások használóinál jelentkeznek. |
| --- | --- |

2.1.29

A bérelt lakásokkal kapcsolatos egyik probléma, hogy az energiahatékonyság-növelő intézkedések (pl. új ajtó- és ablakkeretek, magas hatékonyságú bojlerek, tisztaenergia-generátorok) költségét általában a tulajdonosok viselik, az azok eredményeképpen elért költségmegtakarítások azonban a lakások használóinál jelentkeznek.

| 2.1.30 | Ezt a kérdést a „harmadik fél általi finanszírozás” (25) alkalmazásának támogatásával lehet megoldani. Ennek része a hitelintézetekhez kötődő vállalkozások épületekhez kapcsolódó energiamegtakarítási kezdeményezéseinek ösztönzése, a beruházások értékének meghatározott számú éven keresztül való visszatörlesztése a munkálatok befejezése után az alacsonyabb energiaköltségek eredményeképpen átlagosan elért megtakarítással. |
| --- | --- |

2.1.30

Ezt a kérdést a „harmadik fél általi finanszírozás” (25) alkalmazásának támogatásával lehet megoldani. Ennek része a hitelintézetekhez kötődő vállalkozások épületekhez kapcsolódó energiamegtakarítási kezdeményezéseinek ösztönzése, a beruházások értékének meghatározott számú éven keresztül való visszatörlesztése a munkálatok befejezése után az alacsonyabb energiaköltségek eredményeképpen átlagosan elért megtakarítással.

| 2.1.31 | Az ipari országokban használt egyik bevált pénzügyi rendszer, amit érdemes lenne támogatni és kiterjeszteni, a keresletoldali gazdálkodás (Demand Side Management, DSM). Az energiatermelő vagy -ellátó vállalatok saját felelősségükre befektetéseket eszközölnek az épületek energiával kapcsolatos felújításába. A költségeket a munkák elvégzése után elért megtakarítások fedezik. |
| --- | --- |

2.1.31

Az ipari országokban használt egyik bevált pénzügyi rendszer, amit érdemes lenne támogatni és kiterjeszteni, a keresletoldali gazdálkodás (Demand Side Management, DSM). Az energiatermelő vagy -ellátó vállalatok saját felelősségükre befektetéseket eszközölnek az épületek energiával kapcsolatos felújításába. A költségeket a munkák elvégzése után elért megtakarítások fedezik.

| 2.1.32 | A rendszer egyértelműen javítható a megfelelő jogi keret segítségével, illetve az energiaszolgáltató vállalatok arra való ösztönzésével, hogy ruházzanak be azon épületek fűtési rendszereinek a felújításába, amelyekbe ők szállítják az energiát. |
| --- | --- |

2.1.32

A rendszer egyértelműen javítható a megfelelő jogi keret segítségével, illetve az energiaszolgáltató vállalatok arra való ösztönzésével, hogy ruházzanak be azon épületek fűtési rendszereinek a felújításába, amelyekbe ők szállítják az energiát.

| 2.1.33 | A lakóépületek energiamegtakarításának összetett problematikájával az új EU-tagállamok többsége szembesül. Nem szabad hagyni, hogy az ebből származó költségek és komplexitás terhét a végső felhasználók és a polgárok viseljék. Csehország például sikeresen használta fel a kohéziós politika keretében biztosított alapok egy részét lakóépületek felújítására. |
| --- | --- |

2.1.33

A lakóépületek energiamegtakarításának összetett problematikájával az új EU-tagállamok többsége szembesül. Nem szabad hagyni, hogy az ebből származó költségek és komplexitás terhét a végső felhasználók és a polgárok viseljék. Csehország például sikeresen használta fel a kohéziós politika keretében biztosított alapok egy részét lakóépületek felújítására.

| 2.1.34 | A legtöbb figyelmet annak biztosítására kell fordítani, hogy az épületfelújítás során figyeljenek az energiamegtakarításra. Az energiafogyasztás és a szennyezőgáz-kibocsátás alacsonyan tartásával kapcsolatos célok elérése érdekében olyan politikaalkotásra van szükség, amely:






  — | a hőszigetelési eljárásokat (passzív energiamegtakarítás) a szükséges fejlesztésekkel támogatja a beszerelési technológia (aktív energiamegtakarítás) terén, |
| --- | --- | --- |

2.1.34

A legtöbb figyelmet annak biztosítására kell fordítani, hogy az épületfelújítás során figyeljenek az energiamegtakarításra. Az energiafogyasztás és a szennyezőgáz-kibocsátás alacsonyan tartásával kapcsolatos célok elérése érdekében olyan politikaalkotásra van szükség, amely:

—

a hőszigetelési eljárásokat (passzív energiamegtakarítás) a szükséges fejlesztésekkel támogatja a beszerelési technológia (aktív energiamegtakarítás) terén,

| — | növelik az energiamegtakarítással kapcsolatos kezdeményezések hatókörét és számát, többek között olyan politikák felhasználásával, amelyek pénzügyi és tervezési ösztönzőket biztosítanak, |
| --- | --- |

—

növelik az energiamegtakarítással kapcsolatos kezdeményezések hatókörét és számát, többek között olyan politikák felhasználásával, amelyek pénzügyi és tervezési ösztönzőket biztosítanak,

| — | elterjesztik a „hibrid”, vagyis olyan rendszereket, amelyek a hagyományos energiát alternatív vagy tiszta energiával kombinálják a fosszilis üzemanyagok felhasználásának csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

—

elterjesztik a „hibrid”, vagyis olyan rendszereket, amelyek a hagyományos energiát alternatív vagy tiszta energiával kombinálják a fosszilis üzemanyagok felhasználásának csökkentése érdekében.

| 2.1.35 | Ahhoz, hogy valóban hatásos legyen, az épületek energiamegtakarításának ösztönzését célul kitűző politika a közösség bevonásán kívül el kell, hogy érje a különböző szakmai szövetségek és ágazati vállalkozók elkötelezettségét is:






  — | a szakmabeliekét, |
| --- | --- | --- |

2.1.35

Ahhoz, hogy valóban hatásos legyen, az épületek energiamegtakarításának ösztönzését célul kitűző politika a közösség bevonásán kívül el kell, hogy érje a különböző szakmai szövetségek és ágazati vállalkozók elkötelezettségét is:

—

a szakmabeliekét,

| — | a zöld és bioklimatikus várostervezés támogatóit, |
| --- | --- |

—

a zöld és bioklimatikus várostervezés támogatóit,

| — | a projektmenedzserekét, |
| --- | --- |

—

a projektmenedzserekét,

| — | az energetikai vezetőkét, |
| --- | --- |

—

az energetikai vezetőkét,

| — | az ESCO vállalatokét, |
| --- | --- |

—

az ESCO vállalatokét,

| — | az építőipari vállalatokét, |
| --- | --- |

—

az építőipari vállalatokét,

| — | az ingatlanvállalatokét, |
| --- | --- |

—

az ingatlanvállalatokét,

| — | az építőipari beszállítókét, |
| --- | --- |

—

az építőipari beszállítókét,

| — | a szervizelési és karbantartási szolgáltatások nyújtóiét. |
| --- | --- |

—

a szervizelési és karbantartási szolgáltatások nyújtóiét.

3.   A jelenlegi helyzet

3.1   A jelenlegi helyzet az EU-ban

| 3.1.1 | Az épületek energiahatékonyságának növelése több közösségi rendelkezésnek is célkitűzése volt. Ilyen például az 1989. évi irányelv az építési termékekről (26) és az 1993-as SAVE irányelv (27) építőiparral kapcsolatos részei, egy 1993. évi irányelv az épületek energiatanúsításáról (28), a 2002. évi irányelv az épületek energiahatékonyságáról (EPBD-irányelv) (29), a 2005-ben elfogadott 2005/32/EK irányelv az energiafelhasználó termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapításának kereteiről (30) és a 2006. évi irányelv az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról (31). Eközben több, termékekhez kapcsolódó jogszabályi intézkedés is született, például a melegvízkazánokról szóló irányelv (32), az irodai berendezéseket érintő határozat (33), a háztartási készülékek és az energiafogyasztás címkézéséről szóló irányelv (34), a hűtőszekrények energiahatékonyságára vonatkozó irányelv (35) és a fénycsőelőtétekről szóló irányelv (36). A 2002-es EPBD-irányelv külön foglalkozik az új és a már meglévő lakó- illetve nem lakáscélú épületek energiahatékonyságának növelésével. |
| --- | --- |

3.1.1

Az épületek energiahatékonyságának növelése több közösségi rendelkezésnek is célkitűzése volt. Ilyen például az 1989. évi irányelv az építési termékekről (26) és az 1993-as SAVE irányelv (27) építőiparral kapcsolatos részei, egy 1993. évi irányelv az épületek energiatanúsításáról (28), a 2002. évi irányelv az épületek energiahatékonyságáról (EPBD-irányelv) (29), a 2005-ben elfogadott 2005/32/EK irányelv az energiafelhasználó termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapításának kereteiről (30) és a 2006. évi irányelv az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról (31). Eközben több, termékekhez kapcsolódó jogszabályi intézkedés is született, például a melegvízkazánokról szóló irányelv (32), az irodai berendezéseket érintő határozat (33), a háztartási készülékek és az energiafogyasztás címkézéséről szóló irányelv (34), a hűtőszekrények energiahatékonyságára vonatkozó irányelv (35) és a fénycsőelőtétekről szóló irányelv (36). A 2002-es EPBD-irányelv külön foglalkozik az új és a már meglévő lakó- illetve nem lakáscélú épületek energiahatékonyságának növelésével.

| 3.1.2 | Az irányelv nemzeti jogba való átültetésének határideje 2006. január 4. volt, de egyes tagállamok haladékot kértek és kaptak (37), mások ellen pedig az Európai Bizottság jogsértési eljárást indít az átültetés meghiúsulása vagy nem megfelelő volta miatt (38). Az energiatanúsítás kritériumait azonban 2007 végéig minden tagállamnak rögzítenie kellett volna. |
| --- | --- |

3.1.2

Az irányelv nemzeti jogba való átültetésének határideje 2006. január 4. volt, de egyes tagállamok haladékot kértek és kaptak (37), mások ellen pedig az Európai Bizottság jogsértési eljárást indít az átültetés meghiúsulása vagy nem megfelelő volta miatt (38). Az energiatanúsítás kritériumait azonban 2007 végéig minden tagállamnak rögzítenie kellett volna.

3.2   A lakástípusokkal és az éghajlattal kapcsolatos jelenlegi helyzet

| 3.2.1 | Ahhoz, hogy a végfelhasználóknak az épületek energiahatékonyságához való hozzájárulása kérdéskörével minden szempontból foglalkozni lehessen, figyelembe kell venni az EU érintett, nagy kiterjedésű területeinek jellemzőit, különös tekintettel






  — | az épületállomány típusaira, és |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Ahhoz, hogy a végfelhasználóknak az épületek energiahatékonyságához való hozzájárulása kérdéskörével minden szempontból foglalkozni lehessen, figyelembe kell venni az EU érintett, nagy kiterjedésű területeinek jellemzőit, különös tekintettel

—

az épületállomány típusaira, és

| — | az éghajlati körülményekre. |
| --- | --- |

—

az éghajlati körülményekre.

| 3.2.2 | Az épületállomány típusai Az új tagállamokban és az öt kelet-németországi tartományban számottevő energiamegtakarítási lehetőségek vannak az épületekben, ellentétben a többi 15 tagállammal. |
| --- | --- |

3.2.2

Az épületállomány típusai Az új tagállamokban és az öt kelet-németországi tartományban számottevő energiamegtakarítási lehetőségek vannak az épületekben, ellentétben a többi 15 tagállammal.

| 3.2.2.1 | Itt ugyanis az épületállomány nagyrészt a háború utáni várostervezés öröksége, és előre gyártott elemekből álló többemeletes, többlakásos tömbházak alkotják, amelyeket rohamos tömegtermeléssel és homogén, egységes, központosított technológiával állítottak elő. Ráadásul hosszú ideig nem végeztek rajtuk karbantartási és felújítási munkákat (39). |
| --- | --- |

3.2.2.1

Itt ugyanis az épületállomány nagyrészt a háború utáni várostervezés öröksége, és előre gyártott elemekből álló többemeletes, többlakásos tömbházak alkotják, amelyeket rohamos tömegtermeléssel és homogén, egységes, központosított technológiával állítottak elő. Ráadásul hosszú ideig nem végeztek rajtuk karbantartási és felújítási munkákat (39).

| 3.2.2.2 | Romániában például 2002-ben 4 819 104 lakóépületet számláltak össze. Ebből 83 799 tömbház volt, bennük összesen 2 984 577 lakással. Ez körülbelül a lakásállomány 60 %-át teszi ki. Ráadásul a lakóépületek 53 %-a 40 évnél régebbi, 37 % épült több mint 20 éve, és csak 10 % újabb 10 évesnél. |
| --- | --- |

3.2.2.2

Romániában például 2002-ben 4 819 104 lakóépületet számláltak össze. Ebből 83 799 tömbház volt, bennük összesen 2 984 577 lakással. Ez körülbelül a lakásállomány 60 %-át teszi ki. Ráadásul a lakóépületek 53 %-a 40 évnél régebbi, 37 % épült több mint 20 éve, és csak 10 % újabb 10 évesnél.

| 3.2.2.3 | Az egykori szovjet blokk országaiban jellemző nagy tömbházak 95 %-ában a fűtéshez, szellőzéshez és vízmelegítéshez használt energiát központosított rendszerek szolgáltatják. Az erről az épülettípusról 2005-ben készített tanulmányok számításai szerint az energiamegtakarítási lehetőség 38–40 %. |
| --- | --- |

3.2.2.3

Az egykori szovjet blokk országaiban jellemző nagy tömbházak 95 %-ában a fűtéshez, szellőzéshez és vízmelegítéshez használt energiát központosított rendszerek szolgáltatják. Az erről az épülettípusról 2005-ben készített tanulmányok számításai szerint az energiamegtakarítási lehetőség 38–40 %.

| 3.2.2.4 | Ez a nagymértékű energiaveszteség részben a végfelhasználóknak, az anyagok gyenge minőségének, a nem megfelelő hőszigetelésnek, a régi, magas fogyasztású technológiáknak, az elavult fűtő- és nagy fogyasztású világítórendszereknek, az alacsony hatékonyságú tüzelőberendezéseknek, a gyenge minőségű szivattyúknak tulajdonítható. Mindehhez a nem hatékony energiagazdálkodás is hozzájárul, a jelentős veszteség (40) megfizetése pedig hosszú távon a fogyasztóra hárul. Az energiahatékonyság a létező legelérhetőbb, legkevésbé környezetszennyező és legolcsóbb megoldás. |
| --- | --- |

3.2.2.4

Ez a nagymértékű energiaveszteség részben a végfelhasználóknak, az anyagok gyenge minőségének, a nem megfelelő hőszigetelésnek, a régi, magas fogyasztású technológiáknak, az elavult fűtő- és nagy fogyasztású világítórendszereknek, az alacsony hatékonyságú tüzelőberendezéseknek, a gyenge minőségű szivattyúknak tulajdonítható. Mindehhez a nem hatékony energiagazdálkodás is hozzájárul, a jelentős veszteség (40) megfizetése pedig hosszú távon a fogyasztóra hárul. Az energiahatékonyság a létező legelérhetőbb, legkevésbé környezetszennyező és legolcsóbb megoldás.

3.2.3   Éghajlati övek

| 3.2.3.1 | Észak- és Dél-Európa fő éghajlati öveiben a lakásszektor átlagos fogyasztása évi 4 343 kWh-nak felel meg (41). Ezt az energiamennyiséget elsősorban fűtésre fordítják, ami az elektromosáram-igény 21,3 %-át fogyasztja el, annak ellenére, hogy a felhasználás főként Észak- és Közép-Európában összpontosul. A felhasznált energiamennyiség szempontjából a következő helyen a hűtő- és fagyasztógépek (14,5 %), illetve a világítóberendezések (10,8 %) állnak. |
| --- | --- |

3.2.3.1

Észak- és Dél-Európa fő éghajlati öveiben a lakásszektor átlagos fogyasztása évi 4 343 kWh-nak felel meg (41). Ezt az energiamennyiséget elsősorban fűtésre fordítják, ami az elektromosáram-igény 21,3 %-át fogyasztja el, annak ellenére, hogy a felhasználás főként Észak- és Közép-Európában összpontosul. A felhasznált energiamennyiség szempontjából a következő helyen a hűtő- és fagyasztógépek (14,5 %), illetve a világítóberendezések (10,8 %) állnak.

| 3.2.3.2 | Dél-Európában (Olaszország, Spanyolország, Portugália, Szlovénia, Málta, Görögország, Ciprus és Franciaország déli része) az egyik, az áramfogyasztás növekedéséhez hozzájáruló tényező az alacsony energiafogyasztású alacsony (<12 kW leadott hűtési teljesítmény) teljesítményű háztartási légkondicionáló egységek (42) gyors elterjedése, és a nyári időszakban való nagyfokú használatuk. |
| --- | --- |

3.2.3.2

Dél-Európában (Olaszország, Spanyolország, Portugália, Szlovénia, Málta, Görögország, Ciprus és Franciaország déli része) az egyik, az áramfogyasztás növekedéséhez hozzájáruló tényező az alacsony energiafogyasztású alacsony (<12 kW leadott hűtési teljesítmény) teljesítményű háztartási légkondicionáló egységek (42) gyors elterjedése, és a nyári időszakban való nagyfokú használatuk.

| 3.2.3.3 | A légkondicionáló berendezések háztartási elektromosáram-felhasználását – amelyre a 2002/31/EK irányelv is vonatkozik – évi 7–10 TWh-ra becslik a huszonöt tagú EU-ban (43). Hozzá kell tenni, hogy Európában az új multimédiás felszerelések, mint például a folyamatosan hálózati áramra kapcsolt személyi számítógépek, nyomtatók, lapolvasók (szkennerek), modemek és mobiltelefon-töltők fogyasztása a háztartások energiafelhasználásának 20 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

3.2.3.3

A légkondicionáló berendezések háztartási elektromosáram-felhasználását – amelyre a 2002/31/EK irányelv is vonatkozik – évi 7–10 TWh-ra becslik a huszonöt tagú EU-ban (43). Hozzá kell tenni, hogy Európában az új multimédiás felszerelések, mint például a folyamatosan hálózati áramra kapcsolt személyi számítógépek, nyomtatók, lapolvasók (szkennerek), modemek és mobiltelefon-töltők fogyasztása a háztartások energiafelhasználásának 20 %-át teszi ki.

3.3   Néhány nemzetközi összehasonlítás

| 3.3.1 | Japán energiafogyasztása teszi ki a világ fogyasztásának 6 %-át. Nemrégiben intézkedéseket hoztak a fogyasztás szintje és az ebből eredő szén-dioxid-kibocsátás csökkentése érdekében, különösen a közlekedésben és az építőiparban (a lakóépületeknek tudható be a teljes fogyasztás 15 %-a). |
| --- | --- |

3.3.1

Japán energiafogyasztása teszi ki a világ fogyasztásának 6 %-át. Nemrégiben intézkedéseket hoztak a fogyasztás szintje és az ebből eredő szén-dioxid-kibocsátás csökkentése érdekében, különösen a közlekedésben és az építőiparban (a lakóépületeknek tudható be a teljes fogyasztás 15 %-a).

| 3.3.2 | A lakáságazatban az épületek energiahatékonyságára irányuló intézkedések segítségével elért elsődleges energiamegtakarítás, a szén-dioxid-kibocsátás csökkenése és az energiaköltség-megtakarítás mértékét mintegy 28, 34 illetve 41 %-ra becsülik (44). A japán lakóépületek energiahatékonysági szabványait (45) 1999-ben vizsgálták felül. A szabványok a normák leírásán túl tartalmazzák a teljesítményre vonatkozó elvárásokat is azzal a céllal, hogy az új épületek több mint 50 %-ában teljes mértékben alkalmazásra kerüljenek ezek az előírások. |
| --- | --- |

3.3.2

A lakáságazatban az épületek energiahatékonyságára irányuló intézkedések segítségével elért elsődleges energiamegtakarítás, a szén-dioxid-kibocsátás csökkenése és az energiaköltség-megtakarítás mértékét mintegy 28, 34 illetve 41 %-ra becsülik (44). A japán lakóépületek energiahatékonysági szabványait (45) 1999-ben vizsgálták felül. A szabványok a normák leírásán túl tartalmazzák a teljesítményre vonatkozó elvárásokat is azzal a céllal, hogy az új épületek több mint 50 %-ában teljes mértékben alkalmazásra kerüljenek ezek az előírások.

| 3.3.3 | A Japánban alkalmazott, az épületeket és a bennük használt háztartási eszközöket közösen értékelő módszer jellemzői a következők:






  a) | az épületek és a háztartási eszközök energiahatékonyságának felmérése; |
| --- | --- | --- |

3.3.3

A Japánban alkalmazott, az épületeket és a bennük használt háztartási eszközöket közösen értékelő módszer jellemzői a következők:

a)

az épületek és a háztartási eszközök energiahatékonyságának felmérése;

| b) | az egész ház energiahatékonyságának elemzése építéskor a teljes energiafogyasztás felhasználásával, meghatározva a légkondicionálás, a vízmelegítés, a világítás és a szellőztetés által képviselt fogyasztást; |
| --- | --- |

b)

az egész ház energiahatékonyságának elemzése építéskor a teljes energiafogyasztás felhasználásával, meghatározva a légkondicionálás, a vízmelegítés, a világítás és a szellőztetés által képviselt fogyasztást;

| c) | a légkondicionáló, vízmelegítő, világító és szellőztető berendezések hatékonyságának felmérése használat közben; |
| --- | --- |

c)

a légkondicionáló, vízmelegítő, világító és szellőztető berendezések hatékonyságának felmérése használat közben;

| d) | részletes hatékonysági mérések a lakások tényleges használata közben a megtakarítási célkitűzések 2010-re történő elérésének céljával. |
| --- | --- |

d)

részletes hatékonysági mérések a lakások tényleges használata közben a megtakarítási célkitűzések 2010-re történő elérésének céljával.

| 3.3.4 | Az Egyesült Államokban már 1987-ben (46) 12 féle elektromos háztartási eszközre állapítottak meg hatékonysági minimumkövetelményeket a Nemzetközi Energiamegtakarítási Előírás (International Energy Conservation Code, IECC (47)) lakóépületekről szóló fejezeteivel összhangban. Ezek képezik az alapját számos állami energiakódexnek. |
| --- | --- |

3.3.4

Az Egyesült Államokban már 1987-ben (46) 12 féle elektromos háztartási eszközre állapítottak meg hatékonysági minimumkövetelményeket a Nemzetközi Energiamegtakarítási Előírás (International Energy Conservation Code, IECC (47)) lakóépületekről szóló fejezeteivel összhangban. Ezek képezik az alapját számos állami energiakódexnek.

| 3.3.5 | Az épületek energiahatékonyságának figyelemmel kísérése az egyes államok és sok esetben a megyék felelőssége, különösen a 2005. évi energiapolitikai törvény (Energy Policy Act, EPACT) elfogadása óta. Gyorsított adókedvezmények által az energiahatékony rendszerek alkalmazására ösztönzi a kereskedelmi célú épületek tulajdonosait annak érdekében, hogy csökkenjen a fosszilis fűtőanyagoktól való függés. |
| --- | --- |

3.3.5

Az épületek energiahatékonyságának figyelemmel kísérése az egyes államok és sok esetben a megyék felelőssége, különösen a 2005. évi energiapolitikai törvény (Energy Policy Act, EPACT) elfogadása óta. Gyorsított adókedvezmények által az energiahatékony rendszerek alkalmazására ösztönzi a kereskedelmi célú épületek tulajdonosait annak érdekében, hogy csökkenjen a fosszilis fűtőanyagoktól való függés.

| 3.3.6 | Az IECC alapján az 1980-as években kifejlesztett és rendszeresen (legutóbb 2006-ban) frissített Normatív Energiakódex (Model Energy Code, MEC) (48), amelyet az Egyesült Államok Energiahivatalának Épületenergiakódex-programja (Building Energy Codes Program) támogat, folyamatosan javuló minőségű épületenergia-kódexek kialakítására ösztönöz és támogatja a szövetségi államokat ezek elfogadásában és alkalmazásában. A kódexeket rendszeresen felülvizsgálják annak érdekében, hogy:






  — | újra meghatározzák az éghajlati zónákat, |
| --- | --- | --- |

3.3.6

Az IECC alapján az 1980-as években kifejlesztett és rendszeresen (legutóbb 2006-ban) frissített Normatív Energiakódex (Model Energy Code, MEC) (48), amelyet az Egyesült Államok Energiahivatalának Épületenergiakódex-programja (Building Energy Codes Program) támogat, folyamatosan javuló minőségű épületenergia-kódexek kialakítására ösztönöz és támogatja a szövetségi államokat ezek elfogadásában és alkalmazásában. A kódexeket rendszeresen felülvizsgálják annak érdekében, hogy:

—

újra meghatározzák az éghajlati zónákat,

| — | egyszerűsítsék az előírásokat tartalmazó követelményeket, |
| --- | --- |

—

egyszerűsítsék az előírásokat tartalmazó követelményeket,

| — | megszüntessék az elavult, fölösleges vagy ellentmondásos fogalommeghatározásokat. |
| --- | --- |

—

megszüntessék az elavult, fölösleges vagy ellentmondásos fogalommeghatározásokat.

| 3.3.7 | 2007-ben a Kongresszus elé került az energiahatékony épületekről szóló törvény (Energy Efficient Buildings Act). A cél az volt, hogy:






  — | kísérleti programot indítsanak, amelyben támogatást nyújtanak cégek és szervezetek számára új energiahatékony épületek építéséhez vagy már meglévő létesítmények hatékony energiatechnológiák alkalmazásával végzett nagymértékű felújításhoz, |
| --- | --- | --- |

3.3.7

2007-ben a Kongresszus elé került az energiahatékony épületekről szóló törvény (Energy Efficient Buildings Act). A cél az volt, hogy:

—

kísérleti programot indítsanak, amelyben támogatást nyújtanak cégek és szervezetek számára új energiahatékony épületek építéséhez vagy már meglévő létesítmények hatékony energiatechnológiák alkalmazásával végzett nagymértékű felújításhoz,

| — | megfelelő mértékű figyelmet fordítsanak azokra az épületekre, amelyeket valószínűleg alacsony jövedelmű csoportok fognak használni, |
| --- | --- |

—

megfelelő mértékű figyelmet fordítsanak azokra az épületekre, amelyeket valószínűleg alacsony jövedelmű csoportok fognak használni,

| — | világosan meghatározzák az „energiahatékony épület” fogalmát. Eszerint az ilyen épület megépítése vagy felújítása után olyan fűtő, szellőztető és légkondicionáló rendszereket használ, amelyek legalább az „Energy Star” program normái szerinti teljesítménnyel működnek; illetve ha az „Energy Star” normái nem alkalmazhatóak, a Szövetségi Energiagazdálkodási Program (Federal Energy Management Program) által ajánlott fűtő, szellőztető és légkondicionáló termékeket használják. |
| --- | --- |

—

világosan meghatározzák az „energiahatékony épület” fogalmát. Eszerint az ilyen épület megépítése vagy felújítása után olyan fűtő, szellőztető és légkondicionáló rendszereket használ, amelyek legalább az „Energy Star” program normái szerinti teljesítménnyel működnek; illetve ha az „Energy Star” normái nem alkalmazhatóak, a Szövetségi Energiagazdálkodási Program (Federal Energy Management Program) által ajánlott fűtő, szellőztető és légkondicionáló termékeket használják.

| 3.3.8 | A Szövetségi Energiahivatal (Federal Department of Energy, DOE) szerint a kényelmesebb és hatékonyabb épületek tervezésével 50 %-kal csökkenteni lehetne a hűtési és fűtési költségeket, az energiahatékonysági kódex épületekben történő alkalmazását célzó intézkedések pedig új munkalehetőségeket teremtenek az építőiparban, a felújítás és a mérnöki munkák terén. |
| --- | --- |

3.3.8

A Szövetségi Energiahivatal (Federal Department of Energy, DOE) szerint a kényelmesebb és hatékonyabb épületek tervezésével 50 %-kal csökkenteni lehetne a hűtési és fűtési költségeket, az energiahatékonysági kódex épületekben történő alkalmazását célzó intézkedések pedig új munkalehetőségeket teremtenek az építőiparban, a felújítás és a mérnöki munkák terén.

4.   Általános észrevételek

| 4.1 | Az EGSZB többször is hangsúlyozta annak szükségességét, hogy jelentős és fenntartható energiamegtakarításokat érjünk el alacsony energiafelhasználású technológiák, termékek és szolgáltatások kifejlesztésével, illetve, hogy megváltoztassuk az emberek viselkedését azért, hogy az életminőség fenntartása mellet csökkenhessen az energiafelhasználás. |
| --- | --- |

4.1

Az EGSZB többször is hangsúlyozta annak szükségességét, hogy jelentős és fenntartható energiamegtakarításokat érjünk el alacsony energiafelhasználású technológiák, termékek és szolgáltatások kifejlesztésével, illetve, hogy megváltoztassuk az emberek viselkedését azért, hogy az életminőség fenntartása mellet csökkenhessen az energiafelhasználás.

| 4.2 | Az EGSZB tisztában van azzal, hogy az energiahatékonyság jelentős mértékben járul hozzá az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez, valamint az EU által Kiotóban tett kibocsátáscsökkentéssel kapcsolatos vállalások eléréséhez, és javasolja a fogyasztó szintjén tett erőfeszítések folytatását, illetve fokozását. |
| --- | --- |

4.2

Az EGSZB tisztában van azzal, hogy az energiahatékonyság jelentős mértékben járul hozzá az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez, valamint az EU által Kiotóban tett kibocsátáscsökkentéssel kapcsolatos vállalások eléréséhez, és javasolja a fogyasztó szintjén tett erőfeszítések folytatását, illetve fokozását.

| 4.3 | Az EGSZB szerint az épületek energiamegtakarításának ösztönzése érdekében elengedhetetlen annak részletes vizsgálata, hogy milyen akadályok miatt nem került sor az EPBD irányelv teljes hatályba lépésére. Úgy véli, hogy körülbelül 10 éves átmeneti időszakot kellene biztosítani az irányelv által érintett már létező épületek tanúsításának kötelezővé tétele előtt. |
| --- | --- |

4.3

Az EGSZB szerint az épületek energiamegtakarításának ösztönzése érdekében elengedhetetlen annak részletes vizsgálata, hogy milyen akadályok miatt nem került sor az EPBD irányelv teljes hatályba lépésére. Úgy véli, hogy körülbelül 10 éves átmeneti időszakot kellene biztosítani az irányelv által érintett már létező épületek tanúsításának kötelezővé tétele előtt.

| 4.4 | Az EPBD-irányelvtervezetről szóló, 2001-ben kiadott véleményében az EGSZB kihangsúlyozta, hogy támogatja az Európai Bizottság kezdeményezését, és közös metodológiát kíván kifejleszteni az épületek energiateljesítményének felmérésére és figyelemmel kísérésére. Rámutatott azonban, hogy figyelni kell arra, hogy „ne állítsunk leküzdhetetlen akadályokat a tagállamok számára a nemzetközi versenyben”, illetve „ne kényszerítsünk az – ingatlanjukat akár bérbeadó, akár saját használatban tartó – tulajdonosokra olyan kiadásokat, amelyek nincsenek arányban a lehetőségeikkel, mert ennek hatása semlegesítheti az irányelv célkitűzéseit és elutasítóvá tehetik az állampolgárokat az egységes Európával szemben” (49). |
| --- | --- |

4.4

Az EPBD-irányelvtervezetről szóló, 2001-ben kiadott véleményében az EGSZB kihangsúlyozta, hogy támogatja az Európai Bizottság kezdeményezését, és közös metodológiát kíván kifejleszteni az épületek energiateljesítményének felmérésére és figyelemmel kísérésére. Rámutatott azonban, hogy figyelni kell arra, hogy „ne állítsunk leküzdhetetlen akadályokat a tagállamok számára a nemzetközi versenyben”, illetve „ne kényszerítsünk az – ingatlanjukat akár bérbeadó, akár saját használatban tartó – tulajdonosokra olyan kiadásokat, amelyek nincsenek arányban a lehetőségeikkel, mert ennek hatása semlegesítheti az irányelv célkitűzéseit és elutasítóvá tehetik az állampolgárokat az egységes Európával szemben” (49).

| 4.5 | Az EGSZB úgy véli, hogy az EPBD-irányelv bármiféle kibővítésének tartalmaznia kellene az épületrendszer életciklus-elemzését, hogy bemutassa annak a szén-dioxid-körforgásra való hatását. Ez világosabbá tehetné a fogyasztók és a szabályozó hatóságok számára, hogy szén-dioxid-kibocsátás szempontjából milyen következményekkel járnak az épületrendszerben használni tervezett termékek. |
| --- | --- |

4.5

Az EGSZB úgy véli, hogy az EPBD-irányelv bármiféle kibővítésének tartalmaznia kellene az épületrendszer életciklus-elemzését, hogy bemutassa annak a szén-dioxid-körforgásra való hatását. Ez világosabbá tehetné a fogyasztók és a szabályozó hatóságok számára, hogy szén-dioxid-kibocsátás szempontjából milyen következményekkel járnak az épületrendszerben használni tervezett termékek.

| 4.5.1 | A közösségi szabályozásnak ezt a területet érintő bármiféle új elemét mindenképpen megfelelő hatásértékelésnek kell alávetni, tekintettel a piacra kifejtett hatására illetve a fogyasztót (tulajdonost vagy bérlőt) terhelő költségekre. |
| --- | --- |

4.5.1

A közösségi szabályozásnak ezt a területet érintő bármiféle új elemét mindenképpen megfelelő hatásértékelésnek kell alávetni, tekintettel a piacra kifejtett hatására illetve a fogyasztót (tulajdonost vagy bérlőt) terhelő költségekre.

| 4.5.2 | Biztosítani kell továbbá azt is, hogy a hőszigetelés javítását célzó intézkedések lehetővé tegyék a levegő és a vízpára megfelelő áramlását, megakadályozzák a nedvesedést és ne okozzanak kárt az épületben, például a penészedés miatt. |
| --- | --- |

4.5.2

Biztosítani kell továbbá azt is, hogy a hőszigetelés javítását célzó intézkedések lehetővé tegyék a levegő és a vízpára megfelelő áramlását, megakadályozzák a nedvesedést és ne okozzanak kárt az épületben, például a penészedés miatt.

| 4.6 | Amint az EGSZB már korábban (50) rámutatott, „Az energiahatékonyság fokozására irányuló lépések rendkívül változatosak a különböző helyi körülményeknek és a már foganatosított intézkedéseknek köszönhetően. Ezen intézkedések hatása a belső piacra, úgy tűnik, korlátozott. Ezt figyelembe véve fontos, hogy a szubszidiaritás elvének megfelelően, a további EU-szintű intézkedések valóban értékesek legyenek”. |
| --- | --- |

4.6

Amint az EGSZB már korábban (50) rámutatott, „Az energiahatékonyság fokozására irányuló lépések rendkívül változatosak a különböző helyi körülményeknek és a már foganatosított intézkedéseknek köszönhetően. Ezen intézkedések hatása a belső piacra, úgy tűnik, korlátozott. Ezt figyelembe véve fontos, hogy a szubszidiaritás elvének megfelelően, a további EU-szintű intézkedések valóban értékesek legyenek”.

| 4.7 | A tanúsítási folyamatot tájékoztató kampányoknak kell kísérniük, hogy biztosítva legyenek az esélyek a jobb energiahatékonyság eléréséhez, különösen a szociális lakáspolitika keretében épült vagy kezelt lakóépületek esetében. |
| --- | --- |

4.7

A tanúsítási folyamatot tájékoztató kampányoknak kell kísérniük, hogy biztosítva legyenek az esélyek a jobb energiahatékonyság eléréséhez, különösen a szociális lakáspolitika keretében épült vagy kezelt lakóépületek esetében.

| 4.8 | A fűtő-, légkondicionáló, valamint egyéb alternatív energiát szolgáltató berendezések rendszeres, hozzáértők által történő karbantartása segít annak biztosításában, hogy a beállítások megfelelőek legyenek, összhangban a termékspecifikációkkal, és így a rendszerek optimális teljesítmény mellett működhessenek. |
| --- | --- |

4.8

A fűtő-, légkondicionáló, valamint egyéb alternatív energiát szolgáltató berendezések rendszeres, hozzáértők által történő karbantartása segít annak biztosításában, hogy a beállítások megfelelőek legyenek, összhangban a termékspecifikációkkal, és így a rendszerek optimális teljesítmény mellett működhessenek.

| 4.9 | Számos tagállam kedvező tapasztalatai alapján és a főbb közösségi politikák alkalmazásának az elmúlt években elért eredményei nyomán az EGSZB néhány intézkedést javasol, amelyek hozzájárulhatnának az energiahatékonyság eléréséhez általában, és konkrétan az épületekben:






  — | ingyenes energiagazdálkodási tanácsadás, |
| --- | --- | --- |

4.9

Számos tagállam kedvező tapasztalatai alapján és a főbb közösségi politikák alkalmazásának az elmúlt években elért eredményei nyomán az EGSZB néhány intézkedést javasol, amelyek hozzájárulhatnának az energiahatékonyság eléréséhez általában, és konkrétan az épületekben:

—

ingyenes energiagazdálkodási tanácsadás,

| — | adójóváírás és/vagy támogatások az „energiaauditok” elvégzéséért, |
| --- | --- |

—

adójóváírás és/vagy támogatások az „energiaauditok” elvégzéséért,

| — | adókedvezmény a fűtésre, elektromos áramtermelésre és a mozgatóerő előállítására használt fűtőanyagokra, |
| --- | --- |

—

adókedvezmény a fűtésre, elektromos áramtermelésre és a mozgatóerő előállítására használt fűtőanyagokra,

| — | adókedvezmény az energiahatékony és környezetbarát technológiák vásárlására, |
| --- | --- |

—

adókedvezmény az energiahatékony és környezetbarát technológiák vásárlására,

| — | alacsony kamatlábú kölcsönök az energiahatékony felszerelések és berendezések (pl. kondenzációs bojlerek, egyéni hőszabályzók stb.) vásárlásához, |
| --- | --- |

—

alacsony kamatlábú kölcsönök az energiahatékony felszerelések és berendezések (pl. kondenzációs bojlerek, egyéni hőszabályzók stb.) vásárlásához,

| — | kedvező feltételekkel nyújtott kölcsönök az ESCO cégekkel végeztetett munkálatokhoz, |
| --- | --- |

—

kedvező feltételekkel nyújtott kölcsönök az ESCO cégekkel végeztetett munkálatokhoz,

| — | adókedvezmény vagy -csökkentés a K+F-tevékenységbe vagy kísérleti projektekbe való befektetésért, amelyek célja az épületek energiahatékonyságát középpontba helyező új technológiák elterjesztése, |
| --- | --- |

—

adókedvezmény vagy -csökkentés a K+F-tevékenységbe vagy kísérleti projektekbe való befektetésért, amelyek célja az épületek energiahatékonyságát középpontba helyező új technológiák elterjesztése,

| — | támogatás az alacsony jövedelmű családok és a nyugdíjasok részére a lakás energiahatékonyságának növeléséhez, |
| --- | --- |

—

támogatás az alacsony jövedelmű családok és a nyugdíjasok részére a lakás energiahatékonyságának növeléséhez,

| — | hosszú távú, alacsony kamatlábú kölcsönök az épületek energiahatékonyságának növeléséhez. |
| --- | --- |

—

hosszú távú, alacsony kamatlábú kölcsönök az épületek energiahatékonyságának növeléséhez.

| 4.10 | Az EGSZB úgy véli, hogy innovatív módszereket kell kifejleszteni a végfelhasználók közvetlenebb tájékoztatása és finanszírozása érdekében: nagyon fontos, hogy a lakástulajdonosok és a bérlők ne úgy tekintsenek ezekre az új közösségi intézkedésekre, mint a lakást mint alapvető tulajdont sújtó újabb adóra. |
| --- | --- |

4.10

Az EGSZB úgy véli, hogy innovatív módszereket kell kifejleszteni a végfelhasználók közvetlenebb tájékoztatása és finanszírozása érdekében: nagyon fontos, hogy a lakástulajdonosok és a bérlők ne úgy tekintsenek ezekre az új közösségi intézkedésekre, mint a lakást mint alapvető tulajdont sújtó újabb adóra.

| 4.11 | A Kiotói Jegyzőkönyv célkitűzéseinek elérése és az energiatakarékosság nem tűnhet úgy, mintha a magasabb költségek egyszerű átterhelése lenne az energiatermelő ágazatokról a végfelhasználókra és az európai polgárokra. |
| --- | --- |

4.11

A Kiotói Jegyzőkönyv célkitűzéseinek elérése és az energiatakarékosság nem tűnhet úgy, mintha a magasabb költségek egyszerű átterhelése lenne az energiatermelő ágazatokról a végfelhasználókra és az európai polgárokra.

| 4.12 | Az egyéni tulajdonosok terheinek csökkentése érdekében az EGSZB szerint ahol csak lehet, mintalakások alapján az egész épületre vonatkozóan el kell végezni a tanúsítást, biztosítva, hogy a tanúsítvány az épület minden lakására érvényes legyen. |
| --- | --- |

4.12

Az egyéni tulajdonosok terheinek csökkentése érdekében az EGSZB szerint ahol csak lehet, mintalakások alapján az egész épületre vonatkozóan el kell végezni a tanúsítást, biztosítva, hogy a tanúsítvány az épület minden lakására érvényes legyen.

| 4.13 | Egy az Európai Bizottság által támogatott és a nemzeti honlapokhoz kapcsolódó internetes oldal hasznos segítséget jelenthet a végfelhasználók egyszerű hozzáférését korlátozó jogi, intézményi, adminisztrációs és technikai akadályok leküzdésében. |
| --- | --- |

4.13

Egy az Európai Bizottság által támogatott és a nemzeti honlapokhoz kapcsolódó internetes oldal hasznos segítséget jelenthet a végfelhasználók egyszerű hozzáférését korlátozó jogi, intézményi, adminisztrációs és technikai akadályok leküzdésében.

| 4.14 | Az EGSZB fontosnak tartja, hogy saját épületeinek kezelésével példát mutasson az energiahatékonyság területén. Felfigyelt Brüsszelben közeli szomszédja, a Megújuló Energia Ház kitűnő példájára, amely szerint egy már elkészült épületben költséghatékony módon jelentős eredményeket lehet elérni. Néhány javító célú intézkedés már történt az EGSZB épületeiben az EMAS-tanúsítvány megszerzése érdekében. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság most felkéri vezető testületét egy újabb jelentés elkészítésére, amelyben áttekintik az eddig elért eredményeket és megállapítják, hogy milyen további lépéseket lehet még tenni. |
| --- | --- |

4.14

Az EGSZB fontosnak tartja, hogy saját épületeinek kezelésével példát mutasson az energiahatékonyság területén. Felfigyelt Brüsszelben közeli szomszédja, a Megújuló Energia Ház kitűnő példájára, amely szerint egy már elkészült épületben költséghatékony módon jelentős eredményeket lehet elérni. Néhány javító célú intézkedés már történt az EGSZB épületeiben az EMAS-tanúsítvány megszerzése érdekében. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság most felkéri vezető testületét egy újabb jelentés elkészítésére, amelyben áttekintik az eddig elért eredményeket és megállapítják, hogy milyen további lépéseket lehet még tenni.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 14-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  ESCO = energetikai szolgáltató társaság (Energy Service Company).

1

Energy Service Company

(2)  Amely azt tanúsítja, hogy ügyeltek az erőforrások hatékony felhasználására. Lásd az európai számítógépes tanúsítványra vonatkozó hasonló javaslatot.

2

(3)  Az EGSZB következő véleményei: „Az energiaellátás biztonságának európai stratégiája” című zöld könyvről, előadó: Ulla Sirkeinen, HL C 221., 2001.8.7., 45. o.; feltáró vélemény az energiaforrások optimális arányának meghatározására irányuló stratégiáról, előadó: Ulla Sirkeinen, HL C 318., 2006.12.23., 185. o.; feltáró vélemény az energiahatékonyságról, előadó: Stéphane Buffetaut, HL C 88., 2006.4.11., 53.o.; vélemény az energia végfelhasználási hatékonyságról és az energiaszolgáltatásokról, előadó: Ulla Sirkeinen, HL C 120., 2005.5.20., 115. o.; vélemény egy energiahatékonysági cselekvési tervről, előadó: Edgardo Maria Iozia, HL C 10, 2008.1.15., 22.o.

3

(4)  A közlekedés az energia 32 %-át, az ipar pedig a 28 %-át fogyasztja el – Forrás: Európai Bizottság, Vállalkozáspolitikai Főigazgatóság.

4

(5)  Az építőipari ágazat GDP-je meghaladja a teljes uniós GDP 5 %-át.

5

(6)  Ha az európai régiókban az épületek átlagos energiafogyasztása évi 80 kWh/m2-re – vagyis a D osztályú fogyasztás mértékére – csökkenne, az építőiparban felhasznált energia nagy részét meg lehetne takarítani. Ez egyértelműen összhangban van a 2002/91/EK irányelv szellemével.

6

2

(7)  Jelenleg háromféle szerződés létezik: az azonnali törlesztésű, illetve a közös és a garantált megtakarítási szerződés.

7

(8)  Ezt „alacsony kibocsátású” ablak használatával lehet elérni, amelyben két üvegelem között egy réteg nemesgáz (kripton, xenon, argon) található.

8

(9)  A napsugárzásból, mint megújuló forrásból a következő mennyiségű energia állhat rendelkezésre: a Földet érő napsugárzás: 177 000 TW; napsugárzás a földfelszínen: 117 000 TW; globális elsődleges energiafogyasztás: 12 TW (Forrás: Bergamo Egyetem, mérnöki tanszék).

9

177 000 TW

117 000 TW

12 TW

(10)  A „passzív” házak olyan épületek, amelyek évi 15 kWh/m2-nél kevesebb energiát használnak fel.

10

2

(11)  A végfelhasználóknak már a 2003/54/EK irányelv 3. cikkének (6) bekezdése alapján is meg kell kapniuk néhány ilyen hasznos információt.

11

(12)  EPBD = az épületek energiateljesítményéről szóló irányelv (European Energy Performance of Buildings Directive).

12

European Energy Performance of Buildings Directive

(13)  Vásárlás, értékesítés, bérbeadás vagy öröklés révén.

13

(14)  Átlagos energiakoncentráció: napelemek: ~0,2 kW/m2; szélturbina: ~1–2 kW/m2, vízenergia: ~5 000 kW/m2; hőgép: ~10 000 kW/m2 (Forrás: Bergamo Egyetem, mérnöki tanszék).

14

Átlagos energiakoncentráció

~

2

2

~

2

~

2

(15)  Az eddig elkészült ENSZ-CEN/CENELEC referenciaszabványokat lásd a 16. lábjegyzetben.

15

www.cen.eu/cenorm/businessdomains/sectors/utilitiesandenergy/news.asp.

(16)  EN ISO 6946 Épületszerkezetek és épületelemek; EN 10339 Az épületek hőkomfortját biztosító légkondicionáló rendszerek; EN 10347 Épületek fűtése és hűtése; EN 10348 Épületek fűtése; EN 10349 Épületek fűtése és hűtése; EN 13465 Épületek szellőztetése; EN 13779 Nem lakóépületek szellőztetése; EN 13789 Épületek hőteljesítménye; EN ISO 13790 Épületek hőteljesítménye; EN ISO 10077-1 Ajtók, ablakok és társított szerkezetek hőtechnikai viselkedése; EN ISO 10077-2 Ajtók, ablakok és társított szerkezetek hőtechnikai viselkedése; EN ISO 13370 Épületek hőteljesítménye; EN ISO 10211-1 Hőhidak az épületszerkezetekben; EN ISO 10211-2 Hőhidak az épületszerkezetekben; EN ISO 14683 Hőhidak az épületszerkezetekben; EN ISO 13788 Épületszerkezetek és épületelemek hő- és nedvességtechnikai viselkedése; EN ISO 15927-1 Épületek hő- és nedvességtechnikai viselkedése; EN ISO 13786 Épületelemek hővédelme; EN 10351 Építőanyagok; EN 10355 Falak és padlózatok; EN 410 Építési üveg. Az üvegezés fénytechnikai és napsugárzási jellemzőinek meghatározása; EN 673 Építési üveg. A hőátbocsátási tényező (U-érték) meghatározása; EN ISO 7345. Hőszigetelés – Fizikai mennyiségek és fogalommeghatározások.

16

(17)  Lásd a japán miniszterelnök határozatát.

17

(18)  A brüsszeli Megújuló Energia Házban a hőmérséklet télen nem haladja meg a 21°C-ot.

18

(19)  Az iskolai tanterveknek a méter, a liter, a kilogramm stb. fogalma mellett tartalmazniuk kellene az energia mértékegységét, a joule-t, valamint az elektromos teljesítmény mértékegységét, a wattot (joule per másodperc) is.

19

(20)  A legolcsóbb energia a megtakarított energia!

20

a megtakarított energia

(21)  Az átbocsátási érték fontossága mindinkább utoléri és meghaladja az épületelemek esztétikai értékét.

21

(22)  A kondenzációs bojlerek 120 %-os hatékonysággal üzemelnek, míg a hagyományos bojlerek hatékonysági foka 80 %.

22

(23)  A függőleges elrendezésű geotermikus technológia azon az elven alapul, hogy a hőmérséklet a föld mélyebb rétegeiben magasabb. Emiatt az egy csőben adott mélységbe lejuttatott víz felmelegszik, így kevesebb hőre van szükség ahhoz, hogy elérje az épületet fűtéséhez szükséges hőmérsékletet. A vízszintes elrendezésű geotermikus technológia azt használja ki, hogy a föld hőmérséklete 4–5 méter mélyen állandó, ezért egy ilyen mélységben lefektetett csőrendszerben a víz a környezeti hőmérsékletnél melegebb lesz. Ez azt jelenti, hogy kisebb a hőmérsékletkülönbség. Adott vízmennyiség 30 °C-ra való felmelegítéséhez szükséges hőmennyiség jelentősen eltér, ha a víz eredeti hőmérséklete 6 °C vagy 14 °C.

23

(24)  Hűtés napenergiával: a napenergia légkondicionáló rendszerekben is felhasználható, jelentős megtakarításokat eredményezve. Ez a folyamat hőelnyelő hűtőberendezésen alapul. A napkollektorok használata a hűtőberendezések működtetéséhez szükséges áram előállításához lehetővé teszi, hogy az egységeket azokban az időszakokban használják, amikor a legerősebb a napsugárzás.

24

napkollektorok

(25)  Ez a témája a 93/76/EGK irányelv (HL L 237/28., 1993.9.22.) 4. cikkében található európai uniós javaslatnak. Ebben az esetben a harmadik fél általi finanszírozás egy szerződés formájában alkalmazott technikai-pénzügyi eszköz, amely az audit, a telepítés, az üzemeltetés és a karbantartás egy külső (úgynevezett ESCO) vállalkozás által történő általános biztosítása, valamint az új eszközökbe való befektetés fejében a várt energiamegtakarítás pénzügyi értékének egy részét néhány évre jelzálogba adja. Lásd a mellékletet.

25

(26)  A 89/106/EGK irányelv.

26

(27)  A 93/76/EGK irányelv.

27

(28)  A 93/76/EGK irányelv (hatályon kívül helyezte a 2006/32/EK irányelv).

28

(29)  A 2002/91/EK irányelv.

29

(30)  A 2005/32/EK irányelv.

30

(31)  A 2006/32/EK irányelv.

31

(32)  A 92/42/EGK irányelv.

32

(33)  A 2006/1005/EK határozat.

33

(34)  A 92/75/EGK irányelv.

34

(35)  A 96/57/EK irányelv.

35

(36)  A 2000/55/EK irányelv.

36

(37)  Lásd többek között Olaszországot.

37

(38)  Lásd például a Franciaországnak és Lettországnak 2007. 10. 16-án küldött indoklással ellátott véleményt.

38

(39)  Overview on Energy Consumption and Saving Potentials (Áttekintés az energiafogyasztásról és a megtakarítási lehetőségekről) – Carsten Petersdorff, ECOFYS GMBH, Eupenerstrasse 59, D-50933 Köln. 2006. május.

39

(40)  A használt fűtőanyag energiatartalmát tekintve a legjobb teljesítményű rendszerekben 35 % a teljes energiaveszteség, a legkevésbé hatékonyak esetében pedig 77 %.

40

(41)  Összes áramfogyasztás osztva a háztartások számával.

41

(42)  2002 márciusában az Európai Bizottság elfogadta a magasabb energiahatékonyságú berendezések bevezetését célzó 2002/31/EK irányelvet, amelynek 2003 júniusáig kellett volna teljes mértékben hatályba lépnie, de a határidőt később 2004 nyaráig tolták ki. Az irányelv az A hatékonysági osztályba sorolt kisméretű légkondicionálók energiahatékonysági mutatóját 3,2-ben állapította meg. Vannak azonban már a piacon magasabb energiahatékonysági szinttel rendelkező modellek is, a jobbak esetében a mutató 4–5,5 is lehet. Ez azt jelenti, hogy az A osztályba tartozó készülékekre általánosan megállapított tartomány már nem nagyravágyó célkitűzés. Illetve az is kitűnik ebből, hogy még mindig nagyok a megtakarítási lehetőségek, hiszen sok D és E osztályú modell létezik az európai piacon, amelyek energiahatékonysági mutatója 2,5 körüli.

42

(43)  Lásd a 37-es lábjegyzetet.

43

(44)  A japán CASBEE-osztályozás (Comprehensive Assessment System for Building Environmental Efficiency – épületek környezethatékonyságát felmérő átfogó rendszer) által mért energiahatékonysági norma.

44

(45)  Forrás: „From Red Lights to Green Lights: Town Planning Incentives for Green Building” (A piros lámpa zöldre vált – várostervezési ösztönzők a „zöld” épületekhez) Előadás a „Beszéljünk a fenntarthatóságról, de tegyünk is érte” (Talking and walking sustainability) című nemzetközi konferencián, 2007. február, Auckland. Szerző: Matthew D. Paetz, tervezési igazgató, BA, BPlan (Hons), MNZPI. Társszerző: Knut Pinto-Delas, diplomás várostervező mérnök (EIVP, Párizs).

45

From Red Lights to Green Lights: Town Planning Incentives for Green Building

Talking and walking sustainability

(46)  Japán: Az energia ésszerű felhasználásáról szóló 1979. június 22-i 49. törvény.

46

(47)  Amerikai Egyesült Államok: a nemzeti energiapolitikáról és az energiamegtakarításról szóló törvény (NEPCA), 1987.

47

(48)  Amerikai Egyesült Államok: A lakossági energiakódex megfeleltetése a 2006. évi Nemzetközi Energiamegtakarítási Előírás (IECC 2006) lakosságra vonatkozó követelményeinek; http://www.energycodes.gov.

48

Az USA államainak 63 %-a fogadta el a lakóépületekre vonatkozó MEC-t, 84 % pedig a kereskedelmi célú épületekre vonatkozó ASHRAE/IES 90.1-2001 szabványt, amely egy az Amerikai Fűtő-, Hűtő- és Légkondicionáló Mérnökök Társasága (American Society of Heating, Refrigerating and Air-Conditioning Engineers, ASHRAE) és az Észak-Amerikai Világítástechnikai Mérnökök Társasága (Illuminating Engineering Society of North America, IES/IESNA) által kifejlesztett műszaki norma. Lásd: http://www.ashrae.org és http://www.greenhouse.gov.au/buildings/publications/pubs/international_survey.pdf.

American Society of Heating, Refrigerating and Air-Conditioning Engineers, ASHRAE

Illuminating Engineering Society of North America, IES/IESNA

(49)  Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye a következő tárgyban: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre az épületek energiateljesítményéről”, HL C 36/20, 2002.8.2., 20.o.

49

(50)  Vélemény az energia végfelhasználási hatékonyságról és energiaszolgáltatásokról, előadó: Ulla Sirkeinen, HL C 120., 2005.5.20., 115. o..

50

---

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/72 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/72

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye A fokozott környezetvédelmi és energetikai igények lehetséges pozitív és negatív hatásai az európai ipar versenyképességére

(2008/C 162/14)

A Tanács szlovén elnöksége 2007. szeptember 20-án felkérte az EGSZB-t, hogy dolgozzon ki feltáró véleményt a következő témában:

A fokozott környezetvédelmi és energetikai igények lehetséges pozitív és negatív hatásai az európai ipar versenyképességére.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció 2008. január 23-án elfogadta véleményét. (Előadó Gerd WOLF.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. február 13–14-én tartott 442. plenáris ülésén (a február 13-i ülésnapon) 128 szavazattal, 1 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

Tartalom:

| 1. | Összefoglalás és következtetések |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kiindulási helyzet és általános megjegyzések |
| --- | --- |

2.

| 3. | Részletes megjegyzések – Elemzések és következtetések |
| --- | --- |

3.

| 4. | Részletes megjegyzések és ajánlások |
| --- | --- |

4.

1.   Összefoglalás és következtetések

| 1.1 | Az EGSZB jelen véleményének központjában az energiapolitika és az éghajlatváltozás témaköre szerepel. A vélemény azt a kérdést járja körül, hogy az energiafelhasználás és az üvegházhatású gázok kibocsátásának jelentős csökkentése esetén milyen körülmények között adódnak előnyök és hátrányok az EU versenyképességére nézve. Ennek során elsősorban a gazdasági szempontok vizsgálatára kerül sor. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB jelen véleményének központjában az energiapolitika és az éghajlatváltozás témaköre szerepel. A vélemény azt a kérdést járja körül, hogy az energiafelhasználás és az üvegházhatású gázok kibocsátásának jelentős csökkentése esetén milyen körülmények között adódnak előnyök és hátrányok az EU versenyképességére nézve. Ennek során elsősorban a gazdasági szempontok vizsgálatára kerül sor.

| 1.2 | A versenyképesség, a gazdaság ereje, a munkahelyek és a polgárok szociális jóléte közötti kölcsönös függőségi viszony alapján a fenti kérdés Európa szociális értelemben vett jövője szempontjából is rendkívül fontos. |
| --- | --- |

1.2

A versenyképesség, a gazdaság ereje, a munkahelyek és a polgárok szociális jóléte közötti kölcsönös függőségi viszony alapján a fenti kérdés Európa szociális értelemben vett jövője szempontjából is rendkívül fontos.

| 1.3 | Az EGSZB arra a következtetésre jut, hogy az ezzel összefüggő kihívások magukban rejtik annak esélyét, hogy Európában innovációs és befektetési hullámot váltsanak ki, és ezáltal megerősödjön a nemzetgazdaság és az európai ipar (globális) versenyképessége. Amennyiben ezt siker koronázza, túlsúlyba kerülnek az előnyök – a munkahelyteremtés és az európai szociális modell megerősítésének szempontjából is. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB arra a következtetésre jut, hogy az ezzel összefüggő kihívások magukban rejtik annak esélyét, hogy Európában innovációs és befektetési hullámot váltsanak ki, és ezáltal megerősödjön a nemzetgazdaság és az európai ipar (globális) versenyképessége. Amennyiben ezt siker koronázza, túlsúlyba kerülnek az előnyök – a munkahelyteremtés és az európai szociális modell megerősítésének szempontjából is.

| 1.4 | Ennek alapvető feltétele, hogy az energia-, a gazdaság- és a kutatási politikában megfelelő intézkedéseket hozzanak, a helyes elveket alkalmazzák és kerüljék a túlszabályozást. Máskülönben tartani lehet attól, hogy túlsúlyba kerülnek a hátrányok (túl drága energián alapuló túl nagy fogyasztás, a gazdaság versenyképességnek csökkenése, a termelés áthelyezéséből adódó hatások, az európai szociális modell veszélybe kerülése) és válsághoz vezető folyamatokat eredményezhetnek. A megfizethető energia nélkülözhetetlen éltető eleme a modern ipari és szolgáltatásokra épülő társadalmaknak, azok valamennyi szociális és kulturális vívmányával együtt. Ezért – az éghajlatvédelemhez és az erőforrások csökkenése miatt szükséges elkerülhetetlen mértéken felül – nem szabad további állami intézkedések révén még jobban növelni az energiaárakat. |
| --- | --- |

1.4

Ennek alapvető feltétele, hogy az energia-, a gazdaság- és a kutatási politikában megfelelő intézkedéseket hozzanak, a helyes elveket alkalmazzák és kerüljék a túlszabályozást. Máskülönben tartani lehet attól, hogy túlsúlyba kerülnek a hátrányok (túl drága energián alapuló túl nagy fogyasztás, a gazdaság versenyképességnek csökkenése, a termelés áthelyezéséből adódó hatások, az európai szociális modell veszélybe kerülése) és válsághoz vezető folyamatokat eredményezhetnek. A megfizethető energia nélkülözhetetlen éltető eleme a modern ipari és szolgáltatásokra épülő társadalmaknak, azok valamennyi szociális és kulturális vívmányával együtt. Ezért – az éghajlatvédelemhez és az erőforrások csökkenése miatt szükséges elkerülhetetlen mértéken felül – nem szabad további állami intézkedések révén még jobban növelni az energiaárakat.

| 1.5 | A maximális gazdaságosságnak kell tehát az energia- és éghajlatpolitikai előírások és eszközök vezérelveként szolgálnia, csak így csökkenthetők ugyanis minimálisra a nemzetgazdasági költségek és a polgárok szociális terhei. Éghajlatvédelmi szempontból az üvegházhatású gázok előre meghatározott kibocsátási mennyiségére vonatkozó, a megelőzésre (pl. a szén-dioxid-kibocsátás megelőzésére) fordított költségek tekinthetők ezek mércéjének. Az energiafogyasztás, ill. az ellátás biztonságának szempontjából az energiahatékonyság jelenti ezek mércéjét. (Ugyanakkor ez a fenti mennyiségek adott, ésszerű meghatározásának függvénye.) Az energia- és éghajlatpolitika európai eszközeinek tehát a gazdasági energiahatékonysági intézkedésekre, illetve a gazdaságos és fenntartható energiatechnológiák alkalmazására kellene összpontosítaniuk. |
| --- | --- |

1.5

A maximális gazdaságosságnak kell tehát az energia- és éghajlatpolitikai előírások és eszközök vezérelveként szolgálnia, csak így csökkenthetők ugyanis minimálisra a nemzetgazdasági költségek és a polgárok szociális terhei. Éghajlatvédelmi szempontból az üvegházhatású gázok előre meghatározott kibocsátási mennyiségére vonatkozó, a megelőzésre (pl. a szén-dioxid-kibocsátás megelőzésére) fordított költségek tekinthetők ezek mércéjének. Az energiafogyasztás, ill. az ellátás biztonságának szempontjából az energiahatékonyság jelenti ezek mércéjét. (Ugyanakkor ez a fenti mennyiségek adott, ésszerű meghatározásának függvénye.) Az energia- és éghajlatpolitika európai eszközeinek tehát a gazdasági energiahatékonysági intézkedésekre, illetve a gazdaságos és fenntartható energiatechnológiák alkalmazására kellene összpontosítaniuk.

| 1.6 | A közösségi szintű intézkedések vezérelveként egy olyan éghajlat- és energiapolitikának kellene szolgálnia, amely előnyben részesíti a köz- és a magánszektor közötti partnerségekkel történő együttműködésen alapuló eljárást, és amelynek során optimálisan kihasználják és összekapcsolják az egyes tagállamok gazdasági, földrajzi és az erőforrásokkal kapcsolatos erősségeit. Európán belül például ott kellene alkalmazni a megújuló energiaforrások felhasználására irányuló technológiákat, ahol ehhez a legjobb feltételek adottak – különösen éghajlati szempontból –, beleértve a megfelelő szállítási módokat, és nem pedig ott, ahol éppen tagállami szinten a legjobban támogatják ezeket. Ezenfelül globális együttműködésre is törekedni kell az energiatakarékos, az üvegházhatású gázokat kiküszöbölő technológiák kifejlesztése és alkalmazása érdekében. |
| --- | --- |

1.6

A közösségi szintű intézkedések vezérelveként egy olyan éghajlat- és energiapolitikának kellene szolgálnia, amely előnyben részesíti a köz- és a magánszektor közötti partnerségekkel történő együttműködésen alapuló eljárást, és amelynek során optimálisan kihasználják és összekapcsolják az egyes tagállamok gazdasági, földrajzi és az erőforrásokkal kapcsolatos erősségeit. Európán belül például ott kellene alkalmazni a megújuló energiaforrások felhasználására irányuló technológiákat, ahol ehhez a legjobb feltételek adottak – különösen éghajlati szempontból –, beleértve a megfelelő szállítási módokat, és nem pedig ott, ahol éppen tagállami szinten a legjobban támogatják ezeket. Ezenfelül globális együttműködésre is törekedni kell az energiatakarékos, az üvegházhatású gázokat kiküszöbölő technológiák kifejlesztése és alkalmazása érdekében.

| 1.7 | Annak ellenére, hogy az éghajlati kérdés mielőbbi beavatkozást igényel, a szükséges változtatások, valamint az energiaellátás és –fogyasztás átalakításának lendülete nem haladhatja meg a gazdaság és a társadalom alkalmazkodóképességének határait. Ennek ismertetőjegyei pl. az amortizációs ciklusok, a képzési idők, az újszerű technológiák kifejlesztésének lépései, valamint különösen a társadalmilag megvalósítható kiigazítások, képzési intézkedések és egyéb társadalmi változások. A kutatásnak és fejlesztésnek lényegesen hozzá kell ehhez járulnia. |
| --- | --- |

1.7

Annak ellenére, hogy az éghajlati kérdés mielőbbi beavatkozást igényel, a szükséges változtatások, valamint az energiaellátás és –fogyasztás átalakításának lendülete nem haladhatja meg a gazdaság és a társadalom alkalmazkodóképességének határait. Ennek ismertetőjegyei pl. az amortizációs ciklusok, a képzési idők, az újszerű technológiák kifejlesztésének lépései, valamint különösen a társadalmilag megvalósítható kiigazítások, képzési intézkedések és egyéb társadalmi változások. A kutatásnak és fejlesztésnek lényegesen hozzá kell ehhez járulnia.

| 1.8 | Az alulról felfelé irányuló (bottom-up) megközelítés elvének megfelelően lehetővé kell tenni és támogatni kell valamennyi szereplő önálló kezdeményezését, illetve a műszaki és gazdasági eljárások sokféleségét, diverzifikációját és rugalmasságát, hiszen csak a különböző módszerek, innovációk és eljárások sokfélesége és egymással való versenyeztetése biztosítja az egyes válsághelyzetekkel szemben szükséges stabilitást, illetve így derül ki, hogy melyek az igazán eredményes technikák. Ennek megfelelően széles körű energiaszerkezetre van szükség, amelyből egyetlen ésszerű technológiát (1) sem szabad idejekorán kizárni. |
| --- | --- |

1.8

Az alulról felfelé irányuló (bottom-up) megközelítés elvének megfelelően lehetővé kell tenni és támogatni kell valamennyi szereplő önálló kezdeményezését, illetve a műszaki és gazdasági eljárások sokféleségét, diverzifikációját és rugalmasságát, hiszen csak a különböző módszerek, innovációk és eljárások sokfélesége és egymással való versenyeztetése biztosítja az egyes válsághelyzetekkel szemben szükséges stabilitást, illetve így derül ki, hogy melyek az igazán eredményes technikák. Ennek megfelelően széles körű energiaszerkezetre van szükség, amelyből egyetlen ésszerű technológiát (1) sem szabad idejekorán kizárni.

| 1.9 | Az energiapolitikai célkitűzések, szabályozások és eszközök meghatározásakor tekintettel kell lenni a műszaki megvalósíthatóság határaira, illetve mindenképpen elkerülendők az (akár ellentétekhez vezető) átfedések. Az ilyen átfedések a források hibás elosztását eredményezik és ezáltal felesleges költségnövekedéssel járnak, ami káros a jólétre és a versenyre. A fenti célkitűzések és eszközök hosszú távon megbízhatóak is kell, hogy legyenek, mivel ezek alapján kerül sor rendkívül költéseges beruházásokra és fejlesztésekre, melyek megfelelően hosszú távú alkalmazása biztosítja csak a nemzetgazdasági hasznot, tehát például a munkahelyeket és a jólétet. |
| --- | --- |

1.9

Az energiapolitikai célkitűzések, szabályozások és eszközök meghatározásakor tekintettel kell lenni a műszaki megvalósíthatóság határaira, illetve mindenképpen elkerülendők az (akár ellentétekhez vezető) átfedések. Az ilyen átfedések a források hibás elosztását eredményezik és ezáltal felesleges költségnövekedéssel járnak, ami káros a jólétre és a versenyre. A fenti célkitűzések és eszközök hosszú távon megbízhatóak is kell, hogy legyenek, mivel ezek alapján kerül sor rendkívül költéseges beruházásokra és fejlesztésekre, melyek megfelelően hosszú távú alkalmazása biztosítja csak a nemzetgazdasági hasznot, tehát például a munkahelyeket és a jólétet.

| 1.10 | Amikor csak lehetőség nyílik rá, piaci alapú ösztönzőket (pl. a kibocsátási jogok ésszerűen meghatározott elosztását) kell előnyben részesíteni a részletes szabályozásokkal szemben. A megfizethető energiaárak továbbra is a globális versenyképesség, a szociális alapellátás és az európai ipar új beruházásokhoz és K+F-ráfordításokhoz szükséges tőkeképzésének előfeltételét jelentik. |
| --- | --- |

1.10

Amikor csak lehetőség nyílik rá, piaci alapú ösztönzőket (pl. a kibocsátási jogok ésszerűen meghatározott elosztását) kell előnyben részesíteni a részletes szabályozásokkal szemben. A megfizethető energiaárak továbbra is a globális versenyképesség, a szociális alapellátás és az európai ipar új beruházásokhoz és K+F-ráfordításokhoz szükséges tőkeképzésének előfeltételét jelentik.

| 1.11 | Az éghajlatbarát és az erőforrások takarékos felhasználására épülő energiatechnológiák fokozott és széles körű kutatására és kifejlesztésére, valamint az ehhez nélkülözhetetlen mérnökök, tudományos és műszaki szakemberek képzésére is szükség van. Mindenképpen továbbfejlesztendők azok az új technológiák, amelyek az újrahasznosítható energiaforrások kiaknázására épülnek, de még messze vannak a gazdaságosságtól. Kerülni kell azonban a magas támogatások (vagy kierőszakolt átvételi árak) révén szándékozott, elhamarkodott, minden áron történő piaci bevezetésüket. Ezeket a költségeket inkább a fenntartható és szén-dioxid-mentes energiatechnológiák fokozott kutatására és fejlesztésére kellene felhasználni mindaddig, amíg megérnek a piaci bevezetésre. Valamennyi intézkedés során az energiatakarékos, éghajlatbarát és versenyképes energiatechnológiák innovatív fejlesztésére és hatékony alkalmazására kell tehát helyezni a fő hangsúlyt. |
| --- | --- |

1.11

Az éghajlatbarát és az erőforrások takarékos felhasználására épülő energiatechnológiák fokozott és széles körű kutatására és kifejlesztésére, valamint az ehhez nélkülözhetetlen mérnökök, tudományos és műszaki szakemberek képzésére is szükség van. Mindenképpen továbbfejlesztendők azok az új technológiák, amelyek az újrahasznosítható energiaforrások kiaknázására épülnek, de még messze vannak a gazdaságosságtól. Kerülni kell azonban a magas támogatások (vagy kierőszakolt átvételi árak) révén szándékozott, elhamarkodott, minden áron történő piaci bevezetésüket. Ezeket a költségeket inkább a fenntartható és szén-dioxid-mentes energiatechnológiák fokozott kutatására és fejlesztésére kellene felhasználni mindaddig, amíg megérnek a piaci bevezetésre. Valamennyi intézkedés során az energiatakarékos, éghajlatbarát és versenyképes energiatechnológiák innovatív fejlesztésére és hatékony alkalmazására kell tehát helyezni a fő hangsúlyt.

| 1.12 | Ugyanakkor globális és valamennyi jelentős kibocsátó számára kötelező éghajlatvédelmi célokra van szükség ahhoz, hogy egyenlő versenyfeltételeket lehessen biztosítani világszerte. Csak így kerülhető el, hogy az EU-ban egyébként magasabb energiaárak világszinten ne eredményezzenek hátrányos versenytorzulást, kezdve a nagy energiaigényű iparágak fokozatos áttelepítésével úgy, hogy közben nem vették figyelembe az éghajlatvédelem szempontját („carbon leakage”). Az EGSZB támogatja minden európai szereplő erre irányuló erőfeszítéseit (pl. a Bali konferencia). A fenti cél eléréséig ki kell küszöbölni a szóban forgó iparágak működését nehezítő, versenytorzító terheket. Ezek nélkül az iparágak nélkül Európa számára nem biztosított a fenntartható versenyképesség. |
| --- | --- |

1.12

Ugyanakkor globális és valamennyi jelentős kibocsátó számára kötelező éghajlatvédelmi célokra van szükség ahhoz, hogy egyenlő versenyfeltételeket lehessen biztosítani világszerte. Csak így kerülhető el, hogy az EU-ban egyébként magasabb energiaárak világszinten ne eredményezzenek hátrányos versenytorzulást, kezdve a nagy energiaigényű iparágak fokozatos áttelepítésével úgy, hogy közben nem vették figyelembe az éghajlatvédelem szempontját („carbon leakage”). Az EGSZB támogatja minden európai szereplő erre irányuló erőfeszítéseit (pl. a Bali konferencia). A fenti cél eléréséig ki kell küszöbölni a szóban forgó iparágak működését nehezítő, versenytorzító terheket. Ezek nélkül az iparágak nélkül Európa számára nem biztosított a fenntartható versenyképesség.

2.   Kiindulási helyzet és általános megjegyzések

| 2.1 | Az energia jelentősége. Az energiahasználatra épülő ipari eljárások, gépek és szállítóeszközök fejlesztése és nagymértékű alkalmazása jelentősen hozzájárult a mai életszínvonal eléréséhez: az energia mentesítette az embert a nehéz fizikai munka terhétől, megsokszorozta termelékenységét, fényt és meleget adott, forradalmasította a mezőgazdasági termelést és korábban elképzelhetetlenek tartott mobilitást és kommunikációt tett lehetővé. Az energia a modern szociális nemzetgazdaságok éltető erejévé és minden alapellátás kiindulópontjává vált. |
| --- | --- |

2.1

Az energia jelentősége. Az energiahasználatra épülő ipari eljárások, gépek és szállítóeszközök fejlesztése és nagymértékű alkalmazása jelentősen hozzájárult a mai életszínvonal eléréséhez: az energia mentesítette az embert a nehéz fizikai munka terhétől, megsokszorozta termelékenységét, fényt és meleget adott, forradalmasította a mezőgazdasági termelést és korábban elképzelhetetlenek tartott mobilitást és kommunikációt tett lehetővé. Az energia a modern szociális nemzetgazdaságok éltető erejévé és minden alapellátás kiindulópontjává vált.

| 2.2 | A probléma. Az előrejelzések többsége szerint számítani lehet arra, hogy a népességnövekedés és számos ország fejlődési igénye miatt a világméretű energiaszükséglet 2060-ig előreláthatólag a duplájára nő (vagy akár a háromszorosára). Mint ismeretes, két ezzel szemben álló, komoly tényező létezik, amelyek a komoly konfliktusok és gazdasági válságok kezelése érdekében világméretű politikai fellépést sürgetnek: a források kimerülése és a környezetvédelem. Igaz ugyan, hogy ennek kapcsán az ember által előidézett éghajlatváltozás (éghajlat-befolyásoló gázok, üvegházhatású gázok, elsősorban a szén-dioxid, a metán és a kéjgáz) jelenti a súlyosabb környezeti problémát, figyelembe kell venni viszont minden intézkedésnek a fajok sokféleségére, az egészségre, valamint az erőforrások és a hulladék fenntartható kezelésére gyakorolt hatásait. |
| --- | --- |

2.2

A probléma. Az előrejelzések többsége szerint számítani lehet arra, hogy a népességnövekedés és számos ország fejlődési igénye miatt a világméretű energiaszükséglet 2060-ig előreláthatólag a duplájára nő (vagy akár a háromszorosára). Mint ismeretes, két ezzel szemben álló, komoly tényező létezik, amelyek a komoly konfliktusok és gazdasági válságok kezelése érdekében világméretű politikai fellépést sürgetnek: a források kimerülése és a környezetvédelem. Igaz ugyan, hogy ennek kapcsán az ember által előidézett éghajlatváltozás (éghajlat-befolyásoló gázok, üvegházhatású gázok, elsősorban a szén-dioxid, a metán és a kéjgáz) jelenti a súlyosabb környezeti problémát, figyelembe kell venni viszont minden intézkedésnek a fajok sokféleségére, az egészségre, valamint az erőforrások és a hulladék fenntartható kezelésére gyakorolt hatásait.

| 2.3 | Az Európai Tanács. Az Európai Tanács 2007 tavaszán tartott ülésének következtetései ennek megfelelően az alábbi kiemelt feladatokat határozzák meg:






  — | az ellátás biztonságának növelése, |
| --- | --- | --- |

2.3

Az Európai Tanács. Az Európai Tanács 2007 tavaszán tartott ülésének következtetései ennek megfelelően az alábbi kiemelt feladatokat határozzák meg:

—

az ellátás biztonságának növelése,

| — | az európai gazdaságok versenyképességének és az energia elérhető árakon való rendelkezésre állásának biztosítása, |
| --- | --- |

—

az európai gazdaságok versenyképességének és az energia elérhető árakon való rendelkezésre állásának biztosítása,

| — | a környezeti fenntarthatóság előmozdítása és az éghajlatváltozás elleni küzdelem. |
| --- | --- |

—

a környezeti fenntarthatóság előmozdítása és az éghajlatváltozás elleni küzdelem.

| 2.3.1 | Az EGSZB fontos, iránymutató véleményeket készített ebben a témakörben, melyek felsorolása a mellékletben található. (2) |
| --- | --- |

2.3.1

Az EGSZB fontos, iránymutató véleményeket készített ebben a témakörben, melyek felsorolása a mellékletben található. (2)

| 2.4 | A szlovén tanácsi elnökség felkérése. A szlovén gazdasági miniszter, Andrej Vizjak levélben tájékoztatta az EGSZB-t arról, hogy az iparpolitika területére vonatkozóan a szlovén elnökség kiemelt céljai között szerepel a minél energiahatékonyabb és a lehető legkevesebb üvegházhatású gázt kibocsátó európai gazdaság megteremtése. Ehhez különösen fontosak az innovációra, valamint a környezetbarát technológiák és termékek használatára szolgáló ösztönzők. Készülőben van az ennek megfelelő, a fenntartható iparpolitikára vonatkozó cselekvési terv; 2008-as tavaszi ülésén ezzel is foglalkozik majd az Európai Tanács. Ennek kapcsán felkérik az EGSZB-t, hogy foglaljon állást a fokozott környezetvédelmi és energetikai igényeknek az európai ipar versenyképességére gyakorolt lehetséges pozitív és negatív hatásairól. |
| --- | --- |

2.4

A szlovén tanácsi elnökség felkérése. A szlovén gazdasági miniszter, Andrej Vizjak levélben tájékoztatta az EGSZB-t arról, hogy az iparpolitika területére vonatkozóan a szlovén elnökség kiemelt céljai között szerepel a minél energiahatékonyabb és a lehető legkevesebb üvegházhatású gázt kibocsátó európai gazdaság megteremtése. Ehhez különösen fontosak az innovációra, valamint a környezetbarát technológiák és termékek használatára szolgáló ösztönzők. Készülőben van az ennek megfelelő, a fenntartható iparpolitikára vonatkozó cselekvési terv; 2008-as tavaszi ülésén ezzel is foglalkozik majd az Európai Tanács. Ennek kapcsán felkérik az EGSZB-t, hogy foglaljon állást a fokozott környezetvédelmi és energetikai igényeknek az európai ipar versenyképességére gyakorolt lehetséges pozitív és negatív hatásairól.

| 2.5 | Versenyképesség, a gazdaság ereje és szociális jólét. Az Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottságának (3) és az EGSZB (4) legfrissebb kiadványai (pl. „58 konkrét intézkedés a lisszaboni stratégia sikerének biztosítására”) egyértelművé tették, hogy szoros összefüggés van a versenyképesség, a gazdaság ereje és a szükséges szociális szolgáltatások mozgástere között. Ez a vélemény ezért a felkérés idevonatkozó, fontos gazdasági szempontjaira (5) helyezi a hangsúlyt. |
| --- | --- |

2.5

Versenyképesség, a gazdaság ereje és szociális jólét. Az Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottságának (3) és az EGSZB (4) legfrissebb kiadványai (pl. „58 konkrét intézkedés a lisszaboni stratégia sikerének biztosítására”) egyértelművé tették, hogy szoros összefüggés van a versenyképesség, a gazdaság ereje és a szükséges szociális szolgáltatások mozgástere között. Ez a vélemény ezért a felkérés idevonatkozó, fontos gazdasági szempontjaira (5) helyezi a hangsúlyt.

| 2.6 | Ipari országok. A fentiek vonatkozásában nagy felelősség hárul a fejlett ipari országokra, ami egyrészt abból adódik, hogy nagyobb részük van a káros gázok kibocsátásában, másrészt pedig, hogy az új technológiák kifejlesztésében még mindig előrébb járnak. E technológiák az energiatakarékosságra, a nagyobb energiahatékonyságra, a kibocsátásmentes (illetve kevés kibocsátással járó) energiahordozók (6) használatára, valamint az ezekhez alkalmas műszaki eljárások kifejlesztésére irányulnak. Ezen a téren is érvényes, hogy a szükségszerűség, a kívánalmak és a gazdasági valóság közötti ellentmondásban fel kell ismerni a helyes utat, amelyet megfelelő mértékletességgel és határozottan követni kell. |
| --- | --- |

2.6

Ipari országok. A fentiek vonatkozásában nagy felelősség hárul a fejlett ipari országokra, ami egyrészt abból adódik, hogy nagyobb részük van a káros gázok kibocsátásában, másrészt pedig, hogy az új technológiák kifejlesztésében még mindig előrébb járnak. E technológiák az energiatakarékosságra, a nagyobb energiahatékonyságra, a kibocsátásmentes (illetve kevés kibocsátással járó) energiahordozók (6) használatára, valamint az ezekhez alkalmas műszaki eljárások kifejlesztésére irányulnak. Ezen a téren is érvényes, hogy a szükségszerűség, a kívánalmak és a gazdasági valóság közötti ellentmondásban fel kell ismerni a helyes utat, amelyet megfelelő mértékletességgel és határozottan követni kell.

| 2.7 | Költségek
   (7). Az mindenesetre elmondható, hogy az éghajlatbarát energiaformák lakossági és ipari fogyasztók általi használata – a legtöbb esetben – egyértelműen nagyobb költségekkel (8) jár. Példaként hozható fel a szél- és a napenergia (9) (2007 folyamán csak Németországban mintegy 4 milliárd eurót költöttek a megújuló energiaforrások fogyasztók általi, szubvencionált használatára (10)) vagy a fejlesztés alatt álló szénerőművek, melyek elkülönítik és tárolják a szén-dioxidot (CCS-technológia). A hőszivattyúk vagy a csökkentett szén-dioxid-kibocsátással járó, illetve akár szén-dioxid-mentes üzemanyag-felhasználású járművek is drágább technológiákat kívánnak meg, ami szintén költségnövekedéssel jár. |
| --- | --- |

2.7

Költségek
   (7). Az mindenesetre elmondható, hogy az éghajlatbarát energiaformák lakossági és ipari fogyasztók általi használata – a legtöbb esetben – egyértelműen nagyobb költségekkel (8) jár. Példaként hozható fel a szél- és a napenergia (9) (2007 folyamán csak Németországban mintegy 4 milliárd eurót költöttek a megújuló energiaforrások fogyasztók általi, szubvencionált használatára (10)) vagy a fejlesztés alatt álló szénerőművek, melyek elkülönítik és tárolják a szén-dioxidot (CCS-technológia). A hőszivattyúk vagy a csökkentett szén-dioxid-kibocsátással járó, illetve akár szén-dioxid-mentes üzemanyag-felhasználású járművek is drágább technológiákat kívánnak meg, ami szintén költségnövekedéssel jár.

| 2.8 | Kockázatok. Mindaddig, amíg ezekhez a tetemes költségekhez nem kapcsolódik a csökkentett erőforrás-felhasználásból származó, megfelelő megtakarítás, és amíg a konkurens Európán kívüli nemzetgazdaságokat nem terhelik hasonló költségek, mindez hátrányosan érinti az európai versenyképességet. Európa példát mutathat az éghajlatváltozás elleni harcban, ugyanakkor nem fogadhatja el a tisztességtelen versenyt olyan országokkal szemben, melyek semmilyen környezetvédelmi megszorításokat nem foganatosítanak.
   (11) Már a személyzeti költségek (bérek, szociális juttatások) is jóval magasabbak Európában, mint a feltörekvő gazdaságokban (pl. Kína, India) és önmagukban is a legmagasabb követelményt támasztják Európa versenyképességével szemben. Annál inkább súlyos és veszélyes a termelékenység minden további, egyoldalú drágulása, melyet az éghajlatvédelmi célok okoznak. |
| --- | --- |

2.8

Kockázatok. Mindaddig, amíg ezekhez a tetemes költségekhez nem kapcsolódik a csökkentett erőforrás-felhasználásból származó, megfelelő megtakarítás, és amíg a konkurens Európán kívüli nemzetgazdaságokat nem terhelik hasonló költségek, mindez hátrányosan érinti az európai versenyképességet. Európa példát mutathat az éghajlatváltozás elleni harcban, ugyanakkor nem fogadhatja el a tisztességtelen versenyt olyan országokkal szemben, melyek semmilyen környezetvédelmi megszorításokat nem foganatosítanak.
   (11) Már a személyzeti költségek (bérek, szociális juttatások) is jóval magasabbak Európában, mint a feltörekvő gazdaságokban (pl. Kína, India) és önmagukban is a legmagasabb követelményt támasztják Európa versenyképességével szemben. Annál inkább súlyos és veszélyes a termelékenység minden további, egyoldalú drágulása, melyet az éghajlatvédelmi célok okoznak.

| 2.9 | Esélyek. Abban az esetben azonban, ha az Európán kívüli országok (pl. Kína, India, az Egyesült Államok) döntő többsége hasonló éghajlatvédelmi intézkedéseket hozna, esély lenne az Európában kifejlesztett környezetkímélő energiatechnológiák exportálására is és ezáltal nemcsak az európai gazdaság támogatására, hanem a világméretű fogyasztás és szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére. A gazdasági tapasztalatok alapján ráadásul elmondható, hogy a válságszerű időszakokat gyakran megnövekedett beruházási kedv, valamint új technológiák kifejlesztése és alkalmazása követte, amelyek hosszú távon növekedéssel és fellendüléssel párosultak (és eddig legalábbis megnövekedett energiahasználattal is!). Valamennyi Európán belüli intézkedés során az energiatakarékos, éghajlatbarát és versenyképes energiatechnológiák innovatív fejlesztésére és hatékony alkalmazására kell tehát helyezni a fő hangsúlyt, és mindenképpen tovább kellene folytatni a megfelelő, világszintű megállapodásokat célzó külpolitikai törekvéseket – a Bali konferencia eredményei azt jelzik, hogy legalább folytatódnak a tárgyalások (lásd a 2.11. pontot). |
| --- | --- |

2.9

Esélyek. Abban az esetben azonban, ha az Európán kívüli országok (pl. Kína, India, az Egyesült Államok) döntő többsége hasonló éghajlatvédelmi intézkedéseket hozna, esély lenne az Európában kifejlesztett környezetkímélő energiatechnológiák exportálására is és ezáltal nemcsak az európai gazdaság támogatására, hanem a világméretű fogyasztás és szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére. A gazdasági tapasztalatok alapján ráadásul elmondható, hogy a válságszerű időszakokat gyakran megnövekedett beruházási kedv, valamint új technológiák kifejlesztése és alkalmazása követte, amelyek hosszú távon növekedéssel és fellendüléssel párosultak (és eddig legalábbis megnövekedett energiahasználattal is!). Valamennyi Európán belüli intézkedés során az energiatakarékos, éghajlatbarát és versenyképes energiatechnológiák innovatív fejlesztésére és hatékony alkalmazására kell tehát helyezni a fő hangsúlyt, és mindenképpen tovább kellene folytatni a megfelelő, világszintű megállapodásokat célzó külpolitikai törekvéseket – a Bali konferencia eredményei azt jelzik, hogy legalább folytatódnak a tárgyalások (lásd a 2.11. pontot).

| 2.10 | Problémák. Amennyiben azonban ezek nem vezetnek eredményre, komoly problémák jelentkeznek. Először is azok az iparágak, melyek termelési költségei nagymértékben az energiaáraktól és a szén-dioxid-költségektől függnek, elveszítik világpiaci versenyképességüket, megszüntetik itteni termelésüket, leépítik itteni munkahelyeiket és mindezt olyan országokba helyezik át, ahol alacsonyabbak az energiaárak és nem terhelik őket szén-dioxiddal kapcsolatos költségek. Bizonyos iparágakban, mint például az alumínium- és cementágazatban (12) máris megfigyelhető ez a tendencia. Igaz, hogy egy hatáselemzésnek köszönhetően az Európai Bizottság jól ismeri ezt a problematikát (13), az EGSZB mégis úgy véli, hogy a nemzetgazdasági károk elkerülése érdekében haladéktalanul hatékony megoldást kell találni. A meglevő ipar más országokba történő áthelyezése mellett elsősorban azonban a nemzetközi tőkeáramlás irányítja majd át az új berendezésekre szánt jövőbeli beruházásait Európa helyett olyan régiókba, ahol alacsonyabbak az energiaárak és a szén-dioxiddal kapcsolatos költségek. |
| --- | --- |

2.10

Problémák. Amennyiben azonban ezek nem vezetnek eredményre, komoly problémák jelentkeznek. Először is azok az iparágak, melyek termelési költségei nagymértékben az energiaáraktól és a szén-dioxid-költségektől függnek, elveszítik világpiaci versenyképességüket, megszüntetik itteni termelésüket, leépítik itteni munkahelyeiket és mindezt olyan országokba helyezik át, ahol alacsonyabbak az energiaárak és nem terhelik őket szén-dioxiddal kapcsolatos költségek. Bizonyos iparágakban, mint például az alumínium- és cementágazatban (12) máris megfigyelhető ez a tendencia. Igaz, hogy egy hatáselemzésnek köszönhetően az Európai Bizottság jól ismeri ezt a problematikát (13), az EGSZB mégis úgy véli, hogy a nemzetgazdasági károk elkerülése érdekében haladéktalanul hatékony megoldást kell találni. A meglevő ipar más országokba történő áthelyezése mellett elsősorban azonban a nemzetközi tőkeáramlás irányítja majd át az új berendezésekre szánt jövőbeli beruházásait Európa helyett olyan régiókba, ahol alacsonyabbak az energiaárak és a szén-dioxiddal kapcsolatos költségek.

| 2.10.1 | Áthelyezések és „leakage” Az ilyenfajta termelésáthelyezés ráadásul azt jelenti, hogy az EU területén ugyan alacsonyabb lesz a szén-dioxid-kibocsátás, világszinten azonban a korábbival megegyező, vagy akár még több CO2 kerül a légkörbe. Amennyiben ugyanis az áthelyezett termelés olcsóbb technológiákat alkalmaz, mint amilyen az itt már használt vagy a jövőben alkalmazni kívánt, akkor rendszerint több üvegházhatású gáz szabadul fel (kivétel a vízenergia esetében pl. Norvégiában). Ráadásul ehhez még hozzáadódik a szállítás által okozott szén-dioxid-kibocsátásnövekedés is. |
| --- | --- |

2.10.1

Áthelyezések és „leakage” Az ilyenfajta termelésáthelyezés ráadásul azt jelenti, hogy az EU területén ugyan alacsonyabb lesz a szén-dioxid-kibocsátás, világszinten azonban a korábbival megegyező, vagy akár még több CO2 kerül a légkörbe. Amennyiben ugyanis az áthelyezett termelés olcsóbb technológiákat alkalmaz, mint amilyen az itt már használt vagy a jövőben alkalmazni kívánt, akkor rendszerint több üvegházhatású gáz szabadul fel (kivétel a vízenergia esetében pl. Norvégiában). Ráadásul ehhez még hozzáadódik a szállítás által okozott szén-dioxid-kibocsátásnövekedés is.

| 2.10.2 | Nemzetgazdasági energiaintenzitás. Ebben az esetben az európai gazdaság fontos ipari termelést és munkahelyeket veszített volna el anélkül, hogy az éghajlatvédelmet szolgálta volna. Ezzel párhuzamosan a
  nemzetgazdasági
  energiahatékonyság, azaz az ún. energiaintenzitás (energiafelhasználás/GDP) versenyében, az EU átmenetileg (14) még (látszólagos) sikert is elért volna, mivel a nagy energiaigényű ipart áthelyezték a területéről. |
| --- | --- |

2.10.2

Nemzetgazdasági energiaintenzitás. Ebben az esetben az európai gazdaság fontos ipari termelést és munkahelyeket veszített volna el anélkül, hogy az éghajlatvédelmet szolgálta volna. Ezzel párhuzamosan a
  nemzetgazdasági
  energiahatékonyság, azaz az ún. energiaintenzitás (energiafelhasználás/GDP) versenyében, az EU átmenetileg (14) még (látszólagos) sikert is elért volna, mivel a nagy energiaigényű ipart áthelyezték a területéről.

| 2.10.3 | Szolgáltatási szektor. |
| --- | --- |

2.10.3

Szolgáltatási szektor.

| Maga a szolgáltatási szektor is, amely Európa gazdasági erejének nagy részét teszi ki, csak az európai ipar versenyképessége esetén képes hosszú távon prosperálni, és az iparhoz hasonlóan – globális összehasonlításban – ezt a szektort is rendkívül magas energiaárak jellemzik. | 2.11 |
| --- | --- |

Maga a szolgáltatási szektor is, amely Európa gazdasági erejének nagy részét teszi ki, csak az európai ipar versenyképessége esetén képes hosszú távon prosperálni, és az iparhoz hasonlóan – globális összehasonlításban – ezt a szektort is rendkívül magas energiaárak jellemzik.

2.11

Globális szintű megállapodások. Az éghajlatkárosító gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló, kötelező érvényű és kiegyensúlyozott, globális szintű megállapodások – érezhető hatás ugyanis csak akkor várható, ha az olyan jelentős szén-dioxid-kibocsátók, mint pl. Kína, India és az USA is csatlakoznak az éghajlatvédelmi intézkedésekhez – nem csak maga az éghajlatvédelem miatt kell, hogy valamennyi idevonatkozó nemzetközi törekvés elsőrangú célja legyen. Az EGSZB ezért a Közösség, a tagállamok és az olyan szervezetek, mint a G8, ENSZ, UNESCO, OECD, IEA stb. valamennyi erre irányuló törekvését támogatja, mint amilyen például a közelmúltban megrendezett Bali konferencia is volt.   3.

| Részletes megjegyzések – Elemzések és következtetések | 3.1 |
| --- | --- |

Részletes megjegyzések – Elemzések és következtetések

3.1

| Energia- és éghajlatvédelmi politika. A hatékony energia- és éghajlatvédelmi politika feladata, hogy gondoskodjon az energiafelhasználásnak és az üvegházhatású gázok kibocsátásának jelentős csökkentéséről, előkészítse a társadalmat és az érintett társadalmi szereplőket az ehhez szükséges változásokra (pl. építészeket, beruházókat, vállalkozókat, tanárokat, diákokat, polgárokat, fogyasztókat stb., mivel olyan kérdésről van szó, amely a lánc egyik végétől a másikig mindenkit érint), de ugyanakkor úgy alakítsa ezt a változási folyamatot, hogy az ne befolyásolja az európai gazdaság globális versenyképességét, és így a 2.3. pontban említett célok egyensúlya megmaradjon. Ebből különböző kihívások és lehetőségek adódnak. | 3.2

  Kihívás. A két tényező, a globális energiaigény alakulása és az utóbbi évek energia- és éghajlatvédelmi politikája jelentős áremelkedésekhez vezetett az energiát és az azzal kapcsolatos termékeket illetően. A 2.3. pontban szereplő három cél egyenrangú követéséhez és az ehhez szükséges, innovatív technológiákba történő jövőbeli beruházásokra fordítandó tőke kitermeléséhez azonban szükséges lenne, hogy az európai gazdaság számára – a növekvő globális kereslet ellenére és az éghajlat szükséges védelmének biztosítása mellett – a lehető legkedvezőbb áron álljon rendelkezésre energia. Ezért – az éghajlatvédelemhez és az erőforrások csökkenése miatt elkerülhetetlen mértéken túl – nem szabad további állami intézkedések révén növelni az energiaárakat. Ennek kapcsán a szükséges egyedi intézkedésekre és azok hatásaira vonatkozóan mindenképpen érdekkülönbségek léphetnek fel az energiaellátók és a fogyasztók között. |
| --- | --- |

Energia- és éghajlatvédelmi politika. A hatékony energia- és éghajlatvédelmi politika feladata, hogy gondoskodjon az energiafelhasználásnak és az üvegházhatású gázok kibocsátásának jelentős csökkentéséről, előkészítse a társadalmat és az érintett társadalmi szereplőket az ehhez szükséges változásokra (pl. építészeket, beruházókat, vállalkozókat, tanárokat, diákokat, polgárokat, fogyasztókat stb., mivel olyan kérdésről van szó, amely a lánc egyik végétől a másikig mindenkit érint), de ugyanakkor úgy alakítsa ezt a változási folyamatot, hogy az ne befolyásolja az európai gazdaság globális versenyképességét, és így a 2.3. pontban említett célok egyensúlya megmaradjon. Ebből különböző kihívások és lehetőségek adódnak.

3.2

Kihívás. A két tényező, a globális energiaigény alakulása és az utóbbi évek energia- és éghajlatvédelmi politikája jelentős áremelkedésekhez vezetett az energiát és az azzal kapcsolatos termékeket illetően. A 2.3. pontban szereplő három cél egyenrangú követéséhez és az ehhez szükséges, innovatív technológiákba történő jövőbeli beruházásokra fordítandó tőke kitermeléséhez azonban szükséges lenne, hogy az európai gazdaság számára – a növekvő globális kereslet ellenére és az éghajlat szükséges védelmének biztosítása mellett – a lehető legkedvezőbb áron álljon rendelkezésre energia. Ezért – az éghajlatvédelemhez és az erőforrások csökkenése miatt elkerülhetetlen mértéken túl – nem szabad további állami intézkedések révén növelni az energiaárakat. Ennek kapcsán a szükséges egyedi intézkedésekre és azok hatásaira vonatkozóan mindenképpen érdekkülönbségek léphetnek fel az energiaellátók és a fogyasztók között.

| 3.3 | Ösztönzők és kibocsátáskereskedelem. Elegendő piacgazdasági ösztönző szükséges ahhoz, hogy a beruházási ciklusok keretében energiahatékony technológiák alkalmazására kerüljön sor, esetleg magasabb beruházási költségek esetén is. Ha gazdaságosságuk ellenére elmaradnak az ilyen beruházások, akkor elemezni kell a fennálló akadályokat, és meg kell szüntetni őket. A legtöbb esetben az energiahatékonyságba tett beruházások vezetnek ugyanis a legalacsonyabb költségekhez a CO2-kibocsátás terén (ld. a 4.1. pontot is). Egy ilyen piacgazdasági eszköz lehetne elvileg a kibocsátáskereskedelem (emission trading). Ehhez mindenesetre a jelenlegi felhasználási mód jelentős javulása szükséges (ld. ehhez a 4.3. pontot) egy előre meghatározott szén-dioxid-mennyiségnek a legkisebb költségekkel elérhető megtakarítása érdekében. A megújuló energiákat támogató eszközök halmozása, valamint a kibocsátási egységek kiosztásánál alkalmazott nem megfelelő ösztönzők (mint pl. különösen a kiosztás és a tényleges kibocsátás közötti korreláció hiánya, ami a kibocsátáskereskedelemben mintegy a létesítmények leállítását jutalmazza) révén váratlan nyereség, „windfall profit” keletkezik, amely milliárdos nagyságrendben megdrágítja az elektromos áramot. Az Európai Bizottság által javasolt teljes árverezés ezt még jobban megdrágítaná. |
| --- | --- |

3.3

Ösztönzők és kibocsátáskereskedelem. Elegendő piacgazdasági ösztönző szükséges ahhoz, hogy a beruházási ciklusok keretében energiahatékony technológiák alkalmazására kerüljön sor, esetleg magasabb beruházási költségek esetén is. Ha gazdaságosságuk ellenére elmaradnak az ilyen beruházások, akkor elemezni kell a fennálló akadályokat, és meg kell szüntetni őket. A legtöbb esetben az energiahatékonyságba tett beruházások vezetnek ugyanis a legalacsonyabb költségekhez a CO2-kibocsátás terén (ld. a 4.1. pontot is). Egy ilyen piacgazdasági eszköz lehetne elvileg a kibocsátáskereskedelem (emission trading). Ehhez mindenesetre a jelenlegi felhasználási mód jelentős javulása szükséges (ld. ehhez a 4.3. pontot) egy előre meghatározott szén-dioxid-mennyiségnek a legkisebb költségekkel elérhető megtakarítása érdekében. A megújuló energiákat támogató eszközök halmozása, valamint a kibocsátási egységek kiosztásánál alkalmazott nem megfelelő ösztönzők (mint pl. különösen a kiosztás és a tényleges kibocsátás közötti korreláció hiánya, ami a kibocsátáskereskedelemben mintegy a létesítmények leállítását jutalmazza) révén váratlan nyereség, „windfall profit” keletkezik, amely milliárdos nagyságrendben megdrágítja az elektromos áramot. Az Európai Bizottság által javasolt teljes árverezés ezt még jobban megdrágítaná.

| 3.4 | Reális esélyek. Amennyiben a következő 15-25 évben sikerül az erre az időszakra eső újbóli és új beruházások esetében a gazdaságos, energiatakarékos és csökkentett kibocsátással működő technológiákra összpontosítani, akkor az éghajlatvédelem kedvező hatással járhat az európai ipar versenyképességére, és a megnövekedett energiaárak ellenére esélyt jelenthet az általános jólét növekedésére. |
| --- | --- |

3.4

Reális esélyek. Amennyiben a következő 15-25 évben sikerül az erre az időszakra eső újbóli és új beruházások esetében a gazdaságos, energiatakarékos és csökkentett kibocsátással működő technológiákra összpontosítani, akkor az éghajlatvédelem kedvező hatással járhat az európai ipar versenyképességére, és a megnövekedett energiaárak ellenére esélyt jelenthet az általános jólét növekedésére.

| 3.5 | Feltételek és ajánlások. A következőkben ezért a szóban forgó esélyek megvalósításának néhány feltételét vitatjuk meg, valamint ajánlásokat fogalmazunk meg e téren. Döntő feltétel, hogy az energia-, a gazdaság- és a kutatási politikában megfelelő intézkedéseket tegyenek, a helyes elveket alkalmazzák és kerüljék a túlszabályozást. A politikai eszközöknek a gazdaságilag legkifizetődőbb megoldásokat kell ösztönözniük és lehetővé tenniük; a mennyiségi célok kitűzésekor figyelembe kell venni az egészséges nemzetgazdaság számára elviselhető megoldásokra való szükséges átállások időtartamát. A lehetséges időtartam ismertetőjegyei pl. az amortizációs ciklusok, a képzési idők, az újszerű technológiák kifejlesztésének lépései, valamint különösen a társadalmilag megvalósítható kiigazítások, képzési intézkedések és egyéb társadalmi változások. A kutatásnak és fejlesztésnek lényegesen hozzá kell ehhez járulnia. |
| --- | --- |

3.5

Feltételek és ajánlások. A következőkben ezért a szóban forgó esélyek megvalósításának néhány feltételét vitatjuk meg, valamint ajánlásokat fogalmazunk meg e téren. Döntő feltétel, hogy az energia-, a gazdaság- és a kutatási politikában megfelelő intézkedéseket tegyenek, a helyes elveket alkalmazzák és kerüljék a túlszabályozást. A politikai eszközöknek a gazdaságilag legkifizetődőbb megoldásokat kell ösztönözniük és lehetővé tenniük; a mennyiségi célok kitűzésekor figyelembe kell venni az egészséges nemzetgazdaság számára elviselhető megoldásokra való szükséges átállások időtartamát. A lehetséges időtartam ismertetőjegyei pl. az amortizációs ciklusok, a képzési idők, az újszerű technológiák kifejlesztésének lépései, valamint különösen a társadalmilag megvalósítható kiigazítások, képzési intézkedések és egyéb társadalmi változások. A kutatásnak és fejlesztésnek lényegesen hozzá kell ehhez járulnia.

| 3.6 | Széles körű eljárás – sokféleség, diverzifikáció, rugalmasság és kölcsönösség. A „bottom-up” megközelítés értelmében lehetővé kell tenni és ösztönözni kell minden szereplő saját kezdeményezéseit, mint a technikai és gazdasági eljárásmódok sokféleségét, diverzifikációját és rugalmasságát, egyes területek előnyben részesítése nélkül. Csak a széles körű megközelítés és a különböző lehetőségek, innovációk és eljárásmódok versenye eredményez stabilitást az egyes válsághelyzetekkel szemben, és csak így derül fény a különösen hatékony módszerekre, technológiákra és ezek optimális kombinációjára. Ennek megfelelően széles körű energiaszerkezetre van szükség, amelyből egyetlen ésszerű technológiát (15) sem szabad idejekorán kizárni. Ellátásunk biztonságának javára válik a termelők, a szállítók és a fogyasztók megfelelő összefonódása az egész ellátási lánc folyamán, a fúrólyuktól a fogyasztókig. Ehhez kölcsönös gazdasági kapcsolatok szükségesek, vagyis biztos beruházási feltételek a külföldi tőke számára az EU-ban, valamint biztos feltételek az EU-s beruházások számára a beszállító országokban. |
| --- | --- |

3.6

Széles körű eljárás – sokféleség, diverzifikáció, rugalmasság és kölcsönösség. A „bottom-up” megközelítés értelmében lehetővé kell tenni és ösztönözni kell minden szereplő saját kezdeményezéseit, mint a technikai és gazdasági eljárásmódok sokféleségét, diverzifikációját és rugalmasságát, egyes területek előnyben részesítése nélkül. Csak a széles körű megközelítés és a különböző lehetőségek, innovációk és eljárásmódok versenye eredményez stabilitást az egyes válsághelyzetekkel szemben, és csak így derül fény a különösen hatékony módszerekre, technológiákra és ezek optimális kombinációjára. Ennek megfelelően széles körű energiaszerkezetre van szükség, amelyből egyetlen ésszerű technológiát (15) sem szabad idejekorán kizárni. Ellátásunk biztonságának javára válik a termelők, a szállítók és a fogyasztók megfelelő összefonódása az egész ellátási lánc folyamán, a fúrólyuktól a fogyasztókig. Ehhez kölcsönös gazdasági kapcsolatok szükségesek, vagyis biztos beruházási feltételek a külföldi tőke számára az EU-ban, valamint biztos feltételek az EU-s beruházások számára a beszállító országokban.

| 3.7 | Európapolitikai intézkedések és globális együttműködés. Az európai éghajlat- és energiapolitikának az együttműködésen alapuló eljárást kellene előnyben részesítenie, a köz- és a magánszektor közötti partnerségekkel, amelynek során optimálisan kihasználják és összekapcsolják az egyes tagállamok gazdasági, földrajzi és az erőforrásokkal kapcsolatos kedvező adottságait. Például Európán belül ott kellene alkalmazni a megújuló energiák felhasználására irányuló technológiákat, ahol ehhez a legjobb, főként éghajlati feltételek adottak, beleértve a megfelelő szállítási módokat, és nem pedig ott, ahol éppen tagállami szinten a legjobban támogatják ezeket. Ezenkívül globális együttműködésre is törekedni kell az energiatakarékos, az éghajlatra káros gázokat kerülő technológiák kifejlesztése és alkalmazása érdekében. |
| --- | --- |

3.7

Európapolitikai intézkedések és globális együttműködés. Az európai éghajlat- és energiapolitikának az együttműködésen alapuló eljárást kellene előnyben részesítenie, a köz- és a magánszektor közötti partnerségekkel, amelynek során optimálisan kihasználják és összekapcsolják az egyes tagállamok gazdasági, földrajzi és az erőforrásokkal kapcsolatos kedvező adottságait. Például Európán belül ott kellene alkalmazni a megújuló energiák felhasználására irányuló technológiákat, ahol ehhez a legjobb, főként éghajlati feltételek adottak, beleértve a megfelelő szállítási módokat, és nem pedig ott, ahol éppen tagállami szinten a legjobban támogatják ezeket. Ezenkívül globális együttműködésre is törekedni kell az energiatakarékos, az éghajlatra káros gázokat kerülő technológiák kifejlesztése és alkalmazása érdekében.

| 3.8 | Ellentmondásos
   (16)
  és egymást átfedő mennyiségi célkitűzések. A lehető legnagyobb gazdaságosság révén a minimálisra csökkennek a nemzetgazdasági költségek és a polgárok szociális terhei.
  Az egymást fedő energia- és éghajlat-politikai célkitűzések azonban túlszabályozott rendszerhez és nem gazdaságos megoldásokhoz vezetnek; ezért el kell kerülni ezeket. Ez például a következőképpen magyarázható:






  — | Az EU átfogó, a 2007. márciusi tanácsi határozatnak megfelelő éghajlatvédelmi célkitűzése, amely szerint 1990 és 2020 között 20 %-kal kell csökkenteni a CO2-kibocsátást, a 2013 és 2020 közötti időszakban (az Európai Bizottság 2008. január 23-i becslése szerint) a GDP 480–560 milliárd eurós csökkenéséhez vezet (17)
   (18); ezt a tényt el kell fogadni, és a további cselekvés folyamán elsődlegesen szem előtt tartani. |
| --- | --- | --- |

3.8

Ellentmondásos
   (16)
  és egymást átfedő mennyiségi célkitűzések. A lehető legnagyobb gazdaságosság révén a minimálisra csökkennek a nemzetgazdasági költségek és a polgárok szociális terhei.

Az egymást fedő energia- és éghajlat-politikai célkitűzések azonban túlszabályozott rendszerhez és nem gazdaságos megoldásokhoz vezetnek; ezért el kell kerülni ezeket. Ez például a következőképpen magyarázható:

—

Az EU átfogó, a 2007. márciusi tanácsi határozatnak megfelelő éghajlatvédelmi célkitűzése, amely szerint 1990 és 2020 között 20 %-kal kell csökkenteni a CO2-kibocsátást, a 2013 és 2020 közötti időszakban (az Európai Bizottság 2008. január 23-i becslése szerint) a GDP 480–560 milliárd eurós csökkenéséhez vezet (17)
   (18); ezt a tényt el kell fogadni, és a további cselekvés folyamán elsődlegesen szem előtt tartani.

| — | A megújuló energiák 20 %-os arányát illető további ambiciózus cél kitűzése azonban tovább növeli ezeket a költségeket, mivel a megújuló energiák esetében a CO2-kibocsátás elkerülésének költségei jelentősen nagyobbak, mint a CO2-kibocsátás csökkentésére irányuló más intézkedésekéi. |
| --- | --- |

—

A megújuló energiák 20 %-os arányát illető további ambiciózus cél kitűzése azonban tovább növeli ezeket a költségeket, mivel a megújuló energiák esetében a CO2-kibocsátás elkerülésének költségei jelentősen nagyobbak, mint a CO2-kibocsátás csökkentésére irányuló más intézkedésekéi.

| — | További hátrányok és bonyodalmak keletkeznek, ha ezenkívül még a
  nemzetgazdasági
  energiahatékonyságot (ld. a 2.10.2. pontot) is egy további, mennyiségileg meghatározott célként (20 %) rögzítjük. Ez ugyanis a legegyszerűbben úgy érhető el, ha az ipar elvándorol, vagy – az energiahatékonyság definíciója alapján – az energiaszerkezet az atomenergia és a szén helyett a (jóval drágább) gáz és a megújuló energia felé tolódik el (19). Ezek a nem kívánatos mellékhatások azt mutatják, hogy az energiahatékonyságnak önmagában nem célt, hanem – igen lényeges – eszközt kell jelentenie a 2.3. pont három alapvető céljának fenntartható eléréséhez. |
| --- | --- |

—

További hátrányok és bonyodalmak keletkeznek, ha ezenkívül még a
  nemzetgazdasági
  energiahatékonyságot (ld. a 2.10.2. pontot) is egy további, mennyiségileg meghatározott célként (20 %) rögzítjük. Ez ugyanis a legegyszerűbben úgy érhető el, ha az ipar elvándorol, vagy – az energiahatékonyság definíciója alapján – az energiaszerkezet az atomenergia és a szén helyett a (jóval drágább) gáz és a megújuló energia felé tolódik el (19). Ezek a nem kívánatos mellékhatások azt mutatják, hogy az energiahatékonyságnak önmagában nem célt, hanem – igen lényeges – eszközt kell jelentenie a 2.3. pont három alapvető céljának fenntartható eléréséhez.

Az EGSZB ezért azt ajánlja, hogy az éghajlatvédelemmel kapcsolatos összes célkitűzés esetében először is alaposan és objektíven értékeljék a GDP-re gyakorolt hatásukat, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátásának szükséges csökkentése során biztosítható legyen az európai ipar versenyképessége és a források optimális elosztása.

| 3.8.1 | Tanulmányok. Egyes tanulmányok (20) szerint várható, hogy






  — | az EU-ra vonatkozó CO2-csökkentés valamivel kevesebb mint 20 %-os célja (21) gazdaságilag megvalósítható, ha a politikának és a társadalomnak sikerül következetesen végrehajtania a költségeket tekintve legkedvezőbb intézkedéseket (legalábbis az alulról felfelé történő haladási elvet követő [bottom-up] McKinsey–tanulmány szerint, amely pontosan meghatározza az ehhez szükséges és lehetséges intézkedéseket). Ugyanakkor léteznek olyan tanulmányok is, amelyek magasabb csökkentési értékeket is gazdaságosnak tartanak, bár felülről lefelé haladó megközelítési elvet alkalmazó [top-down] tanulmányokként nem igazán fejtik ki, hogy miként lehetséges ezek elérése; |
| --- | --- | --- |

3.8.1

Tanulmányok. Egyes tanulmányok (20) szerint várható, hogy

—

az EU-ra vonatkozó CO2-csökkentés valamivel kevesebb mint 20 %-os célja (21) gazdaságilag megvalósítható, ha a politikának és a társadalomnak sikerül következetesen végrehajtania a költségeket tekintve legkedvezőbb intézkedéseket (legalábbis az alulról felfelé történő haladási elvet követő [bottom-up] McKinsey–tanulmány szerint, amely pontosan meghatározza az ehhez szükséges és lehetséges intézkedéseket). Ugyanakkor léteznek olyan tanulmányok is, amelyek magasabb csökkentési értékeket is gazdaságosnak tartanak, bár felülről lefelé haladó megközelítési elvet alkalmazó [top-down] tanulmányokként nem igazán fejtik ki, hogy miként lehetséges ezek elérése;

| — | a CO2-csökkentés minden további százalékpontjának költségei azonban egyre meredekebben emelkednek (halmozott GDP-veszteség 480–560 milliárd euró, ld. 3.8. pont); a 20 %-os csökkentés céljához így már az energiaszerkezet súlypontjának a szénről a földgáz és a megújuló energiaforrások felé való költséges eltolása szükséges; |
| --- | --- |

—

a CO2-csökkentés minden további százalékpontjának költségei azonban egyre meredekebben emelkednek (halmozott GDP-veszteség 480–560 milliárd euró, ld. 3.8. pont); a 20 %-os csökkentés céljához így már az energiaszerkezet súlypontjának a szénről a földgáz és a megújuló energiaforrások felé való költséges eltolása szükséges;

| — | a megújuló energiák 20 %-os arányának további célként való meghatározása további eurómilliárdokba fog kerülni, mivel ez a cél csak a (legalábbis a jelenlegi fejlettségi szinten) gazdaságtalan technológiák jelentősen támogatott alkalmazásával lenne elérhető. |
| --- | --- |

—

a megújuló energiák 20 %-os arányának további célként való meghatározása további eurómilliárdokba fog kerülni, mivel ez a cél csak a (legalábbis a jelenlegi fejlettségi szinten) gazdaságtalan technológiák jelentősen támogatott alkalmazásával lenne elérhető.

| 3.8.2 | A 2.3. pont célkitűzéseinek egyensúlya. A 2.3. pontban szereplő három energia- és környezetpolitikai cél között szükséges kiegyensúlyozottság értelmében a politikai eszközöknek arra kell irányulniuk, hogy gazdaságilag vonzó CO2-csökkentési intézkedések révén ténylegesen sikerüljön megvalósítani azt, ami gazdasági károk nélkül elérhető. Amennyiben azonban emellett az energiaszerkezet eltolódását követeljük a megújuló energiák túl magas aránya felé – amely igen költséges, mivel a technikai fejlődési szinthez képest túl korai –, valamint a túlszabályozott
  nemzetgazdasági
  energiahatékonysági cél felé, akkor egyrészt a nemzetgazdasági eszközök hibás elosztására (22) kerülhet sor, másrészt nő annak veszélye, hogy a különösen hatékony környezeti technológiák iránti keresletet már nem tudja fedezni az európai termelés. Az Európai Bizottság egy vizsgálata azt mutatta (23), hogy már a CO2 20–25 EUR/t ára is jelentősen befolyásolja számos iparág versenyképességét. |
| --- | --- |

3.8.2

A 2.3. pont célkitűzéseinek egyensúlya. A 2.3. pontban szereplő három energia- és környezetpolitikai cél között szükséges kiegyensúlyozottság értelmében a politikai eszközöknek arra kell irányulniuk, hogy gazdaságilag vonzó CO2-csökkentési intézkedések révén ténylegesen sikerüljön megvalósítani azt, ami gazdasági károk nélkül elérhető. Amennyiben azonban emellett az energiaszerkezet eltolódását követeljük a megújuló energiák túl magas aránya felé – amely igen költséges, mivel a technikai fejlődési szinthez képest túl korai –, valamint a túlszabályozott
  nemzetgazdasági
  energiahatékonysági cél felé, akkor egyrészt a nemzetgazdasági eszközök hibás elosztására (22) kerülhet sor, másrészt nő annak veszélye, hogy a különösen hatékony környezeti technológiák iránti keresletet már nem tudja fedezni az európai termelés. Az Európai Bizottság egy vizsgálata azt mutatta (23), hogy már a CO2 20–25 EUR/t ára is jelentősen befolyásolja számos iparág versenyképességét.

3.9   Kutatás és fejlesztés, képzés

| 3.9.1 | Az energialánc egésze mentén végzett, fokozott kutatás és fejlesztés (K+F) előfeltétele a technológiai fejlesztéseknek, amelyek szükségesek az új lehetőségekhez, alacsonyabb költségekhez, valamint a nagyobb hatékonysághoz a források feltárása és kiaknázása, az energia átalakítása és az iparban, a közlekedésben, a háztartásokban és a magánfelhasználók általi végső felhasználásig való tárolása terén. Amint az EGSZB már ismételten ajánlotta, ehhez jelentősen emelni kell a K+F-re fordított eszközöket. Profitálniuk kell az önmagukban még sokáig nem piacképes technológiák magas piaci támogatásainak csökkentéséből is. |
| --- | --- |

3.9.1

Az energialánc egésze mentén végzett, fokozott kutatás és fejlesztés (K+F) előfeltétele a technológiai fejlesztéseknek, amelyek szükségesek az új lehetőségekhez, alacsonyabb költségekhez, valamint a nagyobb hatékonysághoz a források feltárása és kiaknázása, az energia átalakítása és az iparban, a közlekedésben, a háztartásokban és a magánfelhasználók általi végső felhasználásig való tárolása terén. Amint az EGSZB már ismételten ajánlotta, ehhez jelentősen emelni kell a K+F-re fordított eszközöket. Profitálniuk kell az önmagukban még sokáig nem piacképes technológiák magas piaci támogatásainak csökkentéséből is.

| 3.9.2 | Az energiakutatás állami támogatása ennek során az igen lényeges alapkutatásra kellene, hogy összpontosítson (pl. katalízis, fehér/zöld biotechnológia, anyagkutatás, magfúzió, aktinidák lebontása stb.), míg a felhasználásközeli K+F-nek elsősorban a gazdaság (beleértve a kkv-ket) feladatát kell jelentenie. Emellett a technikusoktól a mérnökökig és kutatókig minden szakember intenzív képzése, valamint az energiával közvetve – többek között fogyasztóként – foglalkozó minden szereplő képzése szükséges. |
| --- | --- |

3.9.2

Az energiakutatás állami támogatása ennek során az igen lényeges alapkutatásra kellene, hogy összpontosítson (pl. katalízis, fehér/zöld biotechnológia, anyagkutatás, magfúzió, aktinidák lebontása stb.), míg a felhasználásközeli K+F-nek elsősorban a gazdaság (beleértve a kkv-ket) feladatát kell jelentenie. Emellett a technikusoktól a mérnökökig és kutatókig minden szakember intenzív képzése, valamint az energiával közvetve – többek között fogyasztóként – foglalkozó minden szereplő képzése szükséges.

4.   Részletes megjegyzések és ajánlások

4.1   Az energiahatékonyságról mint olyan lehetőségről, amely egyszerre gazdaságos és csökkenti a CO2-kibocsátást (ún. no-regret-option)

| — | Az energiahatékonyság növeli az ellátás biztonságát, csökkenti a környezeti terhelést és stabilizálja az energiaárakat. |
| --- | --- |

—

Az energiahatékonyság növeli az ellátás biztonságát, csökkenti a környezeti terhelést és stabilizálja az energiaárakat.

| — | Fokozásával 2030-ig világszerte mintegy 6 Gt (milliárd tonna) CO2 takarítható meg (24) negatív költséggel. |
| --- | --- |

—

Fokozásával 2030-ig világszerte mintegy 6 Gt (milliárd tonna) CO2 takarítható meg (24) negatív költséggel.

| — | Döntő jelentőségű az Európán kívüli államoknak egy globális éghajlatvédelmi egyezményhez történő csatlakozásában. |
| --- | --- |

—

Döntő jelentőségű az Európán kívüli államoknak egy globális éghajlatvédelmi egyezményhez történő csatlakozásában.

| — | Optimálása érdekében mellőzni kell a jogi célkonfliktusokat: bérleti jog, újrahasznosítási kvóták. |
| --- | --- |

—

Optimálása érdekében mellőzni kell a jogi célkonfliktusokat: bérleti jog, újrahasznosítási kvóták.

| — | Tagállamonkénti „értékelését” a javaknak a végső fogyasztók általi felhasználásnál kell kezdeni, nem csak a GDP-hez viszonyított energiafelhasználásnál. |
| --- | --- |

—

Tagállamonkénti „értékelését” a javaknak a végső fogyasztók általi felhasználásnál kell kezdeni, nem csak a GDP-hez viszonyított energiafelhasználásnál.

| — | Célkonfliktusok esetén az energiával működő javaknál a felhasználás időszakára kell helyezni a hangsúlyt. |
| --- | --- |

—

Célkonfliktusok esetén az energiával működő javaknál a felhasználás időszakára kell helyezni a hangsúlyt.

| — | Elsősorban ott kellene támogatni az energiahatékonyságot, ahol nagy megtakarítási lehetőségek vannak: mindenekelőtt az építőiparban és az erőművek esetében. |
| --- | --- |

—

Elsősorban ott kellene támogatni az energiahatékonyságot, ahol nagy megtakarítási lehetőségek vannak: mindenekelőtt az építőiparban és az erőművek esetében.

| — | Gazdaságosságát a beruházási ciklusok és az amortizációs idő határozza meg. |
| --- | --- |

—

Gazdaságosságát a beruházási ciklusok és az amortizációs idő határozza meg.

| — | Ezeknek kell döntő szerepet játszaniuk a megújuló energiák esetében is (erről többet a megújuló energiákról szóló fejezetben). |
| --- | --- |

—

Ezeknek kell döntő szerepet játszaniuk a megújuló energiák esetében is (erről többet a megújuló energiákról szóló fejezetben).

| — | Az olyan ipari létesítményeket, amelyek jelenleg is teljesítik az energiahatékonyság értékelésének feltételeit, nem szabad további költségterheknek alávetni olyan politikai eszközök révén, mint a kibocsátáskereskedelem (pl. árverésre bocsátás). |
| --- | --- |

—

Az olyan ipari létesítményeket, amelyek jelenleg is teljesítik az energiahatékonyság értékelésének feltételeit, nem szabad további költségterheknek alávetni olyan politikai eszközök révén, mint a kibocsátáskereskedelem (pl. árverésre bocsátás).

| — | Ágazatonként kell megkeresni a globális energiahatékonysági lehetőségeket (25). |
| --- | --- |

—

Ágazatonként kell megkeresni a globális energiahatékonysági lehetőségeket (25).

4.2   A megújuló energiákról

| 4.2.1 | A megújuló energiák a fenntartható energiaellátást szolgálják (az ellátás fokozott biztonsága, csaknem CO2-semleges vagy CO2-mentes energiatermelés). Hosszú távon támogatás nélkül kell létezniük, és ezáltal jelentősen energiahatékonyabbá válniuk. |
| --- | --- |

4.2.1

A megújuló energiák a fenntartható energiaellátást szolgálják (az ellátás fokozott biztonsága, csaknem CO2-semleges vagy CO2-mentes energiatermelés). Hosszú távon támogatás nélkül kell létezniük, és ezáltal jelentősen energiahatékonyabbá válniuk.

| 4.2.2 | Ezért a megújuló energiák további támogatása és fejlesztése során a következő szempontokat kell figyelembe venni, a támogatás gazdaságosságának növelését tartva szem előtt:






  — | A támogatásnak a lehető legnagyobb gazdaságosságra kell irányulnia. |
| --- | --- | --- |

4.2.2

Ezért a megújuló energiák további támogatása és fejlesztése során a következő szempontokat kell figyelembe venni, a támogatás gazdaságosságának növelését tartva szem előtt:

—

A támogatásnak a lehető legnagyobb gazdaságosságra kell irányulnia.

| — | A vezető piacokat elsősorban megfelelő keretfeltételekkel kell fejleszteni, és nem a bevált iparágak kárára, hanem azokkal összeegyeztethetően. |
| --- | --- |

—

A vezető piacokat elsősorban megfelelő keretfeltételekkel kell fejleszteni, és nem a bevált iparágak kárára, hanem azokkal összeegyeztethetően.

| — | A támogatási eszközökkel az EU legjobb telephelyeit kell előnyben részesíteni. A biomasszát megtermelésének helyén kell energetikai célokra alkalmazni. (Szállítási költségek.) |
| --- | --- |

—

A támogatási eszközökkel az EU legjobb telephelyeit kell előnyben részesíteni. A biomasszát megtermelésének helyén kell energetikai célokra alkalmazni. (Szállítási költségek.)

| — | A még messze nem gazdaságos megújulóenergia-technológiákat először is K+F-eszközök révén tovább kell fejleszteni az igen költségesen támogatott, túl korai tömeges felhasználás helyett. |
| --- | --- |

—

A még messze nem gazdaságos megújulóenergia-technológiákat először is K+F-eszközök révén tovább kell fejleszteni az igen költségesen támogatott, túl korai tömeges felhasználás helyett.

| — | Az energiahatékonyságot és a megújuló energiák támogatását ésszerűen kell kombinálni: először energiahatékonysági intézkedéseket kell tenni, és azután kell támogatni a megújuló energiák alkalmazását. Példa: a hőtermelésre alkalmazott megújuló energiákról szóló tervezett irányelv esetében a megújuló energiákból származó hőt csak olyan épületekben kellene támogatni, amelyeket először oly módon újítottak fel, hogy kevesebb hőt igényeljenek. |
| --- | --- |

—

Az energiahatékonyságot és a megújuló energiák támogatását ésszerűen kell kombinálni: először energiahatékonysági intézkedéseket kell tenni, és azután kell támogatni a megújuló energiák alkalmazását. Példa: a hőtermelésre alkalmazott megújuló energiákról szóló tervezett irányelv esetében a megújuló energiákból származó hőt csak olyan épületekben kellene támogatni, amelyeket először oly módon újítottak fel, hogy kevesebb hőt igényeljenek.

4.3   További ajánlott intézkedések

| — | A jövőbeli célkitűzések meghatározása előtt elemezni kell a technikai megvalósítási esélyeket, valamint a gazdasági és társadalmi következményeket. A célkitűzéseket ezután európai és lehetőleg globális egyeztetés alapján kell meghatározni. |
| --- | --- |

—

A jövőbeli célkitűzések meghatározása előtt elemezni kell a technikai megvalósítási esélyeket, valamint a gazdasági és társadalmi következményeket. A célkitűzéseket ezután európai és lehetőleg globális egyeztetés alapján kell meghatározni.

| — | A politikai eszközöknek a kívánt irányító hatásokat kell elérniük (pl. gazdasági intézkedésekbe történő beruházások ösztönzése, új piacok kialakítása), de el kell kerülniük a nem kívánt irányító hatásokat (pl. a beruházások áthelyeződése, magas költségterhek a gazdaság és a fogyasztók számára). |
| --- | --- |

—

A politikai eszközöknek a kívánt irányító hatásokat kell elérniük (pl. gazdasági intézkedésekbe történő beruházások ösztönzése, új piacok kialakítása), de el kell kerülniük a nem kívánt irányító hatásokat (pl. a beruházások áthelyeződése, magas költségterhek a gazdaság és a fogyasztók számára).

| — | A politikai eszközöknek az eddigieknél következetesebben kell az éghajlati, az energia- és a tőkehatékonyságra irányulniuk, mégpedig számszerűsíthető értékek alapján. Ennek legjobb mércéje a CO2-kibocsátás elkerülésének költségei. |
| --- | --- |

—

A politikai eszközöknek az eddigieknél következetesebben kell az éghajlati, az energia- és a tőkehatékonyságra irányulniuk, mégpedig számszerűsíthető értékek alapján. Ennek legjobb mércéje a CO2-kibocsátás elkerülésének költségei.

| — | Az EU-nak rendeznie kellene a túlszabályozott eszközkészletet (kibocsátáskereskedelem, a megújuló energiák támogatása, energiaadók, szabályozási jog számos külön irányelvvel). Ennek során rendezni kell a célkonfliktusokat is; a gazdaságos intézkedéseket előnyben kell részesíteni a nem gazdaságosokkal szemben (általában az energiahatékonyság a megújuló energiák további kiépítése előtt). |
| --- | --- |

—

Az EU-nak rendeznie kellene a túlszabályozott eszközkészletet (kibocsátáskereskedelem, a megújuló energiák támogatása, energiaadók, szabályozási jog számos külön irányelvvel). Ennek során rendezni kell a célkonfliktusokat is; a gazdaságos intézkedéseket előnyben kell részesíteni a nem gazdaságosokkal szemben (általában az energiahatékonyság a megújuló energiák további kiépítése előtt).

| — | A kibocsátáskereskedelmet azzal a céllal kell módosítani, hogy ösztönzést kapjon az energiahatékonyság, és elkerülhető legyen a leállítás. Annak érdekében, hogy a vállalatok rendelkezzenek az energiahatékonyságra való beruházásokhoz szükséges tőkével, a kibocsátási egységeket nem szabad árverésre bocsátani, hanem a tényleges termelési mennyiséghez kapcsolódó hatékonyságértékelés alapján kell szétosztani. A kívánt irányító hatás (az energiahatékonyság fokozása) értelmében a kibocsátáskereskedelem így ugyanolyan intenzív hatást ért el, mint a teljes árverésre bocsátás esetében, de elkerüli a negatív hatásokat (mint a szükségtelen energiaár-emelkedések – windfall profit – állandósulása és az energiaintenzív iparágak terhelése). A megújuló energiákat támogató eszközök halmozását, valamint a kibocsátási egységek kiosztásánál alkalmazott nem megfelelő ösztönzőket mellőzni kell, ehelyett a kiosztás és a tényleges kibocsátás közötti korrelációt kell figyelembe venni (hogy a kibocsátáskereskedelem ne a létesítmények leállítását jutalmazza!). Az árverés következtében néhány ágazatban pusztán a termelési költségek több mint 10 %-kal megemelkednének, és ez megakadályozná a tervezett béremeléseket. |
| --- | --- |

—

A kibocsátáskereskedelmet azzal a céllal kell módosítani, hogy ösztönzést kapjon az energiahatékonyság, és elkerülhető legyen a leállítás. Annak érdekében, hogy a vállalatok rendelkezzenek az energiahatékonyságra való beruházásokhoz szükséges tőkével, a kibocsátási egységeket nem szabad árverésre bocsátani, hanem a tényleges termelési mennyiséghez kapcsolódó hatékonyságértékelés alapján kell szétosztani. A kívánt irányító hatás (az energiahatékonyság fokozása) értelmében a kibocsátáskereskedelem így ugyanolyan intenzív hatást ért el, mint a teljes árverésre bocsátás esetében, de elkerüli a negatív hatásokat (mint a szükségtelen energiaár-emelkedések – windfall profit – állandósulása és az energiaintenzív iparágak terhelése). A megújuló energiákat támogató eszközök halmozását, valamint a kibocsátási egységek kiosztásánál alkalmazott nem megfelelő ösztönzőket mellőzni kell, ehelyett a kiosztás és a tényleges kibocsátás közötti korrelációt kell figyelembe venni (hogy a kibocsátáskereskedelem ne a létesítmények leállítását jutalmazza!). Az árverés következtében néhány ágazatban pusztán a termelési költségek több mint 10 %-kal megemelkednének, és ez megakadályozná a tervezett béremeléseket.

| — | A megújuló energiák támogatását EU-szerte harmonizálni kell, hogy szélerőművek és fotovoltaikus rendszerek az arra legalkalmasabb helyszíneken létesüljenek. A megújuló energia hő-, áram- és üzemanyag-termelésben való tömeges alkalmazásának támogatása nem a regionális igények szerint kell, hogy történjen, hanem a legjobb éghajlati (és szállítástechnológiai) adottságoknak megfelelően. |
| --- | --- |

—

A megújuló energiák támogatását EU-szerte harmonizálni kell, hogy szélerőművek és fotovoltaikus rendszerek az arra legalkalmasabb helyszíneken létesüljenek. A megújuló energia hő-, áram- és üzemanyag-termelésben való tömeges alkalmazásának támogatása nem a regionális igények szerint kell, hogy történjen, hanem a legjobb éghajlati (és szállítástechnológiai) adottságoknak megfelelően.

| — | Az energiát mint termelési tényezőt messzemenően meg kell kímélni a további – vagyis az energiaszállítóknál keletkezett és az energia mindenkori átvételi árát meghatározó – az állam által előidézett energia- és éghajlati költségektől (kibocsátáskereskedelem, a megújuló energiák támogatása, energiaadók stb.) a globális versenyben elfoglalt hely károsodásának és az áthelyezéseknek az elkerülése érdekében. Csak a jó gazdasági helyzetben lévő vállalatok képesek elvégezni az energiahatékonyság szükséges javításait, új technológiákat kifejleszteni és a szükséges tőkét előteremteni. |
| --- | --- |

—

Az energiát mint termelési tényezőt messzemenően meg kell kímélni a további – vagyis az energiaszállítóknál keletkezett és az energia mindenkori átvételi árát meghatározó – az állam által előidézett energia- és éghajlati költségektől (kibocsátáskereskedelem, a megújuló energiák támogatása, energiaadók stb.) a globális versenyben elfoglalt hely károsodásának és az áthelyezéseknek az elkerülése érdekében. Csak a jó gazdasági helyzetben lévő vállalatok képesek elvégezni az energiahatékonyság szükséges javításait, új technológiákat kifejleszteni és a szükséges tőkét előteremteni.

| — | Globális megállapodások esetén relatív célértékekre (energiahatékonyság, üvegházhatású gázok kibocsátása/GDP) kell összpontosítani, hogy a nagy gazdasági potenciállal (és nagy mértékben növekvő üvegházhatásúgáz-kibocsátással) rendelkező országok ösztönzést kapjanak a részvételre. Ösztönzőket elsősorban a technológiatranszfer terén kell alkalmazni, ez a hat ázsiai-csendes-óceáni országból álló AP-6 fórum (26) célja is, hogy a hatékony technológia mielőbb elérje a legnagyobb lemaradással rendelkező régiókat. |
| --- | --- |

—

Globális megállapodások esetén relatív célértékekre (energiahatékonyság, üvegházhatású gázok kibocsátása/GDP) kell összpontosítani, hogy a nagy gazdasági potenciállal (és nagy mértékben növekvő üvegházhatásúgáz-kibocsátással) rendelkező országok ösztönzést kapjanak a részvételre. Ösztönzőket elsősorban a technológiatranszfer terén kell alkalmazni, ez a hat ázsiai-csendes-óceáni országból álló AP-6 fórum (26) célja is, hogy a hatékony technológia mielőbb elérje a legnagyobb lemaradással rendelkező régiókat.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 13-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  A tagállamok atomenergiáról hozott egyedi döntéseitől függetlenül.

1

(2)  Az idevonatkozó, az utóbbi 4 évből származó EGSZB-vélemények felsorolása a mellékletben található.

2

(3)  Az Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottságának saját kezdeményezésű véleménye a következő tárgyban: Az európai környezetvédelmi előírások hatása az ipari szerkezetváltásra CESE 696/2007, előadó: Antonello Pezzini és Maciej Nowicki.

3

Az európai környezetvédelmi előírások hatása az ipari szerkezetváltásra

(4)  CESE 2007/szeptember, előszó: Mario SEPI.

4

(5)  Néhány, a vélemény szempontjából fontos szociális szemponttal „Az energia- és a közlekedési szektor fejlődésének szociális hatásai” című, a későbbiekben kidolgozásra kerülő, saját kezdeményezésű vélemény foglalkozik majd.

5

(6)  Ezen a téren sem lehet persze illúziókat kergetni, mint ahogy az nemrég a bioüzemanyagokhoz fűzött remények esetében is kiderült, lásd TEN/286.

6

(7)  Lásd az uniós klímacsomaggal kapcsolatos, 2008. január 23-i európai bizottsági költségbecslést: a GDP 0,45 %-a, azaz évi 60 milliárd euró, amely heti három eurót jelent személyenként (egy négyfős családra vetítve több mint 600 euró évente).

7

(8)  Kivételt képez a víz- és az atomenergia.

8

(9)  A nagyobb kínálat esetén szükséges tárolási megoldások további drasztikus költségnövekedést eredményeznének.

9

(10)  És az ezáltal létrehozott munkahelyekre.

10

(11)  Részlet Nicolas Sarkozy, francia elnök 2007. november 13-án, Strassbourgban, az Európai Parlamentben elhangzott beszédéből (nem hivatalos fordítás).

11

(12)  Lásd CCMI/040, Az európai cementipar fejlődése.

12

(13)  „Commission eyes end to free pollution credits”, EurActiv, 2008/01/10, http://www.euractiv.com/en/climate-change/commission-eyes-free-pollution-credits/article-169434 (magyar nyelven nem érhető el).

13

(14)  Addig legalábbis, amíg nem tapasztalható általános recesszió.

14

(15)  A tagállamok atomenergiáról hozott egyedi döntéseitől függetlenül.

15

(16)  A CO2-kibocsátás csökkentésére különösen hatékony eszköz lehetne a szén-dioxid-megkötés és -tárolás (carbon capture and storage, CCS) fejlesztés alatt álló technológiája. Az eljárás során azonban – egy CCS nélküli hasonló berendezéshez képest – csökken az energiahatékonyság. Itt ezért egyértelmű ellentmondás áll fenn a CO2-kibocsátás elkerülése és az energiahatékonyság között. A még igen nagy szénkészleteket tekintve átmenetileg beletörődhetünk az energiahatékonyság csökkenésébe. Akkor azonban emellett nem szabad mennyiségi célként törekedni az energiahatékonyságra.

16

2

2

mennyiségi célként

(17)  Lásd José Manuel Barroso, az Európai Bizottság elnökének 2008. január 23-i beszédét.

17

(18)  A német szövetségi gazdasági minisztérium megbízásából készült 2007. októberi „GWS/Prognos-tanulmány” alapján.

18

(19)  Ennek oka az a meghatározás, amely szerint az energiahatékonyság az elsődleges energiafelhasználás és a GDP aránya. Az elsődleges energiafelhasználás a villamosenergia-termelők esetében az ún. hatásfokmódszerrel számítható ki. Így az energiahatékonyság pl. háromszorosára nő, ha egy atomerőmű helyett szél- vagy napenergiát alkalmaznak, anélkül, hogy ezáltal egyetlen kWh áram megtakarítására sor került volna. Az atomerőmű földgázzal való felváltása is növelné az energiahatékonyságot, pedig ez nagyobb CO2-kibocsátást eredményezne.

19

2

(20)  McKinsey tanulmánya a németországi CO2-kibocsátás csökkentésének költségeiről, 2007. szept.; EEFA, tanulmány az energiaintenzív iparágakról, 2007. szept.

20

2

(21)  Pontosabban: Németország esetében: 26 %, illetve az ebből extrapolált mintegy 15–20 %-os összuniós érték.

21

(22)  Amint az eddig is megfigyelhető volt a megújuló energiaforrások – gyakran nemzeti – arányára és a CO2-kibocsátási egységek kiosztására irányuló eddigi, rövid távú politikai intézkedések során.

22

2

(23)  „EU ETS Review. Report on International Competitiveness” (AZ EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének felülvizsgálata: Jelentés a nemzetközi versenyképességről), Európai Bizottság/McKinsey/Ecofys, 2006. december.

23

(24)  McKinsey-görbe.

24

(25)  Az IEA megközelítésének megfelelően.

25

(26)  Az „Asia-Pacific Partnership on Clean Development and Climate” (ázsiai-csendes-óceáni partnerség a tiszta fejlődésért és az éghajlatért) új fórum, amely a tiszta energiatechnológiák fejlesztésének és alkalmazásának gyorsítására irányul. Tagjai: Ausztrália, Kanada, Kína, India, Japán, Korea, USA. Célja az energiaügyi és éghajlati célok elérése a gazdasági szektorral közösen, a fenntartható gazdasági fejlődés és a szegénység elleni küzdelem ösztönzése révén. A középpontban a beruházások, a kereskedelem és a technológiatranszfer áll.

26

---

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/79 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/79

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 460/2004/EK rendeletnek a szerv megbízatási ideje tekintetében történő módosításáról

COM(2007) 861 final – 2007/0291 (COD)

(2008/C 162/15)

2008. január 24-én az Európai Unió Tanácsa úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 95. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 460/2004/EK rendeletnek a szerv megbízatási ideje tekintetében történő módosításáról

Mivel az EGSZB teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és részéről további megjegyzést nem kíván hozzáfűzni, a 2008. február 13–14-én tartott, 442. plenáris ülésén (a 2008. február 13-i ülésnapon) 134 szavazattal 3 ellenében, 2 tartózkodás mellett úgy határozott, hogy a javaslattal kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 13-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/79 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/79

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye A halászati jogokon alapuló gazdálkodási eszközök

(2008/C 162/16)

2007. szeptember 27-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Eljárási Szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján úgy határozott, hogy saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

A halászati jogokon alapuló gazdálkodási eszközök.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció 2008. január 22-én elfogadta véleményét. (Előadó: Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2008. február 13–14-én tartott, 442. plenáris ülésen (a 2008. február 13-i ülésnapon) 110 szavazattal 2 ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések

| 1.1 | Az EGSZB szükségesnek tartja, hogy az Európai Bizottság a vitafolyamat végeztével készítsen tanulmányt a közösségi flották jelenlegi kapacitásáról és a flották versenyképességéhez szükséges, ugyanakkor a közösségi halászterületek fenntarthatóságát is figyelembe vevő kvótákról. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB szükségesnek tartja, hogy az Európai Bizottság a vitafolyamat végeztével készítsen tanulmányt a közösségi flották jelenlegi kapacitásáról és a flották versenyképességéhez szükséges, ugyanakkor a közösségi halászterületek fenntarthatóságát is figyelembe vevő kvótákról.

| 1.2 | E tanulmányban aktualizálni kell a tagállamok által a viszonylagos stabilitás alapján megszerzett halászati jogokat is, figyelembe véve, hogy 1983 óta eltelt huszonnégy év. |
| --- | --- |

1.2

E tanulmányban aktualizálni kell a tagállamok által a viszonylagos stabilitás alapján megszerzett halászati jogokat is, figyelembe véve, hogy 1983 óta eltelt huszonnégy év.

| 1.3 | Az aktualizálásban szerepelnie kell a rendszeres időközönkénti, például ötévenkénti kvótaelosztásnak, oly módon, hogy ha ismét egyensúlyhiány lép fel, a kvóták újraoszthatók legyenek. |
| --- | --- |

1.3

Az aktualizálásban szerepelnie kell a rendszeres időközönkénti, például ötévenkénti kvótaelosztásnak, oly módon, hogy ha ismét egyensúlyhiány lép fel, a kvóták újraoszthatók legyenek.

| 1.4 | A frissítés keretében meg kell vizsgálni, melyek volnának a legjobb módszerek arra, hogy a jövőben elkerülhető legyen a bizonyos halászati területek nyílttengeri és tengerfenéken élő fajaira vonatkozó kvóták terén jelentkező jelenlegi egyensúlyhiány, mivel emiatt van a legtöbb tagállamnak „kvótatöbblete” és „kvótahiánya”. |
| --- | --- |

1.4

A frissítés keretében meg kell vizsgálni, melyek volnának a legjobb módszerek arra, hogy a jövőben elkerülhető legyen a bizonyos halászati területek nyílttengeri és tengerfenéken élő fajaira vonatkozó kvóták terén jelentkező jelenlegi egyensúlyhiány, mivel emiatt van a legtöbb tagállamnak „kvótatöbblete” és „kvótahiánya”.

| 1.5 | Mindenképpen reális, ellenőrzött tudományos adatokon alapuló kvótákra van szükség. Ezért az EGSZB úgy véli, hogy alaposabb tudományos ismereteket kell szerezni az erőforrásokról, mivel manapság elegendő tudományos adat hiányában a kvótákat általában az elővigyázatosság elve alapján állapítják meg. |
| --- | --- |

1.5

Mindenképpen reális, ellenőrzött tudományos adatokon alapuló kvótákra van szükség. Ezért az EGSZB úgy véli, hogy alaposabb tudományos ismereteket kell szerezni az erőforrásokról, mivel manapság elegendő tudományos adat hiányában a kvótákat általában az elővigyázatosság elve alapján állapítják meg.

| 1.6 | Másrészről az EGSZB úgy véli, hogy a viszonylagos stabilitás kritériuma szerzett jogokat biztosít a tagállamoknak. Ezek a jogok nem tűnhetnek el nyom nélkül: ezeket is aktualizálni lehet az erőforrások fenntarthatósága és a közösségi flották versenyképessége szükségleteinek függvényében, amit ma a közös halászati politika követel meg. |
| --- | --- |

1.6

Másrészről az EGSZB úgy véli, hogy a viszonylagos stabilitás kritériuma szerzett jogokat biztosít a tagállamoknak. Ezek a jogok nem tűnhetnek el nyom nélkül: ezeket is aktualizálni lehet az erőforrások fenntarthatósága és a közösségi flották versenyképessége szükségleteinek függvényében, amit ma a közös halászati politika követel meg.

| 1.7 | Az EGSZB úgy véli, hogy ha az Európai Bizottság a halászati jogokon alapuló gazdálkodási rendszert tart szükségesnek, a rendszernek közösségi szintűnek kell lennie. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB úgy véli, hogy ha az Európai Bizottság a halászati jogokon alapuló gazdálkodási rendszert tart szükségesnek, a rendszernek közösségi szintűnek kell lennie.

| 1.8 | Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy a megfelelően aktualizált halászati jogok révén csökkenhet a tengerbe visszaengedett halak mennyisége, és jelentősen visszaszorulhat a túlhalászás is. |
| --- | --- |

1.8

Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy a megfelelően aktualizált halászati jogok révén csökkenhet a tengerbe visszaengedett halak mennyisége, és jelentősen visszaszorulhat a túlhalászás is.

| 1.9 | Mivel azonban kiemelten kezelendők a szigeten fekvő tagállamokban és a szigeti régiókban igen fontos szerepet játszó kisüzemi halászattal foglalkozó halászok jogai, az EGSZB úgy ítéli meg, hogy a kisüzemi halászatnak – azaz a 12 méter teljes hosszat el nem érő hajóról végzett halászatnak (1) – nem szabadna a halászati jogokon alapuló uniós szintű gazdálkodási rendszer hatálya alá tartoznia. |
| --- | --- |

1.9

Mivel azonban kiemelten kezelendők a szigeten fekvő tagállamokban és a szigeti régiókban igen fontos szerepet játszó kisüzemi halászattal foglalkozó halászok jogai, az EGSZB úgy ítéli meg, hogy a kisüzemi halászatnak – azaz a 12 méter teljes hosszat el nem érő hajóról végzett halászatnak (1) – nem szabadna a halászati jogokon alapuló uniós szintű gazdálkodási rendszer hatálya alá tartoznia.

| 1.10 | Az EGSZB úgy véli, hogy ha az Európai Bizottság bevezetné a halászati jogokon alapuló erőforrás-gazdálkodást, azon halászati területekkel kellene kezdenie, amelyek tekintetében az érintett tagállamok között széles körű egyetértés van, mivel a kvótatöbblet és a kvótahiány nincs összhangban. |
| --- | --- |

1.10

Az EGSZB úgy véli, hogy ha az Európai Bizottság bevezetné a halászati jogokon alapuló erőforrás-gazdálkodást, azon halászati területekkel kellene kezdenie, amelyek tekintetében az érintett tagállamok között széles körű egyetértés van, mivel a kvótatöbblet és a kvótahiány nincs összhangban.

| 1.11 | Az EGSZB megítélése szerint ez esetben az Európai Bizottság feladata, hogy meghatározza a halászati jogok elosztásáról szóló tárgyalások szintjét – hogy a Közösség, a tagállamok, a termelői szervezetek vagy a vállalatok szintjén folyjon-e –, és ellenőrizze a tranzakciókat. |
| --- | --- |

1.11

Az EGSZB megítélése szerint ez esetben az Európai Bizottság feladata, hogy meghatározza a halászati jogok elosztásáról szóló tárgyalások szintjét – hogy a Közösség, a tagállamok, a termelői szervezetek vagy a vállalatok szintjén folyjon-e –, és ellenőrizze a tranzakciókat.

| 1.12 | Az EGSZB úgy véli, hogy ha a viszonylagos stabilitás kritériumának tiszteletben tartása mellett sikerül felszámolni a jelenlegi egyensúlyhiányt, jelentős lépést teszünk a halászati jogokon alapuló gazdálkodási rendszer kialakítása felé. |
| --- | --- |

1.12

Az EGSZB úgy véli, hogy ha a viszonylagos stabilitás kritériumának tiszteletben tartása mellett sikerül felszámolni a jelenlegi egyensúlyhiányt, jelentős lépést teszünk a halászati jogokon alapuló gazdálkodási rendszer kialakítása felé.

2.   Bevezetés

| 2.1 | A halászati jogokon alapuló irányítási eszközökről szóló közleményével
   (2), az Európai Bizottság mintegy egyéves (2008. február 27-ig tartó) vitát kívánt indítani, mivel olyan megoldásokat kell keresni, amelyek lehetővé teszik az erőforrások fenntarthatóságára és a közösségi flotta versenyképességére irányuló, a közös halászati politika (KHP) által előírt célkitűzések hatékonyabb megvalósítását. |
| --- | --- |

2.1

A halászati jogokon alapuló irányítási eszközökről szóló közleményével
   (2), az Európai Bizottság mintegy egyéves (2008. február 27-ig tartó) vitát kívánt indítani, mivel olyan megoldásokat kell keresni, amelyek lehetővé teszik az erőforrások fenntarthatóságára és a közösségi flotta versenyképességére irányuló, a közös halászati politika (KHP) által előírt célkitűzések hatékonyabb megvalósítását.

| 2.2 | A közös halászati politika jövőjéről szóló zöld könyvben
   (3) az Európai Bizottság új gazdálkodási módszerek feltérképezésére szólított fel, ilyenek például a piaci alapú kvótaelosztási rendszerek, pl. átruházható egyéni kvóták és árverések – amelyek megteremtik a halászati jogok piacát, és növelhetik a jogtulajdonosok érdekeltségét a halászat hosszú távú fenntarthatóságában. |
| --- | --- |

2.2

A közös halászati politika jövőjéről szóló zöld könyvben
   (3) az Európai Bizottság új gazdálkodási módszerek feltérképezésére szólított fel, ilyenek például a piaci alapú kvótaelosztási rendszerek, pl. átruházható egyéni kvóták és árverések – amelyek megteremtik a halászati jogok piacát, és növelhetik a jogtulajdonosok érdekeltségét a halászat hosszú távú fenntarthatóságában.

| 2.3 | A közös halászati politika reformja (útiterv)
   (4) c. közleményében az Európai Bizottság úgy vélte, hogy a halászati ágazat még mindig olyan egyedi jellemzőkkel bír, amelyek miatt a szokásos gazdasági feltételek, mint a termelők közötti szabad verseny és a beruházás szabadsága, rövid távon nehezen érvényesíthetők. Ezek a jellemzők a szűkös halászati erőforrások és a közösségi flotta mérete közötti strukturális egyensúly hiányával, és bizonyos part menti közösségek halászati függőségével kapcsolatosak. Az Európai Bizottság ebben az útitervben egy 2002-vel induló cselekvési naptárat is összeállított, amelyben gazdasági irányításról szóló szemináriumok szerepelnek, ahol megvitathatják az értékesíthető (egyéni vagy kollektív) halászati jogok rendszerét. Úgy volt, hogy az Európai Bizottság 2003-ban tájékoztatja a Tanácsot a viták eredményéről. A tervezettnél némileg később, 2007 májusában került sor a halászat gazdasági vetületéről szóló szemináriumra, ahol többek között megvitatták a halászati jogok kérdését is (5). |
| --- | --- |

2.3

A közös halászati politika reformja (útiterv)
   (4) c. közleményében az Európai Bizottság úgy vélte, hogy a halászati ágazat még mindig olyan egyedi jellemzőkkel bír, amelyek miatt a szokásos gazdasági feltételek, mint a termelők közötti szabad verseny és a beruházás szabadsága, rövid távon nehezen érvényesíthetők. Ezek a jellemzők a szűkös halászati erőforrások és a közösségi flotta mérete közötti strukturális egyensúly hiányával, és bizonyos part menti közösségek halászati függőségével kapcsolatosak. Az Európai Bizottság ebben az útitervben egy 2002-vel induló cselekvési naptárat is összeállított, amelyben gazdasági irányításról szóló szemináriumok szerepelnek, ahol megvitathatják az értékesíthető (egyéni vagy kollektív) halászati jogok rendszerét. Úgy volt, hogy az Európai Bizottság 2003-ban tájékoztatja a Tanácsot a viták eredményéről. A tervezettnél némileg később, 2007 májusában került sor a halászat gazdasági vetületéről szóló szemináriumra, ahol többek között megvitatták a halászati jogok kérdését is (5).

| 2.4 | Az EGSZB azért tartotta szükségesnek e saját kezdeményezésű vélemény kidolgozását, hogy véleményével hozzájáruljon az Európai Bizottság által tervezett vitához arról, hogy hogyan lehet javítani az erőforrás-gazdálkodást, amely az erőforrások hosszú távú fenntarthatóságának és ugyanakkor a közösségi flotta versenyképességének elérése érdekében a KHP alappillérét kell hogy képezze. |
| --- | --- |

2.4

Az EGSZB azért tartotta szükségesnek e saját kezdeményezésű vélemény kidolgozását, hogy véleményével hozzájáruljon az Európai Bizottság által tervezett vitához arról, hogy hogyan lehet javítani az erőforrás-gazdálkodást, amely az erőforrások hosszú távú fenntarthatóságának és ugyanakkor a közösségi flotta versenyképességének elérése érdekében a KHP alappillérét kell hogy képezze.

| 2.5 | E vélemény célja az, hogy kiemelje a halászati jogokon alapuló hatékony erőforrás-gazdálkodás előtt jelenleg álló nehézségeket, és lehetséges megoldásokat javasoljon a leküzdésükre. |
| --- | --- |

2.5

E vélemény célja az, hogy kiemelje a halászati jogokon alapuló hatékony erőforrás-gazdálkodás előtt jelenleg álló nehézségeket, és lehetséges megoldásokat javasoljon a leküzdésükre.

| 2.6 | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy olyan légkört kell teremteni, amely kedvezőbb a normálisabb gazdasági feltételek bevezetése és a normális gazdasági tevékenység olyan akadályainak felszámolása szempontjából, mint a halászati lehetőségek nemzeti elosztása és a viszonylagos stabilitás elve (6). |
| --- | --- |

2.6

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy olyan légkört kell teremteni, amely kedvezőbb a normálisabb gazdasági feltételek bevezetése és a normális gazdasági tevékenység olyan akadályainak felszámolása szempontjából, mint a halászati lehetőségek nemzeti elosztása és a viszonylagos stabilitás elve (6).

| 2.7 | Ezért ez a vélemény elsősorban a viszonylagos stabilitás kritériumának elemzésében kíván elmélyedni, mely kritérium a főbb közösségi halászati szakmai szövetségek (7) és az Európai Bizottság megítélése szerint az egyik legfőbb akadálya a halászati jogok közösségi szintű rendszere bevezetésének, mivel a jogtulajdon tagállami vállalatok közötti cseréje vagy végleges átadása módosítaná a vállalatok közti jelenlegi kvótaelosztási arányokat, és ezzel a viszonylagos stabilitást is. Másodsorban összegyűjtenénk azokat az elemeket, amelyek lehetővé teszik a szóban forgó gazdálkodási rendszer beindítását, amely nemzeti szinten már működik néhány tagállamban és a közösségi piacon jelen lévő harmadik országban. |
| --- | --- |

2.7

Ezért ez a vélemény elsősorban a viszonylagos stabilitás kritériumának elemzésében kíván elmélyedni, mely kritérium a főbb közösségi halászati szakmai szövetségek (7) és az Európai Bizottság megítélése szerint az egyik legfőbb akadálya a halászati jogok közösségi szintű rendszere bevezetésének, mivel a jogtulajdon tagállami vállalatok közötti cseréje vagy végleges átadása módosítaná a vállalatok közti jelenlegi kvótaelosztási arányokat, és ezzel a viszonylagos stabilitást is. Másodsorban összegyűjtenénk azokat az elemeket, amelyek lehetővé teszik a szóban forgó gazdálkodási rendszer beindítását, amely nemzeti szinten már működik néhány tagállamban és a közösségi piacon jelen lévő harmadik országban.

2.8   Előzmények

| 2.8.1 | A tagállamok halászati erőforrásokhoz való egyenlő hozzáférésének 1970-ben (8) meghatározott elvét 1972-ben (9) egy elvileg 1982. december 31-én lejáró átmeneti időszakra a Tanács visszavonta. |
| --- | --- |

2.8.1

A tagállamok halászati erőforrásokhoz való egyenlő hozzáférésének 1970-ben (8) meghatározott elvét 1972-ben (9) egy elvileg 1982. december 31-én lejáró átmeneti időszakra a Tanács visszavonta.

| 2.8.2 | Ennek következtében és a part menti térségeknek az átmeneti időszakot követő védelme érdekében a Tanács 1976-ban jóváhagyta az ún. „hágai preferenciákat” (10), melyeknek célja belső szinten a part menti halászat védelme volt, és kinyilatkoztatták, hogy figyelembe kívánják venni a halászatból élő helyi közösségek „létszükségleteit”. |
| --- | --- |

2.8.2

Ennek következtében és a part menti térségeknek az átmeneti időszakot követő védelme érdekében a Tanács 1976-ban jóváhagyta az ún. „hágai preferenciákat” (10), melyeknek célja belső szinten a part menti halászat védelme volt, és kinyilatkoztatták, hogy figyelembe kívánják venni a halászatból élő helyi közösségek „létszükségleteit”.

| 2.8.3 | Az Európai Bizottság és a tagállamok közti, a teljes kifogható mennyiségek (TAC) elosztásáról szóló tárgyalások 1983-ig folytatódtak, ekkor elfogadták a halászati erőforrások védelmét és kezelését célzó közösségi rendszer létrehozásáról szóló 170/83/EGK rendeletet (11), amelyben meghatározták a végleges elosztást az alábbi kritériumok függvényében: az egyes tagállamok hagyományos halászati tevékenységei, azon térségek egyedi szükségletei, amelyek lakossága különösen nagy mértékben függ a halászattól (figyelembe véve a „hágai preferenciákat”) és a harmadik országok vizein történő, a kizárólagos gazdasági övezetek 200 tengeri mérföldre való kiterjesztéséből adódó potenciális fogási veszteségeket. |
| --- | --- |

2.8.3

Az Európai Bizottság és a tagállamok közti, a teljes kifogható mennyiségek (TAC) elosztásáról szóló tárgyalások 1983-ig folytatódtak, ekkor elfogadták a halászati erőforrások védelmét és kezelését célzó közösségi rendszer létrehozásáról szóló 170/83/EGK rendeletet (11), amelyben meghatározták a végleges elosztást az alábbi kritériumok függvényében: az egyes tagállamok hagyományos halászati tevékenységei, azon térségek egyedi szükségletei, amelyek lakossága különösen nagy mértékben függ a halászattól (figyelembe véve a „hágai preferenciákat”) és a harmadik országok vizein történő, a kizárólagos gazdasági övezetek 200 tengeri mérföldre való kiterjesztéséből adódó potenciális fogási veszteségeket.

| 2.8.4 | Ez a viszonylagos stabilitás kritériumaként ismert elosztási rendszer minden tagállam számára (12) minden faj tekintetében a TAC állandó részarányát garantálta. A „viszonylagos stabilitás” fogalma alatt a Tanács azt értette, hogy „az állományok pillanatnyi biológiai állapotának függvényében meg kell őrizni azon térségek egyedi szükségleteit, amelyek lakossága különösen nagy mértékben függ a halászattól és a hozzá kapcsolódó iparágaktól” (13). Azaz megtartották a Tanács által 1976-ban meghatározott „hágai preferenciákat”, és fennmaradt az erőforrásokhoz való egyenlő hozzáférés elvétől való eltérés. |
| --- | --- |

2.8.4

Ez a viszonylagos stabilitás kritériumaként ismert elosztási rendszer minden tagállam számára (12) minden faj tekintetében a TAC állandó részarányát garantálta. A „viszonylagos stabilitás” fogalma alatt a Tanács azt értette, hogy „az állományok pillanatnyi biológiai állapotának függvényében meg kell őrizni azon térségek egyedi szükségleteit, amelyek lakossága különösen nagy mértékben függ a halászattól és a hozzá kapcsolódó iparágaktól” (13). Azaz megtartották a Tanács által 1976-ban meghatározott „hágai preferenciákat”, és fennmaradt az erőforrásokhoz való egyenlő hozzáférés elvétől való eltérés.

| 2.8.5 | A 170/83/EGK rendelet értelmében az Európai Bizottságnak 1991. december 31-ig jelentést kellett készítenie a part menti régiók társadalmi-gazdasági helyzetéről. A rendelet szerint a Tanács ennek alapján határoz a szükséges kiigazításokról, bár az a lehetőség is fennállt, hogy 2002. december 31-ig meghosszabbítják a hozzáférési feltételek és a kvótaelosztási kritériumok rendszerét. |
| --- | --- |

2.8.5

A 170/83/EGK rendelet értelmében az Európai Bizottságnak 1991. december 31-ig jelentést kellett készítenie a part menti régiók társadalmi-gazdasági helyzetéről. A rendelet szerint a Tanács ennek alapján határoz a szükséges kiigazításokról, bár az a lehetőség is fennállt, hogy 2002. december 31-ig meghosszabbítják a hozzáférési feltételek és a kvótaelosztási kritériumok rendszerét.

| 2.8.6 | Az Európai Bizottság jelentésének ismeretében a Tanács azt a politikai döntést hozta, hogy 2002. december 31-ig meghosszabbítja a hozzáférési feltételek és a kvótaelosztási kritériumok rendszerét (14). |
| --- | --- |

2.8.6

Az Európai Bizottság jelentésének ismeretében a Tanács azt a politikai döntést hozta, hogy 2002. december 31-ig meghosszabbítja a hozzáférési feltételek és a kvótaelosztási kritériumok rendszerét (14).

| 2.8.7 | Végül a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2371/2002/EK tanácsi rendelet a 20. cikkében lefektette, hogy „a halászati lehetőségeket úgy kell elosztani a tagállamok között, hogy minden tagállam számára viszonylagos stabilitást kell biztosítani a halászati tevékenységben minden állomány és halászati terület vonatkozásában”. Továbbá a 17. cikkben 2012. december 31-ig meghosszabbította az egyenlő hozzáférés elvétől való eltérést, és ismét kérte az egyenlő hozzáféréstől való eltérésről szóló jelentés kidolgozását. |
| --- | --- |

2.8.7

Végül a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2371/2002/EK tanácsi rendelet a 20. cikkében lefektette, hogy „a halászati lehetőségeket úgy kell elosztani a tagállamok között, hogy minden tagállam számára viszonylagos stabilitást kell biztosítani a halászati tevékenységben minden állomány és halászati terület vonatkozásában”. Továbbá a 17. cikkben 2012. december 31-ig meghosszabbította az egyenlő hozzáférés elvétől való eltérést, és ismét kérte az egyenlő hozzáféréstől való eltérésről szóló jelentés kidolgozását.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1 | Az EGSZB megítélése szerint nyilvánvaló, hogy a viszonylagos stabilitás kritériuma, azaz az egyes tagállamoknak 24 évvel ezelőtt kiosztott állandó TAC-arány nem veszi figyelembe azon helyi közösségek gazdasági és társadalmi fejlődését, amelyek jelenleg a halászattól és a hozzá kapcsolódó iparágaktól függenek. A közösségi flották kapacitása, az erőforrások kiaknázása és a part menti régiókban történő beruházások igencsak megváltoztak 1983 óta, amikor még nem lépett be a Közösségbe néhány halászati érdekeltségű mai tagállam. |
| --- | --- |

3.1

Az EGSZB megítélése szerint nyilvánvaló, hogy a viszonylagos stabilitás kritériuma, azaz az egyes tagállamoknak 24 évvel ezelőtt kiosztott állandó TAC-arány nem veszi figyelembe azon helyi közösségek gazdasági és társadalmi fejlődését, amelyek jelenleg a halászattól és a hozzá kapcsolódó iparágaktól függenek. A közösségi flották kapacitása, az erőforrások kiaknázása és a part menti régiókban történő beruházások igencsak megváltoztak 1983 óta, amikor még nem lépett be a Közösségbe néhány halászati érdekeltségű mai tagállam.

| 3.2 | Az kvóták kiigazításáról szóló európai bizottsági rendeletekben (15) megfigyelhető, hogy egyes közösségi halászati területeken és térségekben évről évre mind a nyílttengeri, mind pedig a tengerfenéken élő fajok tekintetében jelentős eltérések vannak a tagállamoknak kiosztott kvóták és az általuk kifogott halmennyiségek között. Ezek az eltérések, amelyek egyes esetekben kvótatöbbletet, kvótahiányt, és flottahiány miatt akár fel nem használható kvótákat eredményeznek, egy-egy halászati terület révén a legtöbb tagállamot érintik, és nemcsak biológiai okokkal magyarázhatók, hanem a viszonylagos stabilitás kritériuma alkalmazásának következményeivel is. |
| --- | --- |

3.2

Az kvóták kiigazításáról szóló európai bizottsági rendeletekben (15) megfigyelhető, hogy egyes közösségi halászati területeken és térségekben évről évre mind a nyílttengeri, mind pedig a tengerfenéken élő fajok tekintetében jelentős eltérések vannak a tagállamoknak kiosztott kvóták és az általuk kifogott halmennyiségek között. Ezek az eltérések, amelyek egyes esetekben kvótatöbbletet, kvótahiányt, és flottahiány miatt akár fel nem használható kvótákat eredményeznek, egy-egy halászati terület révén a legtöbb tagállamot érintik, és nemcsak biológiai okokkal magyarázhatók, hanem a viszonylagos stabilitás kritériuma alkalmazásának következményeivel is.

| 3.3 | Az EGSZB úgy véli, hogy a TAC keretében elosztandó jogok kapcsán elsősorban azt kell megfontolni, hogy magasabb és fenntarthatóbb szinteken biztosítva legyen a különböző halfajok állományának, valamint más tengeri erőforrásoknak a helyreállítása (és fenntartása). Az EGSZB azt ajánlja, hogy nagyobb erőfeszítéseket tegyenek a halállomány helyzetéről szóló tudományos ismeretek fejlesztéséért, valamint annak terén, hogy az elosztás és a halászati gyakorlat irányítása hogyan biztosíthatja a legjobb eredményeket egyrészt a halállományok fenntartása, másrészt a tőlük függő halászközösségek jó gazdasági helyzete érdekében. A teljes elosztható mennyiséget jóval a tudományosan megalapozott maximális fenntartható hozam határain belül kell tartani, az egyéni kvótaelosztási határok esetében pedig hatékony felügyelet és betartatás szükséges. |
| --- | --- |

3.3

Az EGSZB úgy véli, hogy a TAC keretében elosztandó jogok kapcsán elsősorban azt kell megfontolni, hogy magasabb és fenntarthatóbb szinteken biztosítva legyen a különböző halfajok állományának, valamint más tengeri erőforrásoknak a helyreállítása (és fenntartása). Az EGSZB azt ajánlja, hogy nagyobb erőfeszítéseket tegyenek a halállomány helyzetéről szóló tudományos ismeretek fejlesztéséért, valamint annak terén, hogy az elosztás és a halászati gyakorlat irányítása hogyan biztosíthatja a legjobb eredményeket egyrészt a halállományok fenntartása, másrészt a tőlük függő halászközösségek jó gazdasági helyzete érdekében. A teljes elosztható mennyiséget jóval a tudományosan megalapozott maximális fenntartható hozam határain belül kell tartani, az egyéni kvótaelosztási határok esetében pedig hatékony felügyelet és betartatás szükséges.

| 3.4 | Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak tanulmányt kellene készítenie a flották jelenlegi kapacitásáról, valamint azok versenyképességének és a halállományok fenntarthatóságának biztosításához szükséges kvótákról. E tanulmányban aktualizálni kell a tagállamok által a viszonylagos stabilitás elve alapján megszerzett jogokat is annak feltárása érdekében, hogy melyek volnának a legjobb módszerek arra, hogy a jövőben elkerülhető legyen a bizonyos halászati területek nyílttengeri és tengerfenéken élő fajaira vonatkozó kvóták terén jelentkező jelenlegi egyensúlyhiány. Mindezt azzal a céllal, hogy megvalósuljon a KHP két fő célkitűzése: az erőforrások hosszú távú fenntarthatósága és a közösségi flották versenyképessége. |
| --- | --- |

3.4

Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak tanulmányt kellene készítenie a flották jelenlegi kapacitásáról, valamint azok versenyképességének és a halállományok fenntarthatóságának biztosításához szükséges kvótákról. E tanulmányban aktualizálni kell a tagállamok által a viszonylagos stabilitás elve alapján megszerzett jogokat is annak feltárása érdekében, hogy melyek volnának a legjobb módszerek arra, hogy a jövőben elkerülhető legyen a bizonyos halászati területek nyílttengeri és tengerfenéken élő fajaira vonatkozó kvóták terén jelentkező jelenlegi egyensúlyhiány. Mindezt azzal a céllal, hogy megvalósuljon a KHP két fő célkitűzése: az erőforrások hosszú távú fenntarthatósága és a közösségi flották versenyképessége.

| 3.5 | Másrészről az EGSZB úgy véli, hogy a viszonylagos stabilitás kritériuma szerzett jogokat biztosít a tagállamoknak. Ezek a jogok nem tűnhetnek el nyom nélkül: ezeket is aktualizálni lehet az erőforrások fenntarthatósága és a közösségi flották versenyképessége szükségleteinek függvényében – amit ma a közös halászati politika követel meg. |
| --- | --- |

3.5

Másrészről az EGSZB úgy véli, hogy a viszonylagos stabilitás kritériuma szerzett jogokat biztosít a tagállamoknak. Ezek a jogok nem tűnhetnek el nyom nélkül: ezeket is aktualizálni lehet az erőforrások fenntarthatósága és a közösségi flották versenyképessége szükségleteinek függvényében – amit ma a közös halászati politika követel meg.

4.   Részletes megjegyzések

| 4.1 | Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak minél hamarabb, a vitafolyamat lezártával el kellene készítenie a kért tanulmányt. A közösségi halászati erőforrások jelenlegi állapota és a közösségi flotta versenyképessége miatt nem kellene 2012-ig várni a halászati kvóták és a közösségi flotta kapacitása között jelenleg fennálló egyensúlyhiány helyreállításáról szóló új európai bizottsági jelentés közzétételével. |
| --- | --- |

4.1

Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak minél hamarabb, a vitafolyamat lezártával el kellene készítenie a kért tanulmányt. A közösségi halászati erőforrások jelenlegi állapota és a közösségi flotta versenyképessége miatt nem kellene 2012-ig várni a halászati kvóták és a közösségi flotta kapacitása között jelenleg fennálló egyensúlyhiány helyreállításáról szóló új európai bizottsági jelentés közzétételével.

| 4.2 | Az aktualizálásban szerepelnie kell a rendszeres időközönkénti, például ötévenkénti kvótaelosztásnak, oly módon, hogy ha ismét egyensúlyhiány lép fel, a kvóták újraoszthatók legyenek. |
| --- | --- |

4.2

Az aktualizálásban szerepelnie kell a rendszeres időközönkénti, például ötévenkénti kvótaelosztásnak, oly módon, hogy ha ismét egyensúlyhiány lép fel, a kvóták újraoszthatók legyenek.

| 4.3 | Az EGSZB továbbá úgy véli, hogy ha az Európai Bizottság a jelenlegi helyzet megoldását célzó vita során arra a következtetésre jut, hogy be kell vezetni a tagállamok aktualizált halászati jogain alapuló gazdálkodási rendszert, a megvalósításnak közösségi szinten kell történnie. |
| --- | --- |

4.3

Az EGSZB továbbá úgy véli, hogy ha az Európai Bizottság a jelenlegi helyzet megoldását célzó vita során arra a következtetésre jut, hogy be kell vezetni a tagállamok aktualizált halászati jogain alapuló gazdálkodási rendszert, a megvalósításnak közösségi szinten kell történnie.

| 4.4 | Az EGSZB megítélése szerint a reformszerződés (Lisszaboni Szerződés) 2007. decemberi aláírását követően kedvező a légkör ahhoz, hogy a tagállamok elfogadják ezt a halgazdálkodási rendszert. |
| --- | --- |

4.4

Az EGSZB megítélése szerint a reformszerződés (Lisszaboni Szerződés) 2007. decemberi aláírását követően kedvező a légkör ahhoz, hogy a tagállamok elfogadják ezt a halgazdálkodási rendszert.

| 4.5 | Az EGSZB tisztában van egy értékesíthető halászati jogokon alapuló, közösségi szintű gazdálkodási rendszer létrehozásával járó nehézségekkel, azonban úgy véli, hogy az lehetővé teheti, hogy „fenntartható gazdasági, környezeti és társadalmi feltételekkel [megvalósítsuk] az élő vízi erőforrások kiaknázását” (16), többek között az alábbi kritériumok figyelembevételével: |
| --- | --- |

4.5

Az EGSZB tisztában van egy értékesíthető halászati jogokon alapuló, közösségi szintű gazdálkodási rendszer létrehozásával járó nehézségekkel, azonban úgy véli, hogy az lehetővé teheti, hogy „fenntartható gazdasági, környezeti és társadalmi feltételekkel [megvalósítsuk] az élő vízi erőforrások kiaknázását” (16), többek között az alábbi kritériumok figyelembevételével:

| 4.5.1 | Annak érdekében, hogy ne sérüljenek a kisüzemi halászattal (17) foglalkozó halászok jogai, a számos part menti közösség – különösen a szigeten fekvő tagállamokban és a szigeti régiókban élők – megélhetését biztosító kisüzemi halászatot ki kellene hagyni a halászati jogokon alapuló közösségi szintű gazdálkodási rendszerből. |
| --- | --- |

4.5.1

Annak érdekében, hogy ne sérüljenek a kisüzemi halászattal (17) foglalkozó halászok jogai, a számos part menti közösség – különösen a szigeten fekvő tagállamokban és a szigeti régiókban élők – megélhetését biztosító kisüzemi halászatot ki kellene hagyni a halászati jogokon alapuló közösségi szintű gazdálkodási rendszerből.

| 4.5.2 | Annak elkerülése érdekében, hogy a halászati jogok adásvétele révén valaki domináns piaci pozícióba kerülhessen, a jogok adásvételét korlátozni lehetne a tagállamonként és fajonként meghatározott éves kifogható mennyiség bizonyos százalékában. |
| --- | --- |

4.5.2

Annak elkerülése érdekében, hogy a halászati jogok adásvétele révén valaki domináns piaci pozícióba kerülhessen, a jogok adásvételét korlátozni lehetne a tagállamonként és fajonként meghatározott éves kifogható mennyiség bizonyos százalékában.

| 4.5.3 | Az EGSZB úgy véli, hogy a halászati jogokon alapuló erőforrás-gazdálkodási rendszert fokozatosan és a közösségi halászati területeken nem egyszerre kellene bevezetni, azon területekkel kezdve, amelyek tekintetében az érintett tagállamok között széles körű egyetértés van, mivel a kvótatöbblet és a kvótahiány nincs összhangban. |
| --- | --- |

4.5.3

Az EGSZB úgy véli, hogy a halászati jogokon alapuló erőforrás-gazdálkodási rendszert fokozatosan és a közösségi halászati területeken nem egyszerre kellene bevezetni, azon területekkel kezdve, amelyek tekintetében az érintett tagállamok között széles körű egyetértés van, mivel a kvótatöbblet és a kvótahiány nincs összhangban.

| 4.5.4 | Az Európai Bizottság feladata, hogy meghatározza, hogy a halászati jogokon alapuló gazdálkodási rendszer hatálya alá tartozó halászati terület tekintetében a Közösség, a tagállamok, a termelői szervezetek vagy a vállalatok szintjén kell-e folytatni a tárgyalásokat, és hogy hogyan ellenőrizzék ezeket a tranzakciókat. |
| --- | --- |

4.5.4

Az Európai Bizottság feladata, hogy meghatározza, hogy a halászati jogokon alapuló gazdálkodási rendszer hatálya alá tartozó halászati terület tekintetében a Közösség, a tagállamok, a termelői szervezetek vagy a vállalatok szintjén kell-e folytatni a tárgyalásokat, és hogy hogyan ellenőrizzék ezeket a tranzakciókat.

| 4.6 | Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy a megfelelően aktualizált halászati jogok révén csökkenhet a tengerbe visszaengedett halak mennyisége, és jelentősen visszaszorulhat a túlhalászás is. |
| --- | --- |

4.6

Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy a megfelelően aktualizált halászati jogok révén csökkenhet a tengerbe visszaengedett halak mennyisége, és jelentősen visszaszorulhat a túlhalászás is.

| 4.7 | Az EGSZB úgy véli, hogy ha a viszonylagos stabilitás kritériumának tiszteletben tartása mellett sikerül felszámolni a jelenlegi egyensúlyhiányt, jelentős lépést teszünk a halászati jogokon alapuló gazdálkodási rendszer kialakítása felé. Ez a piaci dominancia elkerülése érdekében megfelelően szabályozott rendszer az erőforrások kiegyensúlyozottabb és kiigazított elosztását tenné lehetővé a különböző közösségi flották között, ami hozzájárulna az erőforrások jobb fenntarthatóságához és a közösségi flották versenyképességéhez. |
| --- | --- |

4.7

Az EGSZB úgy véli, hogy ha a viszonylagos stabilitás kritériumának tiszteletben tartása mellett sikerül felszámolni a jelenlegi egyensúlyhiányt, jelentős lépést teszünk a halászati jogokon alapuló gazdálkodási rendszer kialakítása felé. Ez a piaci dominancia elkerülése érdekében megfelelően szabályozott rendszer az erőforrások kiegyensúlyozottabb és kiigazított elosztását tenné lehetővé a különböző közösségi flották között, ami hozzájárulna az erőforrások jobb fenntarthatóságához és a közösségi flották versenyképességéhez.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 13-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Az Európai Halászati Alapról szóló 1198/2006/EK tanácsi rendelet 26. cikke (HL L 223., 2006.8.15.).

1

(2)  COM(2007) 73 final, 2007. 02. 26.

2

(3)  COM(2001) 135 final, 2001. 03. 20.

3

(4)  COM(2002) 181 final, 2002. 05. 28.

4

(5)  Az Európai Bizottság által 2007. május 14–15-én Brüsszelben szervezett szeminárium.

5

(6)  COM(2002) 181 final, 25. o.

6

(7)  Az EAPO és az Europêche/COGECA is közzétett egy-egy dokumentumot (EAPO hiv.: EAPO-07-29, 2007. szeptember 17.; Europêche/COGECA hiv.: EP(07)119F/CP(07)1053.3, 2007. szeptember 17.), amelyben hangot adnak a halászati jogokat érintő aggodalmuknak, a Halászati Konzultatív Bizottság „Erőforrások” munkacsoportjának 2007. szeptember 18-i ülésén.

7

(8)  A 2141/70/EGK rendelet, HL L 236., 1970.10.27.

8

(9)  A Közösség, valamint Dánia, Nagy-Britannia és Írország által aláírt Csatlakozási Okmány értelmében, az 1982. december 31-ig tartó átmeneti időszakban. Lásd: HL L 73., 1972.3.27.

9

(10)  A Tanács 1976. november 3-i állásfoglalása. HL C 105., 1981.5.7.

10

(11)  HL L 24., 1983.1.27.

11

(12)  1983-ban a Közösség tagja volt Németország, Belgium, Dánia, Franciaország, Nagy-Britannia, Görögország, Hollandia, Írország, Olaszország és Luxemburg.

12

(13)  A 170/83/EGK rendelet (6) és (7) preambulumbekezdése. HL L 24., 1983.1.27.

13

(14)  A 170/83/EGK rendelet 4. cikke.

14

(15)  Az elmúlt három évre vonatkozó rendeletek a következők: a Bizottság 776/2005/EK rendelete, HL L 130., 2005.5.24.; 742/2006/EK, HL L 130., 2006.5.18., és 609/2007/EK, HL L 141., 2007.6.2.

15

(16)  A Tanács 2371/2002/EK rendelete a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról, HL L 358., 2002.12.31.

16

(17)  A kisüzemi halászat az 1198/2006/EK rendelet 26. cikkében található fogalommeghatározás szerint értendő: a 12 méter teljes hosszat el nem érő hajóról végzett halászat.

17

---

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/83 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/83

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat tanácsi rendeletre a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 1782/2003/EK rendeletnek a gyapot támogatási rendszerének tekintetében történő módosításáról

COM(2007) 701 final – 2007/0242 (CNS)

(2008/C 162/17)

2007. december 4-én a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 37. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat tanácsi rendeletre a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 1782/2003/EK rendeletnek a gyapot támogatási rendszerének tekintetében történő módosításáról

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció 2008. január 22-én elfogadta véleményét. (Előadó: Pedro NARRO SÁNCHEZ.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. február 13–14-én tartott, 442. plenáris ülésén (a február 14-i ülésnapon) 141 szavazattal 33 ellenében, 13 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | A gyapotra vonatkozó új szabályozási rendszer 2008. január 1-jével lép életbe. A Tanácsnak minél előbb határozatot kell hoznia, hogy a termelők körében eloszlassa a következő gazdasági évre vonatkozó jogszabályi kerettel kapcsolatos bizonytalanságot. |
| --- | --- |

1.1

A gyapotra vonatkozó új szabályozási rendszer 2008. január 1-jével lép életbe. A Tanácsnak minél előbb határozatot kell hoznia, hogy a termelők körében eloszlassa a következő gazdasági évre vonatkozó jogszabályi kerettel kapcsolatos bizonytalanságot.

| 1.2 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a hatályon kívül helyezett rendeletben megállapított és az európai bizottsági javaslatban megtartott 65 %-os részleges függetlenítés alkalmatlan eszköz arra, hogy az Európai Unió bizonyos termőterületein fenntartsák a gyapottermesztést. A nagy munkaerőigény, a magas termelési költségek, az ingadozó világpiaci árak és egyéb, különböző jellegű tényező is gátolja, hogy az Európai Bizottság javaslata hatékony mechanizmussá váljon a szóban forgó termesztés megszűnésének megakadályozására. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a hatályon kívül helyezett rendeletben megállapított és az európai bizottsági javaslatban megtartott 65 %-os részleges függetlenítés alkalmatlan eszköz arra, hogy az Európai Unió bizonyos termőterületein fenntartsák a gyapottermesztést. A nagy munkaerőigény, a magas termelési költségek, az ingadozó világpiaci árak és egyéb, különböző jellegű tényező is gátolja, hogy az Európai Bizottság javaslata hatékony mechanizmussá váljon a szóban forgó termesztés megszűnésének megakadályozására.

| 1.3 | Az EGSZB megállapítja, hogy a 2004-es reformig életben levő, a termeléshez rendelt támogatáson alapuló rendszer az Unió összes termőterületén garantálta a gazdaságok életképességét. Ennek ellenére az EGSZB elismeri, hogy a KAP új szemléletmódja és a WTO-tárgyalások keretében az EU által megkötött nemzetközi egyezmények miatt lehetetlen visszatérni a korábbi rendszerhez. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB megállapítja, hogy a 2004-es reformig életben levő, a termeléshez rendelt támogatáson alapuló rendszer az Unió összes termőterületén garantálta a gazdaságok életképességét. Ennek ellenére az EGSZB elismeri, hogy a KAP új szemléletmódja és a WTO-tárgyalások keretében az EU által megkötött nemzetközi egyezmények miatt lehetetlen visszatérni a korábbi rendszerhez.

| 1.4 | Az EGSZB utal a Spanyol- és Görögországra jellemző eltérő termelési helyzetre. A termesztés után járó támogatáson kívül jelenleg nem könnyű olyan egységes támogatási rendszert találni, amely egyformán alkalmazható lenne mindkét ország esetében. A fenti különbségből kiindulva az EGSZB a gyapottámogatási rendszer lehető legrugalmasabb kialakítása mellett foglal állást a szubszidiaritás elve alapján, amely a borpiac közös szervezésére, valamint a gyümölcs- és zöldségpiacra vonatkozó legutóbbi ágazati reformok vezérelvének tekinthető. Valamennyi tagállamnak rendelkeznie kell a szükséges szubszidiaritással, hogy megtalálhassák a termőterületeik szempontjából legmegfelelőbb megoldást. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB utal a Spanyol- és Görögországra jellemző eltérő termelési helyzetre. A termesztés után járó támogatáson kívül jelenleg nem könnyű olyan egységes támogatási rendszert találni, amely egyformán alkalmazható lenne mindkét ország esetében. A fenti különbségből kiindulva az EGSZB a gyapottámogatási rendszer lehető legrugalmasabb kialakítása mellett foglal állást a szubszidiaritás elve alapján, amely a borpiac közös szervezésére, valamint a gyümölcs- és zöldségpiacra vonatkozó legutóbbi ágazati reformok vezérelvének tekinthető. Valamennyi tagállamnak rendelkeznie kell a szükséges szubszidiaritással, hogy megtalálhassák a termőterületeik szempontjából legmegfelelőbb megoldást.

| 1.5 | A támogatások emelt szintű függetlenítéséhez átmeneti időszakot kellene biztosítani, amely a függetlenítés fokozatos növelésének irányába mutat. Ráadásul a csatolt támogatások magas aránya önmagában nem jelent garanciát a gyapottermesztés fenntartására. A gyapotszedés iránti követelmény, illetve a tiszta, kifogástalan és kereskedelmi minőség koncepciójának megjelenítése sem biztosítja a reform előtti termesztési szint fenntartását, ezért a rendszerben meg kell jelenniük a támogatásra való jogosultság azon feltételeinek, amelyek a már elért termesztési szintre vonatkozó mennyiségi mutatókat foglalnak magukban. |
| --- | --- |

1.5

A támogatások emelt szintű függetlenítéséhez átmeneti időszakot kellene biztosítani, amely a függetlenítés fokozatos növelésének irányába mutat. Ráadásul a csatolt támogatások magas aránya önmagában nem jelent garanciát a gyapottermesztés fenntartására. A gyapotszedés iránti követelmény, illetve a tiszta, kifogástalan és kereskedelmi minőség koncepciójának megjelenítése sem biztosítja a reform előtti termesztési szint fenntartását, ezért a rendszerben meg kell jelenniük a támogatásra való jogosultság azon feltételeinek, amelyek a már elért termesztési szintre vonatkozó mennyiségi mutatókat foglalnak magukban.

| 1.6 | Az EGSZB megjegyzi, hogy az új rendszernek elő kell mozdítania a végtermékek minőségére való törekvést, ellentétben a jelenlegi rendszerrel, amely jelentős minőségromláshoz vezet, és megnehezíti az európai gyapot piaci értékesítését. A gyapotnak textilipari termékként olyan ágazat szükségleteit kell kielégítenie, amelyre szoros verseny jellemző, ezért elengedhetetlen, hogy megteremtsék a minőségi termelést elősegítő feltételeket. Ahol megvalósítható, meg kell könnyíteni az új, alternatív technológiák, integrált termelési rendszerek és a környezetbarát termelés bevezetését is. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB megjegyzi, hogy az új rendszernek elő kell mozdítania a végtermékek minőségére való törekvést, ellentétben a jelenlegi rendszerrel, amely jelentős minőségromláshoz vezet, és megnehezíti az európai gyapot piaci értékesítését. A gyapotnak textilipari termékként olyan ágazat szükségleteit kell kielégítenie, amelyre szoros verseny jellemző, ezért elengedhetetlen, hogy megteremtsék a minőségi termelést elősegítő feltételeket. Ahol megvalósítható, meg kell könnyíteni az új, alternatív technológiák, integrált termelési rendszerek és a környezetbarát termelés bevezetését is.

2.   Általános megjegyzések

| 2.1 | A gyapottámogatási rendszer 1980-ig nyúlik vissza. Ebben az évben csatlakozott Görögország az Európai Közösséghez. A szóban forgó rendszert 1986-ban kiterjesztették a két újonnan csatlakozó országra: Spanyolországra és Portugáliára. A gyapotágazatot a „veszteségtérítések” („deficiency payments”) rendszere jellemezte, melynek értelmében támogatásban részesültek azok a feldolgozók, akik minimum felvásárlási árat fizettek a gyapottermesztőknek. 2000-ben sor került a rendszer módosítására, amely garantált mennyiségi maximumok és új környezetvédelmi követelmények bevezetését vonta maga után. |
| --- | --- |

2.1

A gyapottámogatási rendszer 1980-ig nyúlik vissza. Ebben az évben csatlakozott Görögország az Európai Közösséghez. A szóban forgó rendszert 1986-ban kiterjesztették a két újonnan csatlakozó országra: Spanyolországra és Portugáliára. A gyapotágazatot a „veszteségtérítések” („deficiency payments”) rendszere jellemezte, melynek értelmében támogatásban részesültek azok a feldolgozók, akik minimum felvásárlási árat fizettek a gyapottermesztőknek. 2000-ben sor került a rendszer módosítására, amely garantált mennyiségi maximumok és új környezetvédelmi követelmények bevezetését vonta maga után.

| 2.2 | 2004 áprilisában az Európai Unió Tanácsa új gyapottámogatási rendszert fogadott el, amely a 2003-as KAP-reform vezérelveire, azaz a termeléshez kötött támogatások függetlenítésére épült. Ennek értelmében a függetlenített kifizetések mintegy 65 %-ot, a termeléshez rendelt támogatások pedig 35 %-ot tesznek ki. A 2006. január 1-jén életbe lépett reform nem tette lehetővé ezen részleges függetlenítés százalékos arányainak módosítását. |
| --- | --- |

2.2

2004 áprilisában az Európai Unió Tanácsa új gyapottámogatási rendszert fogadott el, amely a 2003-as KAP-reform vezérelveire, azaz a termeléshez kötött támogatások függetlenítésére épült. Ennek értelmében a függetlenített kifizetések mintegy 65 %-ot, a termeléshez rendelt támogatások pedig 35 %-ot tesznek ki. A 2006. január 1-jén életbe lépett reform nem tette lehetővé ezen részleges függetlenítés százalékos arányainak módosítását.

| 2.3 | 2006. szeptember 7-én hozott, precedens nélküli döntésében az Európai Bíróság a Spanyol Királyság által benyújtott kereset alapján semmisnek nyilvánította a 2004-ben elfogadott gyapottámogatási rendszert, arra hivatkozva, hogy az megsérti az arányosság elvét. Az EK-Szerződés értelmében ez azt jelenti, hogy a gyapottámogatás közösségi rendszerének reformjában javasolt intézkedések nincsenek arányban az általuk megvalósítandó célokkal. Az Európai Bizottság nem vette figyelembe a bérköltségeket a gyapottermesztés várható jövedelmezőségének kiszámításakor, és nem vette figyelembe a reformnak a gyapottisztítással foglalkozó üzemek helyzetére gyakorolt hatásait. Az Európai Bíróság felfüggesztette a reform semmisnek nyilvánításáról hozott döntését, amíg az Európai Bizottság új javaslatot terjeszt elő. |
| --- | --- |

2.3

2006. szeptember 7-én hozott, precedens nélküli döntésében az Európai Bíróság a Spanyol Királyság által benyújtott kereset alapján semmisnek nyilvánította a 2004-ben elfogadott gyapottámogatási rendszert, arra hivatkozva, hogy az megsérti az arányosság elvét. Az EK-Szerződés értelmében ez azt jelenti, hogy a gyapottámogatás közösségi rendszerének reformjában javasolt intézkedések nincsenek arányban az általuk megvalósítandó célokkal. Az Európai Bizottság nem vette figyelembe a bérköltségeket a gyapottermesztés várható jövedelmezőségének kiszámításakor, és nem vette figyelembe a reformnak a gyapottisztítással foglalkozó üzemek helyzetére gyakorolt hatásait. Az Európai Bíróság felfüggesztette a reform semmisnek nyilvánításáról hozott döntését, amíg az Európai Bizottság új javaslatot terjeszt elő.

| 2.4 | Az új javaslat kidolgozásának keretében az Európai Bizottság két tanulmány elvégzésére adott megbízást: egyet a gyapot környezeti hatásáról, illetve egy másikat a gyapottermesztés szocio-ökonómiai hatásáról. A tanulmányok mellett több munkamegbeszélésre is sor került az ágazat képviselőivel, illetve közmeghallgatást is tartottak. |
| --- | --- |

2.4

Az új javaslat kidolgozásának keretében az Európai Bizottság két tanulmány elvégzésére adott megbízást: egyet a gyapot környezeti hatásáról, illetve egy másikat a gyapottermesztés szocio-ökonómiai hatásáról. A tanulmányok mellett több munkamegbeszélésre is sor került az ágazat képviselőivel, illetve közmeghallgatást is tartottak.

| 2.5 | Végül, az ágazat teljes értetlenségétől kísérve, az Európai Bizottság 2007. november 9-én a jelenlegivel gyakorlatilag megegyező gyapottámogatási reformjavaslatot terjesztett elő, azaz: részleges függetlenítés a termeléstől függetlenített kifizetések 65 %-os, illetve a termeléshez kötött maradék kifizetések 35 %-os részaránya mellett. Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottság javaslatát át kell gondolni oly módon, hogy az vegye figyelembe Görög- és Spanyolország eltérő termelési helyzetét. |
| --- | --- |

2.5

Végül, az ágazat teljes értetlenségétől kísérve, az Európai Bizottság 2007. november 9-én a jelenlegivel gyakorlatilag megegyező gyapottámogatási reformjavaslatot terjesztett elő, azaz: részleges függetlenítés a termeléstől függetlenített kifizetések 65 %-os, illetve a termeléshez kötött maradék kifizetések 35 %-os részaránya mellett. Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottság javaslatát át kell gondolni oly módon, hogy az vegye figyelembe Görög- és Spanyolország eltérő termelési helyzetét.

| 2.6 | A jelenlegi gyapottámogatási rendszer egyértelműen a termelés és a terméshozam jelentős csökkenését és ebből kifolyólag bizonyos termőterületeknek a termelésből történő fokozatos kivonását eredményezte. A 2004-es reformról szóló véleményében az EGSZB már figyelmeztette az Európai Bizottságot, hogy a részleges függetlenítés a művelés alatt álló területek jelentős csökkenéséhez vezet majd. |
| --- | --- |

2.6

A jelenlegi gyapottámogatási rendszer egyértelműen a termelés és a terméshozam jelentős csökkenését és ebből kifolyólag bizonyos termőterületeknek a termelésből történő fokozatos kivonását eredményezte. A 2004-es reformról szóló véleményében az EGSZB már figyelmeztette az Európai Bizottságot, hogy a részleges függetlenítés a művelés alatt álló területek jelentős csökkenéséhez vezet majd.

| 2.7 | A gyapottermesztés az Európai Unióban szinte kizárólag két mediterrán ország, Görög- és Spanyolország meghatározott területeire korlátozódik. 380 000 hektárnyi gyapottermő területével Görögország számít Európa első számú gyapottermesztőjének. Spanyolországban 2007-ben mintegy 63 000 hektárnyi gyapotföld létezett. Portugália már egyáltalán nem, Bulgária pedig nagyon csekély mennyiségben termeszt gyapotot. Általánosságban elmondható, hogy a gyapottermesztés olyan gazdaságilag hanyatló régiókban folyik, ahol kevés más munkalehetőség létezik, és amelyek a 2007–2013-as időszakban is a „konvergencia” célkitűzés alá tartoznak. |
| --- | --- |

2.7

A gyapottermesztés az Európai Unióban szinte kizárólag két mediterrán ország, Görög- és Spanyolország meghatározott területeire korlátozódik. 380 000 hektárnyi gyapottermő területével Görögország számít Európa első számú gyapottermesztőjének. Spanyolországban 2007-ben mintegy 63 000 hektárnyi gyapotföld létezett. Portugália már egyáltalán nem, Bulgária pedig nagyon csekély mennyiségben termeszt gyapotot. Általánosságban elmondható, hogy a gyapottermesztés olyan gazdaságilag hanyatló régiókban folyik, ahol kevés más munkalehetőség létezik, és amelyek a 2007–2013-as időszakban is a „konvergencia” célkitűzés alá tartoznak.

| 2.8 | A görögországi művelés alatt álló területek nagysága mintegy 11 %-kal csökkent. Maga a termelés is hasonló mértékben esett vissza. Mindez a kedvezőtlen éghajlati feltételeknek és alapvetően a 2004-es reform végrehajtásának tudható be. |
| --- | --- |

2.8

A görögországi művelés alatt álló területek nagysága mintegy 11 %-kal csökkent. Maga a termelés is hasonló mértékben esett vissza. Mindez a kedvezőtlen éghajlati feltételeknek és alapvetően a 2004-es reform végrehajtásának tudható be.

| 2.9 | Spanyolországban a jelenlegi rendszer megvalósítása a görögországiakénál sokkal radikálisabb változásokat hozott az ágazatban. Andalúzia, amely Spanyolország első számú gyapottermő vidékének számít, mindössze két gazdasági év alatt elvesztette termőterületeinek 30 %-át, a termelés pedig 65 %-kal esett vissza. Ez azt jelenti, hogy a 2004-es 347 000 tonnával szemben 2007-ben csupán 130 000 tonna volt a betakarított gyapot mennyisége. Az elmúlt két év során a termelők 30 %-a felhagyott a termesztéssel. A termelés ilyen mértékű visszaesése rövid távon ellehetetleníti a spanyolországi gyapotágazat legnagyobb részének fennmaradását, és alapvető hatással van a gyapottisztító üzemekben és a termelés során történő foglalkoztatásra. |
| --- | --- |

2.9

Spanyolországban a jelenlegi rendszer megvalósítása a görögországiakénál sokkal radikálisabb változásokat hozott az ágazatban. Andalúzia, amely Spanyolország első számú gyapottermő vidékének számít, mindössze két gazdasági év alatt elvesztette termőterületeinek 30 %-át, a termelés pedig 65 %-kal esett vissza. Ez azt jelenti, hogy a 2004-es 347 000 tonnával szemben 2007-ben csupán 130 000 tonna volt a betakarított gyapot mennyisége. Az elmúlt két év során a termelők 30 %-a felhagyott a termesztéssel. A termelés ilyen mértékű visszaesése rövid távon ellehetetleníti a spanyolországi gyapotágazat legnagyobb részének fennmaradását, és alapvető hatással van a gyapottisztító üzemekben és a termelés során történő foglalkoztatásra.

| 2.10 | Az előző pontokban vázolt helyzet alapján az EGSZB felszólítja az Európai Bizottságot, hogy javaslatában biztosítson nagyobb rugalmasságot, a szubszidiaritás elvének szellemében nagyobb mozgásteret engedve a tagállamoknak. |
| --- | --- |

2.10

Az előző pontokban vázolt helyzet alapján az EGSZB felszólítja az Európai Bizottságot, hogy javaslatában biztosítson nagyobb rugalmasságot, a szubszidiaritás elvének szellemében nagyobb mozgásteret engedve a tagállamoknak.

| 2.11 | Bármilyen fokú függetlenítés bevezetése a gyapotágazatban az iparág alapvető átalakulását vonja majd maga után. A gyapottisztítással foglalkozó üzemeknek mélyreható változásokkal kell majd megküzdeniük az új helyzethez való alkalmazkodás érdekében, és pénzügyi támogatást kell kapniuk az Európai Bizottságtól, hogy végrehajthassák a termőterületeken történő foglalkoztatás fenntartásához szükséges szerkezeti átalakításokat. Speciális anyagi támogatásra van szükség, amely lehetővé teszi a gyapottisztító üzemek számára, hogy átvállalják a tevékenységük beszüntetéséből adódó költségeket, és hogy olyan új tevékenységi lehetőségek után nézzenek, amelyek lehetővé teszik a munkahelyek megőrzését. A cukor-KPSZ legutóbbi reformjának keretében végrehajtott ágazatátszervezési intézkedések támpontként szolgálhatnak ehhez. |
| --- | --- |

2.11

Bármilyen fokú függetlenítés bevezetése a gyapotágazatban az iparág alapvető átalakulását vonja majd maga után. A gyapottisztítással foglalkozó üzemeknek mélyreható változásokkal kell majd megküzdeniük az új helyzethez való alkalmazkodás érdekében, és pénzügyi támogatást kell kapniuk az Európai Bizottságtól, hogy végrehajthassák a termőterületeken történő foglalkoztatás fenntartásához szükséges szerkezeti átalakításokat. Speciális anyagi támogatásra van szükség, amely lehetővé teszi a gyapottisztító üzemek számára, hogy átvállalják a tevékenységük beszüntetéséből adódó költségeket, és hogy olyan új tevékenységi lehetőségek után nézzenek, amelyek lehetővé teszik a munkahelyek megőrzését. A cukor-KPSZ legutóbbi reformjának keretében végrehajtott ágazatátszervezési intézkedések támpontként szolgálhatnak ehhez.

3.   Részletes megjegyzések

| 3.1 | Az EGSZB teljes mértékben egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy fontosak azok az alábbi szerepkörök, amelyekkel a szakmaközi szervezeteket akarják felruházni: az értékesítés koordinálása, típusszerződések kidolgozása és a minőségi gyapot termesztésének ösztönzése. Azonban az e szervezetek számára a jelenlegi rendszerben előírt forma és az, hogy a többi intézkedéshez nem kapcsolódnak, azt eredményezte, hogy a rendszer kétéves működése alatt elenyésző hatásuk volt, illetve hogy korlátozottak a lehetőségeik annak biztosítására, hogy tagjaik hozzájussanak a kiegészítő támogatásokhoz. Spanyolországban igazából csupán egy olyan szakmaközi szervezet létezik, amelyik 10 000 hektárnyi megművelt területért felelős. |
| --- | --- |

3.1

Az EGSZB teljes mértékben egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy fontosak azok az alábbi szerepkörök, amelyekkel a szakmaközi szervezeteket akarják felruházni: az értékesítés koordinálása, típusszerződések kidolgozása és a minőségi gyapot termesztésének ösztönzése. Azonban az e szervezetek számára a jelenlegi rendszerben előírt forma és az, hogy a többi intézkedéshez nem kapcsolódnak, azt eredményezte, hogy a rendszer kétéves működése alatt elenyésző hatásuk volt, illetve hogy korlátozottak a lehetőségeik annak biztosítására, hogy tagjaik hozzájussanak a kiegészítő támogatásokhoz. Spanyolországban igazából csupán egy olyan szakmaközi szervezet létezik, amelyik 10 000 hektárnyi megművelt területért felelős.

| 3.2 | A tervek szerint az Európai Bizottság 2008 októberében bocsát ki zöld könyvet a minőségpolitika Európai Unión belüli alkalmazásáról. A megfelelő jogszabályjavaslatok ismertetése tehát nem várható 2009 előtt. Az Európai Bizottság a közelmúltban jelezte, hogy szándékában áll mérlegelni annak lehetőségét, hogy a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet I. mellékletébe felvegyék a gyapotot is. |
| --- | --- |

3.2

A tervek szerint az Európai Bizottság 2008 októberében bocsát ki zöld könyvet a minőségpolitika Európai Unión belüli alkalmazásáról. A megfelelő jogszabályjavaslatok ismertetése tehát nem várható 2009 előtt. Az Európai Bizottság a közelmúltban jelezte, hogy szándékában áll mérlegelni annak lehetőségét, hogy a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet I. mellékletébe felvegyék a gyapotot is.

| 3.3 | A gyapot fenti oltalmi rendszerbe történő felvétele hatékony eszközt jelenthet sok termelő számára, akik növelni próbálják termesztésük hozzáadott értékét, hogy leküzdjék a nyitott és szoros verseny uralta piacból adódó kihívásokat, és hogy a piacok révén biztosítani tudják maguknak a tisztességes jövedelmet. Az Európai Bizottságnak –sürgősségi eljárás keretében– ki kellene terjesztenie a szabályozást a gyapotra is. |
| --- | --- |

3.3

A gyapot fenti oltalmi rendszerbe történő felvétele hatékony eszközt jelenthet sok termelő számára, akik növelni próbálják termesztésük hozzáadott értékét, hogy leküzdjék a nyitott és szoros verseny uralta piacból adódó kihívásokat, és hogy a piacok révén biztosítani tudják maguknak a tisztességes jövedelmet. Az Európai Bizottságnak –sürgősségi eljárás keretében– ki kellene terjesztenie a szabályozást a gyapotra is.

| 3.4 | A származási ország által kiadott megfelelő tanúsítvány és az európai minőségellenőrzések segíthetnek abban, hogy a közösségi szintű gyapottermesztés megkaphassa azt a szükséges hozzáadott értéket, amelyre valamennyi idevonatkozó európai kezdeményezés törekszik. Mivel azonban az EU nettó gyapotimportőrnek számít, szükség van az importált áruk ellenőrzésének javítására és fokozására. Ebből kiindulva a gyapotot fel kellene venni azoknak a terméknek a jegyzékébe, amelyek tájékoztatási és támogatási intézkedések tárgyai lehetnek, bár ez önmagában nem oldja meg az ágazat problémáit. |
| --- | --- |

3.4

A származási ország által kiadott megfelelő tanúsítvány és az európai minőségellenőrzések segíthetnek abban, hogy a közösségi szintű gyapottermesztés megkaphassa azt a szükséges hozzáadott értéket, amelyre valamennyi idevonatkozó európai kezdeményezés törekszik. Mivel azonban az EU nettó gyapotimportőrnek számít, szükség van az importált áruk ellenőrzésének javítására és fokozására. Ebből kiindulva a gyapotot fel kellene venni azoknak a terméknek a jegyzékébe, amelyek tájékoztatási és támogatási intézkedések tárgyai lehetnek, bár ez önmagában nem oldja meg az ágazat problémáit.

| 3.5 | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság minden olyan javaslatát, amely a gyapot minőségének javítását célozza. Az integrált termelési rendszerek szorgalmazásának, a mezőgazdasági-környezetvédelmi támogatásoknak és a környezetbarát termelésnek köszönhetően az elmúlt években az ágazatban környezetvédelmi szempontból nagy előrelépést sikerült elérni. Spanyolországban elterjedtek az integrált termelési rendszerek, emellett mezőgazdasági-környezetvédelmi intézkedéseket is hoztak, Görögországban pedig 2008-ban fogadnak el rendeletet az integrált termelési rendszerekről. Az új gyapottámogatási rendszernek ösztönöznie kell az ilyen jellegű kezdeményezéseket. |
| --- | --- |

3.5

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság minden olyan javaslatát, amely a gyapot minőségének javítását célozza. Az integrált termelési rendszerek szorgalmazásának, a mezőgazdasági-környezetvédelmi támogatásoknak és a környezetbarát termelésnek köszönhetően az elmúlt években az ágazatban környezetvédelmi szempontból nagy előrelépést sikerült elérni. Spanyolországban elterjedtek az integrált termelési rendszerek, emellett mezőgazdasági-környezetvédelmi intézkedéseket is hoztak, Görögországban pedig 2008-ban fogadnak el rendeletet az integrált termelési rendszerekről. Az új gyapottámogatási rendszernek ösztönöznie kell az ilyen jellegű kezdeményezéseket.

| 3.6 | Az EU-nak meg kellene könnyítenie a közösségi gyapotágazat számára az innovatív technológiák új eszközeinek használatához történő alkalmazkodást. |
| --- | --- |

3.6

Az EU-nak meg kellene könnyítenie a közösségi gyapotágazat számára az innovatív technológiák új eszközeinek használatához történő alkalmazkodást.

| 3.7 | Az EU nettó gyapotimportőrnek számít. A közösségi gyapottermesztés a világ gyapotfelhasználásának csupán 2 %-át fedezi, és jelentős mértékben elmarad a nagy gyapottermesztő országok (USA, Kína, India) adataitól. Így az Európai Unió nem járul hozzá e nyersanyag világpiaci árának meghatározásához, a gyapottermesztőknek járó közösségi támogatások pedig nem járnak versenytorzító hatással. Ebből adódik, hogy az Európai Bizottságnak védelmeznie kell az európai gyapotágazatot, amikor azt kétségbe vonják az olyan multilaterális fórumokon, mint amilyen a Világkereskedelmi Szervezet (WTO). |
| --- | --- |

3.7

Az EU nettó gyapotimportőrnek számít. A közösségi gyapottermesztés a világ gyapotfelhasználásának csupán 2 %-át fedezi, és jelentős mértékben elmarad a nagy gyapottermesztő országok (USA, Kína, India) adataitól. Így az Európai Unió nem járul hozzá e nyersanyag világpiaci árának meghatározásához, a gyapottermesztőknek járó közösségi támogatások pedig nem járnak versenytorzító hatással. Ebből adódik, hogy az Európai Bizottságnak védelmeznie kell az európai gyapotágazatot, amikor azt kétségbe vonják az olyan multilaterális fórumokon, mint amilyen a Világkereskedelmi Szervezet (WTO).

Kelt Brüsszelben, 2008. február 14-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/85 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/85

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a géntechnológiával módosított mikroorganizmusok zárt rendszerben történő felhasználásáról (átdolgozott szöveg)

COM(2007) 736 final – 2007/0259 (COD)

(2008/C 162/18)

2008. január 10-én a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 175. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a géntechnológiával módosított mikroorganizmusok zárt rendszerben történő felhasználásáról (átdolgozott szöveg)

Mivel az EGSZB teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és az 1988. november 24-én elfogadott, CESE 1235/1988. számú (1), illetve az1996. július 10-én elfogadott, CESE 887/1996. számú (2) véleményében már nyilatkozott róla, 2008. február 13–14-én tartott, 442. plenáris ülésén (a február 13-i ülésnapon) 133 szavazattal 2 ellenében, 3 tartózkodás mellett úgy határozott, hogy a javaslattal kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki, amelyben az említett dokumentumokban kifejtett álláspontjára hivatkozik.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 13-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye: „Javaslat tanácsi irányelvre a géntechnológiával módosított mikroorganizmusok zárt rendszerben történő felhasználásáról” COM(1988) 160 final (HL C 23, 1989.1.30., 45. o.)

1

(2)  Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye: „Javaslat a géntechnológiával módosított mikroorganizmusok zárt rendszerben történő felhasználásáról szóló 90/219/EGK irányelvet módosító tanácsi irányelvre” COM(1995) 640 final (HL C 295, 1996.10.7., 52. o.)

2

---

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/86 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/86

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat létrehozásáról (kodifikált szöveg)

COM(2007) 667 final – 2007/0235 (COD)

(2008/C 162/19)

2007. november 22-én a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 175. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat létrehozásáról (kodifikált szöveg)

Mivel az EGSZB teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és részéről további megjegyzést nem kíván hozzáfűzni, a 2008. február 13–14-én tartott, 442. plenáris ülésén (a február 13-i ülésnapon) 132 szavazattal 2 ellenében, 2 tartózkodás mellett úgy határozott, hogy a javaslattal kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 13-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/86 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/86

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi .../.../EK rendeletre az ízesített bor, ízesített boralapú italok és az ízesített boralapú koktélok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó általános szabályokról (átdolgozás)

COM(2007) 848 final – 2007/0287 (COD)

(2008/C 162/20)

2008. január 22-én a Tanács úgy döntött, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 37. és 95. cikke értelmében konzultál az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal a következő témában:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi .../.../EK rendeletre az ízesített bor, ízesített boralapú italok és az ízesített boralapú koktélok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó általános szabályokról (átdolgozás)

Mivel az EGSZB teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és az 1996. március 27-én elfogadott, CESE 413/1996. számú véleményében (1) már nyilatkozott róla, 2008. február 13–14-én tartott, 442. plenáris ülésén (a 2008. február 13-i ülésnapon) 131 szavazattal 1 ellenében, 8 tartózkodás mellett úgy határozott, hogy a javaslattal kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki, amelyben az említett dokumentumban kifejtett álláspontjára hivatkozik.

az Európai Gazdasági

és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az ízesített bor, ízesített boralapú italok és az ízesített boralapú koktélok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó általános szabályokról szóló 1601/91/EGK rendelet módosításáról” – COM(1995) 570 final – (HL C 174., 1996.6.17., 30. o.)

1

„Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az ízesített bor, ízesített boralapú italok és az ízesített boralapú koktélok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó általános szabályokról szóló 1601/91/EGK rendelet módosításáról”

---

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/87 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/87

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a természetes ásványvizek kinyeréséről és forgalmazásáról (átdolgozott szöveg)

COM(2007) 858 final – 2007/0292 (COD)

(2008/C 162/21)

2008. január 30-án a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 95. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a természetes ásványvizek kinyeréséről és forgalmazásáról (átdolgozott szöveg)

Mivel az EGSZB teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és az 1971. február 24-én elfogadott (1), illetve az 1995. február 23-án elfogadott, CESE 196/1995. számú (2) véleményében már nyilatkozott róla, 2008. február 13–14-én tartott, 442. plenáris ülésén (a február 13-i ülésnapon) 133 szavazattal 2 ellenében, 2 tartózkodás mellett úgy határozott, hogy a javaslattal kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki, amelyben az említett dokumentumokban kifejtett álláspontjára hivatkozik.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 13-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye a tagállamoknak a természetes ásványvizek kinyerésével és forgalmazásával kapcsolatos törvényei közelítéséről szóló tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatról (HL C 36., 1971.4.19., 14. o.).

1

(2)  Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye a tagállamoknak a természetes ásványvizek kinyerésével és forgalmazásával kapcsolatos törvényei közelítéséről szóló 80/777/EGK tanácsi irányelvet módosító európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatról – COM(1994) 423 final (HL C 110., 1995.5.2., 55. o.).

2

---

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/88 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/88

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye: Az európai szén- és acélkutatás kilátásai

(2008/C 162/22)

2007. szeptember 27-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy Eljárási Szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján kiegészítő saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

Az európai szén- és acélkutatás kilátásai.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága 2008. február 4-én elfogadta véleményét. (Előadó: Josef ZBOŘIL, társelőadó: Enrico GIBELLIERI.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. február 13–14-én tartott 442. plenáris ülésén (a február 13-i ülésnapon) 158 szavazattal 1 ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

I. rész – Következtetések és ajánlások

| A. | Az EGSZB elégedetten veszi tudomásul, hogy a Szén- és Acélipari Kutatási Alap kutatási programjára vonatkozó technikai iránymutatások javasolt felülvizsgálata, melyet az Európai Bizottság határozathozatalra benyújtott a Tanácshoz, tovább kívánja javítani az eddig elért jó eredményeket. Figyelembe véve az Európai Bizottság azon álláspontját, hogy szeretné a résztvevők számára minél egyszerűbbé és egyértelműbbé tenni a programot, nincs szükség nagymértékű átdolgozásra. |
| --- | --- |

A.

Az EGSZB elégedetten veszi tudomásul, hogy a Szén- és Acélipari Kutatási Alap kutatási programjára vonatkozó technikai iránymutatások javasolt felülvizsgálata, melyet az Európai Bizottság határozathozatalra benyújtott a Tanácshoz, tovább kívánja javítani az eddig elért jó eredményeket. Figyelembe véve az Európai Bizottság azon álláspontját, hogy szeretné a résztvevők számára minél egyszerűbbé és egyértelműbbé tenni a programot, nincs szükség nagymértékű átdolgozásra.

| B. | Az EGSZB egyetért Potočnik biztossal abban, hogy a Szén- és Acélipari Kutatási Alap kutatási programja a kutatási keretprogram különálló kiegészítése marad, és a szénhez és acélhoz kapcsolódó minden területet lefedi. |
| --- | --- |

B.

Az EGSZB egyetért Potočnik biztossal abban, hogy a Szén- és Acélipari Kutatási Alap kutatási programja a kutatási keretprogram különálló kiegészítése marad, és a szénhez és acélhoz kapcsolódó minden területet lefedi.

| C. | Az EGSZB üdvözli a tényt, hogy a javasolt határozat egyszerűsíti az adminisztratív eljárásokat, például azzal, hogy töröl néhány kísérő intézkedést, hiszen ezekről a 7. keretprogram már rendelkezik; hogy 40-ről 50 %-ra emeli a kísérleti és demonstrációs projektekre nyújtott pénzügyi támogatást; célzott felhívásokat tesz lehetővé a szén- és acélipar által a 7. kutatási keretprogrammal összecsengő stratégiai igényeik alapján meghatározott prioritásokhoz; valamint hogy illeszkedik a megfelelő európai technológiai platformok stratégiai kutatási menetrendjeihez. |
| --- | --- |

C.

Az EGSZB üdvözli a tényt, hogy a javasolt határozat egyszerűsíti az adminisztratív eljárásokat, például azzal, hogy töröl néhány kísérő intézkedést, hiszen ezekről a 7. keretprogram már rendelkezik; hogy 40-ről 50 %-ra emeli a kísérleti és demonstrációs projektekre nyújtott pénzügyi támogatást; célzott felhívásokat tesz lehetővé a szén- és acélipar által a 7. kutatási keretprogrammal összecsengő stratégiai igényeik alapján meghatározott prioritásokhoz; valamint hogy illeszkedik a megfelelő európai technológiai platformok stratégiai kutatási menetrendjeihez.

| D. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy meg kell felelni annak az érintett ipari ágazatoktól érkező igénynek, hogy a Szén- és Acélipari Kutatási Alap programjának vezetésében kapjon nagyobb és proaktívabb szerepet mind a CAG, mind pedig az SAG (a szénnel, illetve az acéllal foglalkozó tanácsadó csoport), lehetővé téve, hogy






  — | végezzék a 2003/78/EK határozatban leírt feladatukat; |
| --- | --- | --- |

D.

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy meg kell felelni annak az érintett ipari ágazatoktól érkező igénynek, hogy a Szén- és Acélipari Kutatási Alap programjának vezetésében kapjon nagyobb és proaktívabb szerepet mind a CAG, mind pedig az SAG (a szénnel, illetve az acéllal foglalkozó tanácsadó csoport), lehetővé téve, hogy

—

végezzék a 2003/78/EK határozatban leírt feladatukat;

| — | a kutatási és kísérleti/demonstrációs projektek értékelésébe bevonandó iparági szakértőket, kutatási központokat és egyetemi köröket tartalmazó listákat javasolhassanak; |
| --- | --- |

—

a kutatási és kísérleti/demonstrációs projektek értékelésébe bevonandó iparági szakértőket, kutatási központokat és egyetemi köröket tartalmazó listákat javasolhassanak;

| — | a kutatási programhoz a megfelelő európai technológiai platformok (ESTEP – európai acéltechnológiai platform, ZEP – fosszilis tüzelőanyaggal működő zéró kibocsátású erőművek platformja, SMR – fenntartható ásványi erőforrások platformja) (1) tevékenységét kiegészítő prioritásokat határozhassanak meg; |
| --- | --- |

—

a kutatási programhoz a megfelelő európai technológiai platformok (ESTEP – európai acéltechnológiai platform, ZEP – fosszilis tüzelőanyaggal működő zéró kibocsátású erőművek platformja, SMR – fenntartható ásványi erőforrások platformja) (1) tevékenységét kiegészítő prioritásokat határozhassanak meg;

| — | határozzanak arról, hogy a nagyon specifikus, releváns kérdésekhez szükséges-e célzott felhívások közzététele; |
| --- | --- |

—

határozzanak arról, hogy a nagyon specifikus, releváns kérdésekhez szükséges-e célzott felhívások közzététele;

| — | ahol szükséges, módosítsák a „szén” és az „acél” határozathoz fűzött definícióját. |
| --- | --- |

—

ahol szükséges, módosítsák a „szén” és az „acél” határozathoz fűzött definícióját.

| E. | Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy a szén és acélipari programbizottsággal (COSCO) történő konzultáció eljárási szabályzatába helyezze vissza a kutatási és kísérleti/demonstrációs projektek CAG és SAG általi értékelésére vonatkozó megjegyzéseket és javaslatokat. |
| --- | --- |

E.

Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy a szén és acélipari programbizottsággal (COSCO) történő konzultáció eljárási szabályzatába helyezze vissza a kutatási és kísérleti/demonstrációs projektek CAG és SAG általi értékelésére vonatkozó megjegyzéseket és javaslatokat.

1.   II. rész – Háttér

| 1.1 | 2004. július 1-jén az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy Eljárási Szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

  Az európai szén- és acélkutatás kilátásai. |
| --- | --- |

1.1

2004. július 1-jén az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy Eljárási Szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

Az európai szén- és acélkutatás kilátásai.

| 1.2 | Az EGSZB idevonatkozó munkájának előkészítésével megbízott Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága a véleményét (CCMI/018 – CESE 845/2005) 2005. június 13-án elfogadta. Az előadó Göran Lagerholm, a társelőadó Enrico Gibellieri volt. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB idevonatkozó munkájának előkészítésével megbízott Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága a véleményét (CCMI/018 – CESE 845/2005) 2005. június 13-án elfogadta. Az előadó Göran Lagerholm, a társelőadó Enrico Gibellieri volt.

| 1.3 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2005. július 13-án és 14-én tartott 419. plenáris ülésén (a július 13-i ülésnapon) 57 szavazattal, ellenszavazat nélkül, 3 tartózkodás mellett elfogadta a fenti véleményt. |
| --- | --- |

1.3

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2005. július 13-án és 14-én tartott 419. plenáris ülésén (a július 13-i ülésnapon) 57 szavazattal, ellenszavazat nélkül, 3 tartózkodás mellett elfogadta a fenti véleményt.

| 1.4 | A fenti EGSZB-vélemény közzététele után több mint két évvel már folyamatban van a Szén- és Acélipari Kutatási Alap kutatási programjának néhány változtatása. Az Európai Bizottság 2007. július 10-én, a Szén és Acél Programbizottsággal (COSCO-val) történt konzultáció után elfogadott egy tanácsi határozatra vonatkozó javaslatot a Szén- és Acélipari Kutatási Alap kutatási programjára vonatkozó, a szén- és acélipari kutatás finanszírozását illető technikai iránymutatások felülvizsgálatáról. |
| --- | --- |

1.4

A fenti EGSZB-vélemény közzététele után több mint két évvel már folyamatban van a Szén- és Acélipari Kutatási Alap kutatási programjának néhány változtatása. Az Európai Bizottság 2007. július 10-én, a Szén és Acél Programbizottsággal (COSCO-val) történt konzultáció után elfogadott egy tanácsi határozatra vonatkozó javaslatot a Szén- és Acélipari Kutatási Alap kutatási programjára vonatkozó, a szén- és acélipari kutatás finanszírozását illető technikai iránymutatások felülvizsgálatáról.

| 1.5 | Ezt a felülvizsgálatot a Szén- és Acélipari Kutatási Alapot létrehozó, 2003. február 1-jei 2003/76/EK, 2003/77/EK és 2003/78/EK tanácsi határozatok írják elő. Emlékeztetni kell arra, hogy a 2003/76/EK számú tanácsi határozat ugyancsak átruházta az ESZAK eszközeit és felelősségeit az Európai Közösségekre, és ezen eszközök nettó értékét a szénhez és acélhoz kapcsolódó ágazatok területén történő kutatásra különítette el. |
| --- | --- |

1.5

Ezt a felülvizsgálatot a Szén- és Acélipari Kutatási Alapot létrehozó, 2003. február 1-jei 2003/76/EK, 2003/77/EK és 2003/78/EK tanácsi határozatok írják elő. Emlékeztetni kell arra, hogy a 2003/76/EK számú tanácsi határozat ugyancsak átruházta az ESZAK eszközeit és felelősségeit az Európai Közösségekre, és ezen eszközök nettó értékét a szénhez és acélhoz kapcsolódó ágazatok területén történő kutatásra különítette el.

2.   III. rész – Motiváció

| 2.1 | A Szén- és Acélipari Kutatási Alap 50–60 millió eurós éves költségvetéssel rendelkezik az e két területen folytatandó kutatásra, amelyet az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó, mostanra megszűnt szerződés eszközeinek kamatából finanszíroznak. A Szén- és Acélipari Kutatási Alap a kutatási keretprogramot kiegészítő, különálló program, amely a szén- és acélipar minden területét lefedi, a termelési folyamatoktól egészen az alkalmazásig. Területei: az erőforrások felhasználása és átalakítása, a munkabiztonság, valamint a szén mint tiszta energiaforrás felhasználásának javítása és szénfelhasználásból, illetve az acélgyártásból eredő szén-dioxid-kibocsátás csökkentése révén a környezetvédelem. |
| --- | --- |

2.1

A Szén- és Acélipari Kutatási Alap 50–60 millió eurós éves költségvetéssel rendelkezik az e két területen folytatandó kutatásra, amelyet az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó, mostanra megszűnt szerződés eszközeinek kamatából finanszíroznak. A Szén- és Acélipari Kutatási Alap a kutatási keretprogramot kiegészítő, különálló program, amely a szén- és acélipar minden területét lefedi, a termelési folyamatoktól egészen az alkalmazásig. Területei: az erőforrások felhasználása és átalakítása, a munkabiztonság, valamint a szén mint tiszta energiaforrás felhasználásának javítása és szénfelhasználásból, illetve az acélgyártásból eredő szén-dioxid-kibocsátás csökkentése révén a környezetvédelem.

| 2.2 | A javasolt határozat egyszerűsít néhány adminisztratív eljárást, például a következők révén:






  — | néhány kísérő intézkedés megszüntetése, mivel ezekre a 7. keretprogram már kiterjed; |
| --- | --- | --- |

2.2

A javasolt határozat egyszerűsít néhány adminisztratív eljárást, például a következők révén:

—

néhány kísérő intézkedés megszüntetése, mivel ezekre a 7. keretprogram már kiterjed;

| — | a kísérleti és demonstrációs projektekre nyújtott pénzügyi támogatás 40-ről 50 %-ra történő emelése; olyan, meghatározott prioritásokhoz kapcsolódó célzott felhívások lehetővé tétele, amelyek egybecsengenek a szén- és acélipar által a 7. kutatási keretprogrammal; valamint az illeszkedés megteremtése a megfelelő európai technológiai platformok stratégiai kutatási menetrendjeivel. |
| --- | --- |

—

a kísérleti és demonstrációs projektekre nyújtott pénzügyi támogatás 40-ről 50 %-ra történő emelése; olyan, meghatározott prioritásokhoz kapcsolódó célzott felhívások lehetővé tétele, amelyek egybecsengenek a szén- és acélipar által a 7. kutatási keretprogrammal; valamint az illeszkedés megteremtése a megfelelő európai technológiai platformok stratégiai kutatási menetrendjeivel.

| 2.3 | A részvétel egyszerű: a határidőig, amely minden évben szeptember 15-én van, bármikor be lehet nyújtani javaslatokat. Nem határoztak meg maximumot sem a projektek költségvetésére, sem az azokban részt vevő partnerek számára nézve. Harmadik országok is részt vehetnek, de nem kapnak uniós pénzügyi támogatást. A projekteket külső szakértők értékelik ki, és a javasolt kutatás minősége alapján szelektálnak közöttük. A projektek nyomon követése évente szakértői felülvizsgálati folyamat keretében zajlik. |
| --- | --- |

2.3

A részvétel egyszerű: a határidőig, amely minden évben szeptember 15-én van, bármikor be lehet nyújtani javaslatokat. Nem határoztak meg maximumot sem a projektek költségvetésére, sem az azokban részt vevő partnerek számára nézve. Harmadik országok is részt vehetnek, de nem kapnak uniós pénzügyi támogatást. A projekteket külső szakértők értékelik ki, és a javasolt kutatás minősége alapján szelektálnak közöttük. A projektek nyomon követése évente szakértői felülvizsgálati folyamat keretében zajlik.

| 2.4 | Néhány változtatásra is szükség volt a tanácsadócsoportok COSCO-tagságát, illetve a tagállamok COSCO-ban betöltött szerepét szabályozó előírásokban, főleg az Európai Unió utóbbi bővítései miatt (többek közt a felülvizsgálatok rendszeressége, a mandátumok időtartama, valamint az érdekütközések elkerülése végett a javaslatok szelektálásának és a projektek nyomon követésének rendszere tekintetében). |
| --- | --- |

2.4

Néhány változtatásra is szükség volt a tanácsadócsoportok COSCO-tagságát, illetve a tagállamok COSCO-ban betöltött szerepét szabályozó előírásokban, főleg az Európai Unió utóbbi bővítései miatt (többek közt a felülvizsgálatok rendszeressége, a mandátumok időtartama, valamint az érdekütközések elkerülése végett a javaslatok szelektálásának és a projektek nyomon követésének rendszere tekintetében).

| 2.5 | Ezt az a jogalkotási határozat írja elő, amellyel a Szén- és Acélipari Kutatási Alapot létrehozták. Az Európai Bizottság nézete szerint a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eddig jól működött, így nagyszabású átdolgozásra nincsen szükség. |
| --- | --- |

2.5

Ezt az a jogalkotási határozat írja elő, amellyel a Szén- és Acélipari Kutatási Alapot létrehozták. Az Európai Bizottság nézete szerint a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eddig jól működött, így nagyszabású átdolgozásra nincsen szükség.

| 2.6 | Közben az európai acéltechnológiai platform (ESTEP) folytatta saját munkáját. Az ESTEP 2007. júliusi sajtóközleménye bemutatja a fenntartható jövő iránti hosszú távú elkötelezettségének első eredményeit. Az ESTEP 2003 decemberében javasolt egy stratégiai kutatási menetrendet (SRA), amelyet 2004 márciusában életbe léptettek. |
| --- | --- |

2.6

Közben az európai acéltechnológiai platform (ESTEP) folytatta saját munkáját. Az ESTEP 2007. júliusi sajtóközleménye bemutatja a fenntartható jövő iránti hosszú távú elkötelezettségének első eredményeit. Az ESTEP 2003 decemberében javasolt egy stratégiai kutatási menetrendet (SRA), amelyet 2004 márciusában életbe léptettek.

| 2.7 | Az ESTEP az első technológiai platformok egyike volt, amely megtette azt a lépést, hogy publikálta a jövőről alkotott elképzelését. Stratégiai kutatási menetrendjének prioritásai a fenntartható növekedés körül összpontosulnak: hangsúlyozza az iparág innovációra alapuló tartós versenyképességének fontosságát, a partnerekkel való együttműködést, a magas fokú környezeti tudatosságot, valamint a szoros kapcsolatot az acélgyártókkal; ezzel járul hozzá az EU kutatási programjához. |
| --- | --- |

2.7

Az ESTEP az első technológiai platformok egyike volt, amely megtette azt a lépést, hogy publikálta a jövőről alkotott elképzelését. Stratégiai kutatási menetrendjének prioritásai a fenntartható növekedés körül összpontosulnak: hangsúlyozza az iparág innovációra alapuló tartós versenyképességének fontosságát, a partnerekkel való együttműködést, a magas fokú környezeti tudatosságot, valamint a szoros kapcsolatot az acélgyártókkal; ezzel járul hozzá az EU kutatási programjához.

| 2.8 | A közel nulla kibocsátással történő áramtermelés (ZEP) 7. keretprogramban javasolt prioritásával összhangban a platform kezdeti tevékenységi területként az igen hatékony, közel zéró kibocsátású erőművek létrehozása előtt álló akadályok meghatározásával és kiküszöbölésére kíván foglalkozni. Ezek az erőművek igen nagymértékben csökkentik majd a fosszilis tüzelőanyagok használatával járó káros környezeti hatásokat. Ez magában foglalja majd a CO2 kivonását és tárolását, valamint a tiszta átalakítási technológiákat, amelyek jelentős javulást hoznak az erőművek hatékonysága, megbízhatósága és költségei terén. |
| --- | --- |

2.8

A közel nulla kibocsátással történő áramtermelés (ZEP) 7. keretprogramban javasolt prioritásával összhangban a platform kezdeti tevékenységi területként az igen hatékony, közel zéró kibocsátású erőművek létrehozása előtt álló akadályok meghatározásával és kiküszöbölésére kíván foglalkozni. Ezek az erőművek igen nagymértékben csökkentik majd a fosszilis tüzelőanyagok használatával járó káros környezeti hatásokat. Ez magában foglalja majd a CO2 kivonását és tárolását, valamint a tiszta átalakítási technológiákat, amelyek jelentős javulást hoznak az erőművek hatékonysága, megbízhatósága és költségei terén.

| 2.9 | Az ipari oldalt tekintve vannak utalások az Európai Szén- és Acélközösség (a 2002. július végén megszűnt ESZAK) idejére, amikor a megfelelő kutatás- és fejlesztéstámogatási program keretébe tartozó kutatás-fejlesztési projektek értékeléséhez és kiválasztásához általában az érdekelt acélgyártók is jelentősen hozzájárultak. A program szénnel kapcsolatos részét ugyanolyan elvek szerint kezelték, mint a megfelelő technikai iránymutatásokat. Az iparnak ezt a szerepét az a tény legitimálta, hogy az ESZAK pénzeszközei kizárólag a szén- és acéliparra kivetett illetékekből származtak. |
| --- | --- |

2.9

Az ipari oldalt tekintve vannak utalások az Európai Szén- és Acélközösség (a 2002. július végén megszűnt ESZAK) idejére, amikor a megfelelő kutatás- és fejlesztéstámogatási program keretébe tartozó kutatás-fejlesztési projektek értékeléséhez és kiválasztásához általában az érdekelt acélgyártók is jelentősen hozzájárultak. A program szénnel kapcsolatos részét ugyanolyan elvek szerint kezelték, mint a megfelelő technikai iránymutatásokat. Az iparnak ezt a szerepét az a tény legitimálta, hogy az ESZAK pénzeszközei kizárólag a szén- és acéliparra kivetett illetékekből származtak.

| 2.10 | Ez a helyzet nagyot változott, amikor 2003-ban (a 2003. február 5-i HL L 29/22, HL L 29/25 és HL L 29/28 számokban közzétett, 2003. február 1-jei 2003/76/EK, 2003/77/EK és 2003/78/EK rendelettel) létrehozták a Szén- és Acélipari Kutatási Alapot. Az ESZAK megmaradt pénzeszközeit ekkor áthelyezték az új pénzalapba, és az Európai Bizottságot bízták meg az alap és a hozzá tartozó kutatás-fejlesztési program kezelésével, az ESZAK korábbi kutatási programjainak lényegi elemeit követve. |
| --- | --- |

2.10

Ez a helyzet nagyot változott, amikor 2003-ban (a 2003. február 5-i HL L 29/22, HL L 29/25 és HL L 29/28 számokban közzétett, 2003. február 1-jei 2003/76/EK, 2003/77/EK és 2003/78/EK rendelettel) létrehozták a Szén- és Acélipari Kutatási Alapot. Az ESZAK megmaradt pénzeszközeit ekkor áthelyezték az új pénzalapba, és az Európai Bizottságot bízták meg az alap és a hozzá tartozó kutatás-fejlesztési program kezelésével, az ESZAK korábbi kutatási programjainak lényegi elemeit követve.

| 2.11 | Az Európai Bizottságnak az ágazatétól eltérő elképzelése van arról, hogy a szén- és acélipar milyen befolyást gyakoroljon a Szén- és Acélipari Kutatási Alap programjára. A 2003/78/EK határozat rendelkezéseinek megfelelően lehetővé kell tenni, hogy a COSCO és a két tanácsadócsoport – a CAG és a SAG – teljes mértékben betölthesse a rá kiosztott szerepet, és ezt nem lehet korlátozni azzal, hogy befolyásukat a közvetlen kiértékelésről a csupán a javaslatok bekérése előtti szempontok vizsgálata felé tolják el. |
| --- | --- |

2.11

Az Európai Bizottságnak az ágazatétól eltérő elképzelése van arról, hogy a szén- és acélipar milyen befolyást gyakoroljon a Szén- és Acélipari Kutatási Alap programjára. A 2003/78/EK határozat rendelkezéseinek megfelelően lehetővé kell tenni, hogy a COSCO és a két tanácsadócsoport – a CAG és a SAG – teljes mértékben betölthesse a rá kiosztott szerepet, és ezt nem lehet korlátozni azzal, hogy befolyásukat a közvetlen kiértékelésről a csupán a javaslatok bekérése előtti szempontok vizsgálata felé tolják el.

| 2.12 | Az Európai Bizottság a Szén- és Acélipari Kutatási Alap programjára vonatkozó technikai iránymutatások felülvizsgálatára irányuló friss javaslattal hozzá kívánja igazítani a formális eljárásokat és struktúrákat – ahol ezt hasznosnak ítélik – az EU 7. kutatási keretprogramjának keretében használtakhoz. Ezért a keretprogram szabályaival és eljárásaival történő bármilyen harmonizációt szigorúan azokra a területekre kell korlátozni, ahol egyértelműen valódi egyszerűsítés, illetve nagyobb hatékonyság mutatható ki. A 7. kutatási keretprogram és a Szén- és Acélipari Kutatási Program közti szinergiákat, ahol csak lehet, ki kell használni, egyúttal azonban meg is kell őrizni a Szén- és Acélipari Kutatási Program mint kiegészítő jellegű, független program szerepét (lásd az I. rész B. pontját). |
| --- | --- |

2.12

Az Európai Bizottság a Szén- és Acélipari Kutatási Alap programjára vonatkozó technikai iránymutatások felülvizsgálatára irányuló friss javaslattal hozzá kívánja igazítani a formális eljárásokat és struktúrákat – ahol ezt hasznosnak ítélik – az EU 7. kutatási keretprogramjának keretében használtakhoz. Ezért a keretprogram szabályaival és eljárásaival történő bármilyen harmonizációt szigorúan azokra a területekre kell korlátozni, ahol egyértelműen valódi egyszerűsítés, illetve nagyobb hatékonyság mutatható ki. A 7. kutatási keretprogram és a Szén- és Acélipari Kutatási Program közti szinergiákat, ahol csak lehet, ki kell használni, egyúttal azonban meg is kell őrizni a Szén- és Acélipari Kutatási Program mint kiegészítő jellegű, független program szerepét (lásd az I. rész B. pontját).

Kelt Brüsszelben, 2008. február 13-án.

az Európai Gazdasági és

Szociális Bizottság elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Az európai acéltechnológiai platform (ESTEP) stratégiai kutatási menetrendhez (SRA) kapcsolódó prioritásai főleg a fenntartható növekedésre, az iparág innovációra alapuló tartós versenyképességének érvényre juttatására, a partnerekkel való együttműködésre, az elkötelezett környezeti tudatosságra, valamint az acélgyártókkal fenntartott szoros kapcsolatra irányulnak – ezzel járul hozzá az EU kutatási programjához.

1

A fosszilis tüzelőanyaggal működő zéró kibocsátású erőművek technológiai platformjának (ZEP) prioritásai ezzel párhuzamosan az igen hatékony, közel zéró kibocsátású erőművek létrehozása előtt álló akadályok meghatározására és kiküszöbölésére irányulnak. Ezek az erőművek igen nagymértékben csökkentik majd a fosszilis tüzelőanyagok használatával járó káros környezeti hatásokat. Ez magában foglalja majd a CO2 kivonását és tárolását, valamint a tiszta átalakítási technológiákat, amelyek jelentős javulást hoznak az erőművek hatékonysága, megbízhatósága és költségei terén. A fenntartható ásványi erőforrások platformját (SMR) is figyelembe veszik majd.

2

---

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/90 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/90

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a szakképesítéseknek az Európai Közösség tagállamai közötti összehasonlíthatóságáról szóló 85/368/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről

COM(2007) 680 final – 2007/0234 (COD)

(2008/C 162/23)

2007. november 27-én a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a szakképesítéseknek az Európai Közösség tagállamai közötti összehasonlíthatóságáról szóló 85/368/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció 2008. január 29-én elfogadta véleményét. (Előadó Arno METZLER.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. február 13–14-én tartott 442. plenáris ülésén (a február 13-i ülésnapon) 156 szavazattal 3 ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések

| 1.1 | Az EGSZB-nek az Európai Bizottság és az Európai Parlament indokainak alapos tanulmányozását követően, illetve főként a jelentésekből és azokból a tapasztalatokból kiindulva, amelyeket a közös szakmai profilok hozzáférhetővé tételével kapcsolatos munkák révén szereztek, és amelyeket az EGSZB csak megerősíteni tud, az a meggyőződése, hogy az Európai Bizottság és az Európai Parlament érvelése következetes, érthető és jól alátámasztott. Az EGSZB mindezt a személyek mobilitásának erősítésére és megkönnyítésére szolgáló másik eszköz, azaz az Európai Képesítési Keretrendszer megteremtésének fényében hangsúlyozza. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB-nek az Európai Bizottság és az Európai Parlament indokainak alapos tanulmányozását követően, illetve főként a jelentésekből és azokból a tapasztalatokból kiindulva, amelyeket a közös szakmai profilok hozzáférhetővé tételével kapcsolatos munkák révén szereztek, és amelyeket az EGSZB csak megerősíteni tud, az a meggyőződése, hogy az Európai Bizottság és az Európai Parlament érvelése következetes, érthető és jól alátámasztott. Az EGSZB mindezt a személyek mobilitásának erősítésére és megkönnyítésére szolgáló másik eszköz, azaz az Európai Képesítési Keretrendszer megteremtésének fényében hangsúlyozza.

| 1.2 | Az EGSZB úgy véli, hogy a fenti döntés elősegíti a jobb jogalkotást azáltal, hogy a nem alkalmazott, megvalósíthatatlan szabályokat szigorú ellenőrzésnek veti alá, és alkalmasabb eszközökkel helyettesíti. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB úgy véli, hogy a fenti döntés elősegíti a jobb jogalkotást azáltal, hogy a nem alkalmazott, megvalósíthatatlan szabályokat szigorú ellenőrzésnek veti alá, és alkalmasabb eszközökkel helyettesíti.

| 1.3 | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottságot azon célkitűzése megvalósításában, hogy a szolgáltatások belső piacán tevékenykedő személyek mobilitása és migrációjának megkönnyítése érdekében valamilyen rendszer révén nagyobb mértékben hasznosítsák a gyakorlati szakmai tapasztalatokat és a szakképesítést is. Az EGSZB üdvözli, hogy a rendszer egyelőre önkéntes alapon működik. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottságot azon célkitűzése megvalósításában, hogy a szolgáltatások belső piacán tevékenykedő személyek mobilitása és migrációjának megkönnyítése érdekében valamilyen rendszer révén nagyobb mértékben hasznosítsák a gyakorlati szakmai tapasztalatokat és a szakképesítést is. Az EGSZB üdvözli, hogy a rendszer egyelőre önkéntes alapon működik.

| 1.4 | A tapasztalatokból kiindulva az EGSZB úgy véli, hogy az előírások hatályon kívül helyezéséből adódó bizonytalanságot fokozott átláthatósággal és a hatásokat elemző jelentésekkel kellene ellensúlyozni, és ügyelni kell a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv hatáskörével való átfedések elkerülésére. |
| --- | --- |

1.4

A tapasztalatokból kiindulva az EGSZB úgy véli, hogy az előírások hatályon kívül helyezéséből adódó bizonytalanságot fokozott átláthatósággal és a hatásokat elemző jelentésekkel kellene ellensúlyozni, és ügyelni kell a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv hatáskörével való átfedések elkerülésére.

2.   Általános megjegyzések

| 2.1 | Az Európai Parlament és a Tanács megegyezett abban, hogy hatályon kívül helyezik a 85/368/EGK határozatot. Mindezt annak alapján tették, hogy az összehasonlítható szakképesítések kidolgozására szolgáló rendszert bemutató szabályozás nehezen kivitelezhetőnek és a gyakorlatban kezelhetetlennek bizonyult. A fenti előírások bevezetése óta az európai intézmények 19 szakma 219 olyan szakképesítését azonosították be, melyek esetében valószínűnek tartották a munkavállalók egyik országból egy másikba történő mozgását. 1990-ig azonban csupán a kiválasztott területek közül 5 esetében, azaz 66 szakmára vonatkozóan hoztak nyilvánosságra a szakképesítések összehasonlíthatóságával kapcsolatos adatokat. |
| --- | --- |

2.1

Az Európai Parlament és a Tanács megegyezett abban, hogy hatályon kívül helyezik a 85/368/EGK határozatot. Mindezt annak alapján tették, hogy az összehasonlítható szakképesítések kidolgozására szolgáló rendszert bemutató szabályozás nehezen kivitelezhetőnek és a gyakorlatban kezelhetetlennek bizonyult. A fenti előírások bevezetése óta az európai intézmények 19 szakma 219 olyan szakképesítését azonosították be, melyek esetében valószínűnek tartották a munkavállalók egyik országból egy másikba történő mozgását. 1990-ig azonban csupán a kiválasztott területek közül 5 esetében, azaz 66 szakmára vonatkozóan hoztak nyilvánosságra a szakképesítések összehasonlíthatóságával kapcsolatos adatokat.

| 2.2 | Az Európai Bizottság megállapítása szerint ezt a már önmagában is túl alacsony számot a tagállamok utólag még tovább szűkítették azzal, hogy gyors egymásutánban változtatásokat hajtottak végre a közös szakmai profilok alapjául szolgáló szakterületeken, ami a központosított koncepció alapján jelentős módosítást tett volna szükségessé. Ezt a további munkaterhelést sem bírta el a rendszer. Így ma meg kell állapítanunk, hogy a rendszer az 1985-ös bevezetése óta eltelt több mint 20 év során nem bizonyult elég hatékonynak a határokon átnyúló szolgáltatások területén dolgozó munkavállalók mobilitásának növelése és a személyekhez kötött szolgáltatásokra vonatkozó migráció megkönnyítésének szempontjából. |
| --- | --- |

2.2

Az Európai Bizottság megállapítása szerint ezt a már önmagában is túl alacsony számot a tagállamok utólag még tovább szűkítették azzal, hogy gyors egymásutánban változtatásokat hajtottak végre a közös szakmai profilok alapjául szolgáló szakterületeken, ami a központosított koncepció alapján jelentős módosítást tett volna szükségessé. Ezt a további munkaterhelést sem bírta el a rendszer. Így ma meg kell állapítanunk, hogy a rendszer az 1985-ös bevezetése óta eltelt több mint 20 év során nem bizonyult elég hatékonynak a határokon átnyúló szolgáltatások területén dolgozó munkavállalók mobilitásának növelése és a személyekhez kötött szolgáltatásokra vonatkozó migráció megkönnyítésének szempontjából.

| 2.3 | A Közösség ezt a harmonizációra szolgáló rendszert az Európai Képesítési Keretrendszerrel (EKKR) váltotta fel. Az EKKR egyszerű osztályozási rendszere révén lehetőséget nyújt arra, hogy a tagállamok besorolják az általuk használt képesítéseket, megteremtve ezáltal az összehasonlíthatóságot. A Közösség által felállított hatóságnak, amely a besorolást ellenőrzi, garantálnia kell a megfelelő minőséget és színvonalat. A EKKR-t további két elemmel, az Europass-szal és a felsőoktatási Európai Kreditátviteli Rendszerrel egészítették ki. Ezen felül, a formális és informális tanulási folyamatok összehasonlítására életre hívták a Ploteus-portált. Az Európai Bizottság hozzáigazította tevékenységeit és erőfeszítéseit az Európai Közösségnek a lisszaboni folyamattal kapcsolatos fő célkitűzéséhez, azaz a belső piac javításához és az adminisztráció egyszerűsítéséhez. |
| --- | --- |

2.3

A Közösség ezt a harmonizációra szolgáló rendszert az Európai Képesítési Keretrendszerrel (EKKR) váltotta fel. Az EKKR egyszerű osztályozási rendszere révén lehetőséget nyújt arra, hogy a tagállamok besorolják az általuk használt képesítéseket, megteremtve ezáltal az összehasonlíthatóságot. A Közösség által felállított hatóságnak, amely a besorolást ellenőrzi, garantálnia kell a megfelelő minőséget és színvonalat. A EKKR-t további két elemmel, az Europass-szal és a felsőoktatási Európai Kreditátviteli Rendszerrel egészítették ki. Ezen felül, a formális és informális tanulási folyamatok összehasonlítására életre hívták a Ploteus-portált. Az Európai Bizottság hozzáigazította tevékenységeit és erőfeszítéseit az Európai Közösségnek a lisszaboni folyamattal kapcsolatos fő célkitűzéséhez, azaz a belső piac javításához és az adminisztráció egyszerűsítéséhez.

3.   Ajánlások

| 3.1 | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Közösség a munkavállalók és a személyekhez kötött szolgáltatások szempontjából is fokozottan foglalkozik a belső piac működőképességének javítását szolgáló migrációkönnyítés témájával. |
| --- | --- |

3.1

Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Közösség a munkavállalók és a személyekhez kötött szolgáltatások szempontjából is fokozottan foglalkozik a belső piac működőképességének javítását szolgáló migrációkönnyítés témájával.

| 3.2 | Az EGSZB is úgy véli, hogy az átláthatóság összehasonlításakor figyelembe kellene venni a gyakorlati tapasztalatokat. Az EGSZB fontosnak tartja azt a megállapítást, hogy az EKKR a szakmai képesítések elismeréséről szóló – egyébként külön EGSZB-véleményben tárgyalt – 2005/36/EK irányelv hatásköre alatt levő szintre terjed ki, illetve azt, hogy az EKKR ettől a szinttől elkülönítve kezelendő. |
| --- | --- |

3.2

Az EGSZB is úgy véli, hogy az átláthatóság összehasonlításakor figyelembe kellene venni a gyakorlati tapasztalatokat. Az EGSZB fontosnak tartja azt a megállapítást, hogy az EKKR a szakmai képesítések elismeréséről szóló – egyébként külön EGSZB-véleményben tárgyalt – 2005/36/EK irányelv hatásköre alatt levő szintre terjed ki, illetve azt, hogy az EKKR ettől a szinttől elkülönítve kezelendő.

| 3.3 | Az EGSZB üdvözli, hogy az EKKR 2012-ig önkéntes alapon kerül megvalósításra. Így marad idő gyakorlati tapasztalatok szerzésére és a rendszer elfogadottságának átláthatóság és kommunikáció révén történő javítására. |
| --- | --- |

3.3

Az EGSZB üdvözli, hogy az EKKR 2012-ig önkéntes alapon kerül megvalósításra. Így marad idő gyakorlati tapasztalatok szerzésére és a rendszer elfogadottságának átláthatóság és kommunikáció révén történő javítására.

| 3.4 | Az EGSZB üdvözli, hogy a munkába bevonják a szociális partnereket is. Annál is inkább, mivel nem zárható ki, hogy az EKKR-besorolások középtávon hatással lesznek a javadalmazási politikára. Ugyanez érvényes a blue card területén végbemenő folyamatokra is. |
| --- | --- |

3.4

Az EGSZB üdvözli, hogy a munkába bevonják a szociális partnereket is. Annál is inkább, mivel nem zárható ki, hogy az EKKR-besorolások középtávon hatással lesznek a javadalmazási politikára. Ugyanez érvényes a blue card területén végbemenő folyamatokra is.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 13-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/92 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/92

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: Javaslat tanácsi határozatra (az EK-szerződés 128. cikke értelmében) a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásról

COM(2007) 803 final/2 V. rész – 2007/0300 (CNS)

(2008/C 162/24)

2008. január 17-én a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat tanácsi határozatra (az EK-szerződés 128. cikke értelmében) a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásról

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció véleményét 2008. január 29-én elfogadta. (Előadó: Wolfgang GREIF.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. február 13–14-én tartott 442. plenáris ülésén (a február 13-i ülésnapon) 147 szavazattal 5 ellenében, 7 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | A 2005–2008-as időszakra vonatkozó irányvonalak elfogadásáról írt véleményében (1), illetve számos egyéb véleményében az EGSZB üdvözölte mind az új integrált megközelítési módot, mind pedig a több évig tartó ciklust, valamint többek között hangsúlyozta, hogy a foglalkoztatáspolitikai koordináció kialakításakor a folyamat minden szakaszában ténylegesen konzultálni kell a nemzeti parlamentekkel, a szociális partnerekkel és a civil társadalommal, és be kell vonni őket. |
| --- | --- |

1.1

A 2005–2008-as időszakra vonatkozó irányvonalak elfogadásáról írt véleményében (1), illetve számos egyéb véleményében az EGSZB üdvözölte mind az új integrált megközelítési módot, mind pedig a több évig tartó ciklust, valamint többek között hangsúlyozta, hogy a foglalkoztatáspolitikai koordináció kialakításakor a folyamat minden szakaszában ténylegesen konzultálni kell a nemzeti parlamentekkel, a szociális partnerekkel és a civil társadalommal, és be kell vonni őket.

| 1.2 | Az EGSZB hangsúlyozta, hogy a nemzeti reformprogramok sikerének egyik záloga, hogy valamennyi fontos szociális szereplőt – különösen a szociális partnereket – minél szélesebb körben bevonják a folyamat minden szakaszába. Ennek tudatában az EGSZB sajnálatát fejezte ki, hogy az elmúlt években nem volt kielégítő a szociális partnerekkel folytatott konzultáció és a civil társadalommal folytatott vita szintje. Az EGSZB ezért fontosnak tartja a szociális partnerek közötti kapcsolatrendszer uniós és nemzeti szinten történő megerősítését. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB hangsúlyozta, hogy a nemzeti reformprogramok sikerének egyik záloga, hogy valamennyi fontos szociális szereplőt – különösen a szociális partnereket – minél szélesebb körben bevonják a folyamat minden szakaszába. Ennek tudatában az EGSZB sajnálatát fejezte ki, hogy az elmúlt években nem volt kielégítő a szociális partnerekkel folytatott konzultáció és a civil társadalommal folytatott vita szintje. Az EGSZB ezért fontosnak tartja a szociális partnerek közötti kapcsolatrendszer uniós és nemzeti szinten történő megerősítését.

| 1.3 | Ezen tapasztalatok birtokában az EGSZB ismételten fájlalja, hogy a tanácsi határozatra tett javaslat közzététele és maga a határozat megszületése közötti rendkívül szoros ütemezés nem biztosít elegendő időt elmélyült vitára és konzultációra. Az EGSZB így fenntartja magának a jogot, hogy a 2008-as tavaszi csúcs kapcsán ismételten foglalkozzon a stratégiával. |
| --- | --- |

1.3

Ezen tapasztalatok birtokában az EGSZB ismételten fájlalja, hogy a tanácsi határozatra tett javaslat közzététele és maga a határozat megszületése közötti rendkívül szoros ütemezés nem biztosít elegendő időt elmélyült vitára és konzultációra. Az EGSZB így fenntartja magának a jogot, hogy a 2008-as tavaszi csúcs kapcsán ismételten foglalkozzon a stratégiával.

| 1.4 | Az EGSZB több véleményében is számos javaslattal élt az európai foglalkoztatási stratégia részét képező, korábbi foglalkoztatási iránymutatás-csomaggal kapcsolatban. Tekintettel a már hangoztatott feszített ütemezésre, az EGSZB összegyűjtötte összes ilyen javaslatát, majd elküldte őket az illetékes európai bizottsági szervekhez, melyek pozitívan fogadták ezt az összeállítást (2). |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB több véleményében is számos javaslattal élt az európai foglalkoztatási stratégia részét képező, korábbi foglalkoztatási iránymutatás-csomaggal kapcsolatban. Tekintettel a már hangoztatott feszített ütemezésre, az EGSZB összegyűjtötte összes ilyen javaslatát, majd elküldte őket az illetékes európai bizottsági szervekhez, melyek pozitívan fogadták ezt az összeállítást (2).

| 1.5 | Bár az irányvonalak semmi esetre sem veszítettek alapérvényükből, az EGSZB megjegyzi, hogy az új foglalkoztatási irányvonalak megegyeznek a korábbi csomaggal. A kísérőszöveget viszont némileg frissítették, és az EGSZB néhány javaslata is visszaköszön a szövegből. |
| --- | --- |

1.5

Bár az irányvonalak semmi esetre sem veszítettek alapérvényükből, az EGSZB megjegyzi, hogy az új foglalkoztatási irányvonalak megegyeznek a korábbi csomaggal. A kísérőszöveget viszont némileg frissítették, és az EGSZB néhány javaslata is visszaköszön a szövegből.

| 1.6 | Az EGSZB azt javasolja, hogy – bevett módszert kialakítva ezzel – az Európai Bizottság készítsen mellékletet, amely az irányvonalakban szereplő valamennyi számszerűsíthető célkitűzést felsorolja azok átláthatóbbá tétele érdekében. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB azt javasolja, hogy – bevett módszert kialakítva ezzel – az Európai Bizottság készítsen mellékletet, amely az irányvonalakban szereplő valamennyi számszerűsíthető célkitűzést felsorolja azok átláthatóbbá tétele érdekében.

| 1.7 | Tekintettel az időkorlátra, az EGSZB egyes szempontokat illetően megismétli alapvető nézeteit, amelyek a foglalkoztatási irányelvek általános kiigazítása érdekében magyarázatra szorulnak a határozatban. A javaslatok alábbi összefoglalása (3) tartalmazza ezeket. |
| --- | --- |

1.7

Tekintettel az időkorlátra, az EGSZB egyes szempontokat illetően megismétli alapvető nézeteit, amelyek a foglalkoztatási irányelvek általános kiigazítása érdekében magyarázatra szorulnak a határozatban. A javaslatok alábbi összefoglalása (3) tartalmazza ezeket.

2.   Az EGSZB specifikus javaslatainak összefoglalása

2.1   Törekvések és mérhető célok

Az EGSZB megismétli, hogy szükség van:

| — | uniós és tagállami szinten az új iránymutatásokban viszonyítási alappal rendelkező, nagyra törőbb, hatékonyabb és mérhető célok kitűzésére, valamint az Európai Bizottság szélesebb végrehajtási hatáskörére. Ebből kiindulva komoly erőfeszítésekre van szükség, hogy megelőzzük a megújított lisszaboni stratégia céljainak fellazítását, és hogy ismét mennyiségi európai célokra helyezzük a hangsúlyt, különösen a polgárok mozgósítása, az oktatás, az egész életen át tartó tanulás, a fiatalkorúak foglalkoztatása és a nemek közötti egyenlőség területén, |
| --- | --- |

—

uniós és tagállami szinten az új iránymutatásokban viszonyítási alappal rendelkező, nagyra törőbb, hatékonyabb és mérhető célok kitűzésére, valamint az Európai Bizottság szélesebb végrehajtási hatáskörére. Ebből kiindulva komoly erőfeszítésekre van szükség, hogy megelőzzük a megújított lisszaboni stratégia céljainak fellazítását, és hogy ismét mennyiségi európai célokra helyezzük a hangsúlyt, különösen a polgárok mozgósítása, az oktatás, az egész életen át tartó tanulás, a fiatalkorúak foglalkoztatása és a nemek közötti egyenlőség területén,

| — | ütemtervre és folyamatra, melyet valamennyi érdekelt számára megfelelően hozzáférhetővé lehet tenni, hogy minél nagyobb számban részt vegyenek a folyamatban, és hogy a kidolgozás időszakában uniós és nemzeti szinten kellő idő álljon rendelkezésre a válaszadáshoz; valamint ennek megfelelően a szociális partnereknek, a civil társadalomnak és az EGSZB-nek az iránymutatások kidolgozásába, végrehajtásába, illetve nyomon követésébe történő lehető legkorábbi bevonására, |
| --- | --- |

—

ütemtervre és folyamatra, melyet valamennyi érdekelt számára megfelelően hozzáférhetővé lehet tenni, hogy minél nagyobb számban részt vegyenek a folyamatban, és hogy a kidolgozás időszakában uniós és nemzeti szinten kellő idő álljon rendelkezésre a válaszadáshoz; valamint ennek megfelelően a szociális partnereknek, a civil társadalomnak és az EGSZB-nek az iránymutatások kidolgozásába, végrehajtásába, illetve nyomon követésébe történő lehető legkorábbi bevonására,

| — | az adatgyűjtés javítására, megkönnyítve ezzel a tagállami és az Európai Bizottság általi nyomon követést és értékelést, |
| --- | --- |

—

az adatgyűjtés javítására, megkönnyítve ezzel a tagállami és az Európai Bizottság általi nyomon követést és értékelést,

| — | arra, hogy a nemzeti reformprogramok tartalmazzák a meghatározott célok, időkeretek, az előirányzott költségek és költségvetések konkrétabb megfogalmazását ambiciózusabbá válva és a kitűzött határidők, a felelősség, a kötelezettségek és a pénzügyi alap tekintetében minőségileg jelentősen javulva ezáltal; ideértve azokat a speciális célokat is, melyek az egyes tagállamok aktív munkaerőpiac-politikai intézkedései számára megfelelő költségvetési eszközök lekötésére vonatkoznak, |
| --- | --- |

—

arra, hogy a nemzeti reformprogramok tartalmazzák a meghatározott célok, időkeretek, az előirányzott költségek és költségvetések konkrétabb megfogalmazását ambiciózusabbá válva és a kitűzött határidők, a felelősség, a kötelezettségek és a pénzügyi alap tekintetében minőségileg jelentősen javulva ezáltal; ideértve azokat a speciális célokat is, melyek az egyes tagállamok aktív munkaerőpiac-politikai intézkedései számára megfelelő költségvetési eszközök lekötésére vonatkoznak,

| — | arra, hogy specifikus célkitűzések révén és a szociálpolitikai követelmények nagyobb mértékű elismerésével nagyobb hangsúlyt fektessenek a speciális igényekkel bíró emberek bevonására. Ebből kiindulva sokkal több erőfeszítést kell tenni annak érdekében, hogy a kedvező gazdasági és foglalkoztatási tendenciák a lisszaboni stratégiában foglalt társadalmi integrációt is elősegítsék. Ezért sokkal nagyobb hangsúlyt kell helyezni a tagállamok közös szociális célkitűzéseire, ezzel is támogatva az aktív társadalmi beilleszkedés (pl. a szegénység, valamint a leginkább marginalizálódott egyének és csoportok kirekesztése elleni harc) témáját az új irányvonalakban. |
| --- | --- |

—

arra, hogy specifikus célkitűzések révén és a szociálpolitikai követelmények nagyobb mértékű elismerésével nagyobb hangsúlyt fektessenek a speciális igényekkel bíró emberek bevonására. Ebből kiindulva sokkal több erőfeszítést kell tenni annak érdekében, hogy a kedvező gazdasági és foglalkoztatási tendenciák a lisszaboni stratégiában foglalt társadalmi integrációt is elősegítsék. Ezért sokkal nagyobb hangsúlyt kell helyezni a tagállamok közös szociális célkitűzéseire, ezzel is támogatva az aktív társadalmi beilleszkedés (pl. a szegénység, valamint a leginkább marginalizálódott egyének és csoportok kirekesztése elleni harc) témáját az új irányvonalakban.

2.2   A fiatalok foglalkoztatása

Az EGSZB megismétli, hogy:

| — | minden tagállamban olyan célokra van szükség, melyek a munkanélküli fiatalok számának legalább 50 %-kal való csökkentésére vonatkoznak a 2006 és 2010 közötti időszakban, ezáltal is egyértelművé téve, hogy a fiatalok munkanélkülisége ellen vívott harc minden érintett részéről több erőfeszítést követel, |
| --- | --- |

—

minden tagállamban olyan célokra van szükség, melyek a munkanélküli fiatalok számának legalább 50 %-kal való csökkentésére vonatkoznak a 2006 és 2010 közötti időszakban, ezáltal is egyértelművé téve, hogy a fiatalok munkanélkülisége ellen vívott harc minden érintett részéről több erőfeszítést követel,

| — | sokkal nagyobb hangsúlyt kell helyezni a fiatalok munkaerő-piaci beilleszkedésére, garanciát nyújtva olyan első munkahely megszerzésére, amely kilátásokat biztosít a jövőre nézve, illetve ennek kapcsán olyan intézkedések végrehajtására is, melyek csökkentik annak kockázatát, hogy a fiatalokat rövid távú és bizonytalan munkaviszonnyal kihasználják, |
| --- | --- |

—

sokkal nagyobb hangsúlyt kell helyezni a fiatalok munkaerő-piaci beilleszkedésére, garanciát nyújtva olyan első munkahely megszerzésére, amely kilátásokat biztosít a jövőre nézve, illetve ennek kapcsán olyan intézkedések végrehajtására is, melyek csökkentik annak kockázatát, hogy a fiatalokat rövid távú és bizonytalan munkaviszonnyal kihasználják,

| — | a szakképzés terén sokkal szigorúbb és célzottabb megközelítés szükséges a fiataloknak szánt foglalkoztatási pályák kialakításához és – a fiatalok munkanélküliségének csökkentése érdekében – az egész életen át tartó tanuláshoz. Fontos kérdés az alapoktatásnak a korszerű munkaerőpiachoz való viszonya is, mivel az alap- és középszintű készségek oktatásában hiány tapasztalható, illetve a megszerzett ismeretek és képzettségek nem felelnek meg a munkaerő-piaci igényeknek, |
| --- | --- |

—

a szakképzés terén sokkal szigorúbb és célzottabb megközelítés szükséges a fiataloknak szánt foglalkoztatási pályák kialakításához és – a fiatalok munkanélküliségének csökkentése érdekében – az egész életen át tartó tanuláshoz. Fontos kérdés az alapoktatásnak a korszerű munkaerőpiachoz való viszonya is, mivel az alap- és középszintű készségek oktatásában hiány tapasztalható, illetve a megszerzett ismeretek és képzettségek nem felelnek meg a munkaerő-piaci igényeknek,

| — | ki kell alakítani azokat a szociális védelmi rendszereket, melyek lehetővé teszik a fiatalok számára, hogy maguk dönthessenek saját jövőjükről. Ennek kapcsán kezdeményezni kell a fiatalok társadalmi befogadását elősegítő intézkedéseket, különös tekintettel az oktatásból, képzésből, foglalkoztatásból kikerült, illetve munkanélküliként nem bejegyzett fiatalok problémájának leküzdésére, |
| --- | --- |

—

ki kell alakítani azokat a szociális védelmi rendszereket, melyek lehetővé teszik a fiatalok számára, hogy maguk dönthessenek saját jövőjükről. Ennek kapcsán kezdeményezni kell a fiatalok társadalmi befogadását elősegítő intézkedéseket, különös tekintettel az oktatásból, képzésből, foglalkoztatásból kikerült, illetve munkanélküliként nem bejegyzett fiatalok problémájának leküzdésére,

| — | a 2006–2010 közötti időszakban 50 %-kal csökkenteni kell a korai iskolaelhagyók számát, és támogatni kell a szakmai gyakorlatokat, |
| --- | --- |

—

a 2006–2010 közötti időszakban 50 %-kal csökkenteni kell a korai iskolaelhagyók számát, és támogatni kell a szakmai gyakorlatokat,

| — | a vállalatokat ösztönző és támogató lehetőségek kiépítésére van szükség annak érdekében, hogy nagyobb számban alkalmazzanak fiatalokat, illetve a munkaerőpiacon különleges problémákkal szembesülő, idősebb munkavállalókat, |
| --- | --- |

—

a vállalatokat ösztönző és támogató lehetőségek kiépítésére van szükség annak érdekében, hogy nagyobb számban alkalmazzanak fiatalokat, illetve a munkaerőpiacon különleges problémákkal szembesülő, idősebb munkavállalókat,

| — | a munkát vagy szakképzési helyet kereső fiatalok esetében csökkenteni kell a hathónapos újrakezdési határidőt (megjegyzendő, hogy a 18. iránymutatás értelmében 2010-ig ez a határidő 4 hónapra csökken majd), |
| --- | --- |

—

a munkát vagy szakképzési helyet kereső fiatalok esetében csökkenteni kell a hathónapos újrakezdési határidőt (megjegyzendő, hogy a 18. iránymutatás értelmében 2010-ig ez a határidő 4 hónapra csökken majd),

| — | ösztönözni kell az esélyegyenlőséget, támogatni kell a fogyatékkal élőket és a bevándorlók integrációját. |
| --- | --- |

—

ösztönözni kell az esélyegyenlőséget, támogatni kell a fogyatékkal élőket és a bevándorlók integrációját.

2.3   A nemek közötti egyenlőség

Az EGSZB ismét hangsúlyozza, hogy:

| — | a nők részvételi arányának növeléséhez közös prioritásokra van szükség a foglalkoztatáspolitikák összehangolása terén; többek között olyan konkrét politikai javaslatokra van szükség, amelyeknek az a célja, hogy piacképes szakképzettség megszerzésére ösztönözzék az egyedülálló szülőket, és megkönnyítsék az álláshoz jutásukat, |
| --- | --- |

—

a nők részvételi arányának növeléséhez közös prioritásokra van szükség a foglalkoztatáspolitikák összehangolása terén; többek között olyan konkrét politikai javaslatokra van szükség, amelyeknek az a célja, hogy piacképes szakképzettség megszerzésére ösztönözzék az egyedülálló szülőket, és megkönnyítsék az álláshoz jutásukat,

| — | konzultálni kell a szociális partnerekkel a nemi szempontok megjelenítésére vonatkozó kérdésekkel kapcsolatban, |
| --- | --- |

—

konzultálni kell a szociális partnerekkel a nemi szempontok megjelenítésére vonatkozó kérdésekkel kapcsolatban,

| — | valamennyi tagállamban a nemzeti kormány, az egyenlőségért küzdő nemzeti szervezetek és a szociális partnerek egyértelmű kötelessége annak biztosítása, hogy az általuk bevezetett fizetési rendszerek ne eredményezzék a férfiak és a nők közötti megkülönböztetésen alapuló bérkülönbségek kialakulását. Ennek szellemében a közösségi irányelveknek nemzeti és vállalati szinten is pontos mutatók révén ösztönözniük kell a férfiaknak és a nőknek járó egyenlő fizetés célkitűzéseit. Ennek megfelelően a szakmai és technológiai képzésekben a lányok és a fiúk hozzáférése között tapasztalható eltérés csökkentésének, valamint a kezdő fizetések közötti eltérések mérséklésének célként való kitűzésére van szükség, |
| --- | --- |

—

valamennyi tagállamban a nemzeti kormány, az egyenlőségért küzdő nemzeti szervezetek és a szociális partnerek egyértelmű kötelessége annak biztosítása, hogy az általuk bevezetett fizetési rendszerek ne eredményezzék a férfiak és a nők közötti megkülönböztetésen alapuló bérkülönbségek kialakulását. Ennek szellemében a közösségi irányelveknek nemzeti és vállalati szinten is pontos mutatók révén ösztönözniük kell a férfiaknak és a nőknek járó egyenlő fizetés célkitűzéseit. Ennek megfelelően a szakmai és technológiai képzésekben a lányok és a fiúk hozzáférése között tapasztalható eltérés csökkentésének, valamint a kezdő fizetések közötti eltérések mérséklésének célként való kitűzésére van szükség,

| — | a munkaerőpiacon tapasztalható diszkrimináció és a nemi alapú jövedelemkülönbségek strukturális okainak felszámolását célzó intézkedésekre van szükség; illetve a csekély mértékű, biztosítatlan részmunkaidős foglalkoztatás leépítésére, valamint a részmunkaidős foglalkoztatás általános felértékelésére irányuló intézkedések révén (mint például a részmunkaidős foglalkoztatáshoz való jog kiterjesztése az olyan szülők esetében, akik vissza szeretnének térni a teljes munkaidőhöz vagy az integrációs hiányosságok megszüntetése a vállalati továbbképzési programokban) elsősorban a nők önálló szociális biztonságának fokozására, |
| --- | --- |

—

a munkaerőpiacon tapasztalható diszkrimináció és a nemi alapú jövedelemkülönbségek strukturális okainak felszámolását célzó intézkedésekre van szükség; illetve a csekély mértékű, biztosítatlan részmunkaidős foglalkoztatás leépítésére, valamint a részmunkaidős foglalkoztatás általános felértékelésére irányuló intézkedések révén (mint például a részmunkaidős foglalkoztatáshoz való jog kiterjesztése az olyan szülők esetében, akik vissza szeretnének térni a teljes munkaidőhöz vagy az integrációs hiányosságok megszüntetése a vállalati továbbképzési programokban) elsősorban a nők önálló szociális biztonságának fokozására,

| — | a nemek közötti egyenlőséget szolgáló új, specifikus célkitűzésekre, illetve kvalitatív és kvantitatív mutatókra van szükség a foglalkoztatáspolitikákban annak érdekében, hogy megszűnjenek a nemi sztereotípiák és azok a korlátozások, melyek akadályozzák a nőket, hogy bizonyos ágazatokban dolgozni kezdjenek, illetve hogy vállalkozásba fogjanak (4), |
| --- | --- |

—

a nemek közötti egyenlőséget szolgáló új, specifikus célkitűzésekre, illetve kvalitatív és kvantitatív mutatókra van szükség a foglalkoztatáspolitikákban annak érdekében, hogy megszűnjenek a nemi sztereotípiák és azok a korlátozások, melyek akadályozzák a nőket, hogy bizonyos ágazatokban dolgozni kezdjenek, illetve hogy vállalkozásba fogjanak (4),

| — | a nemzeti tanterveknek magukban kell foglalniuk a vállalkozói ismeretek oktatását a középfokú oktatás és a felnőttképzés szintjén, különösen a nők körében, és hogy hozzanak intézkedéseket annak érdekében, hogy több nő szerezzen oklevelet a természettudományok/műszaki tudományok terén, hogy megszűnjön a műszaki területeken – például a mérnöki tudományok és az IKT-val kapcsolatos szolgáltatások terén – a nők és férfiak foglalkoztatásával kapcsolatban jelenleg meglévő szakadék, |
| --- | --- |

—

a nemzeti tanterveknek magukban kell foglalniuk a vállalkozói ismeretek oktatását a középfokú oktatás és a felnőttképzés szintjén, különösen a nők körében, és hogy hozzanak intézkedéseket annak érdekében, hogy több nő szerezzen oklevelet a természettudományok/műszaki tudományok terén, hogy megszűnjön a műszaki területeken – például a mérnöki tudományok és az IKT-val kapcsolatos szolgáltatások terén – a nők és férfiak foglalkoztatásával kapcsolatban jelenleg meglévő szakadék,

| — | nagyobb figyelmet kell fordítani a nemek közötti egyenlőségre, valamint a munka és a család összeegyeztethetősége iránti igényre. Ebből kiindulva szükség van a munkaerőpiac nemi alapú szegmentálódásának leépítésére, elsősorban a munka és a család összeegyeztethetősége érdekében megvalósuló hatékony intézkedések (főként széles körűen hozzáférhető, jó minőségű és megfizethető gyermekfelügyeleti intézmények fokozott létrehozása, valamint a gondozásra szorulók és családjaik számára többek között napközi otthonos intézmények formájában történő támogatási lehetőségek) révén, |
| --- | --- |

—

nagyobb figyelmet kell fordítani a nemek közötti egyenlőségre, valamint a munka és a család összeegyeztethetősége iránti igényre. Ebből kiindulva szükség van a munkaerőpiac nemi alapú szegmentálódásának leépítésére, elsősorban a munka és a család összeegyeztethetősége érdekében megvalósuló hatékony intézkedések (főként széles körűen hozzáférhető, jó minőségű és megfizethető gyermekfelügyeleti intézmények fokozott létrehozása, valamint a gondozásra szorulók és családjaik számára többek között napközi otthonos intézmények formájában történő támogatási lehetőségek) révén,

| — | hatékonyan támogatni kell a gondozási kötelezettség partnerek közötti megosztását (mindenekelőtt az apák részesedésének növelését ösztönözve), és meg kell szüntetni azokat a családpolitikai intézkedéseket, amelyek a munkaerőpiac tartós vagy hosszú távra történő elhagyására ösztönzik a szülőket; lehetővé kell tenni a szülők számára a munkaerőpiacra való visszatérést. Nem szabad, hogy a szülői szabadság kapcsán folyósított támogatások hátrányos következményekkel járjanak a jövedelem alakulására nézve, ösztönözzék a nők pályaelhagyását és akadályozzák a gyermekgondozás két szülő közötti megosztását. |
| --- | --- |

—

hatékonyan támogatni kell a gondozási kötelezettség partnerek közötti megosztását (mindenekelőtt az apák részesedésének növelését ösztönözve), és meg kell szüntetni azokat a családpolitikai intézkedéseket, amelyek a munkaerőpiac tartós vagy hosszú távra történő elhagyására ösztönzik a szülőket; lehetővé kell tenni a szülők számára a munkaerőpiacra való visszatérést. Nem szabad, hogy a szülői szabadság kapcsán folyósított támogatások hátrányos következményekkel járjanak a jövedelem alakulására nézve, ösztönözzék a nők pályaelhagyását és akadályozzák a gyermekgondozás két szülő közötti megosztását.

2.4   Az idősebb, a fogyatékkal élő és a bevándorló munkavállalók

Az EGSZB sürgette:

| — | a számos továbbra is létező, koron, nemen, illetve fogyatékosságon vagy etnikai származáson alapuló megkülönböztetés vagy hátrányos bánásmód elleni fokozott küzdelmet, főként a képzési lehetőségek és a munkaerő-piaci hozzáférés, illetve a munkaerőpiacon maradás terén; a meglévő uniós jogszabályok, illetve azok végrehajtásának megfelelő ellenőrzésére van szükség, |
| --- | --- |

—

a számos továbbra is létező, koron, nemen, illetve fogyatékosságon vagy etnikai származáson alapuló megkülönböztetés vagy hátrányos bánásmód elleni fokozott küzdelmet, főként a képzési lehetőségek és a munkaerő-piaci hozzáférés, illetve a munkaerőpiacon maradás terén; a meglévő uniós jogszabályok, illetve azok végrehajtásának megfelelő ellenőrzésére van szükség,

| — | hogy fordítsanak nagyobb figyelmet a demográfiai változások hatásaira és a munkaképes népesség elöregedésével járó problémákra, továbbá olyan fokozott beruházásokat is sürgetett, melyek a munkahelyek minőségére és életkornak megfelelő kialakítására irányulnak. Mindezt a foglalkoztatásra való fizikai és pszichikai alkalmasság hosszabb megőrzése érdekében, elsősorban az idősebbeknek a továbbképzéseken való nagyobb részvétele, a teljesítménykényszernek az üzemekben történő csökkentése, valamint a munkakörülmények életkornak megfelelő kialakítása révén (többek között a munkahelyi egészségvédelem kiépítésének ösztönzése, valamint az egészségfejlesztést, a megelőzést és a munkavállalók védelmét szolgáló, széles körű vállalati programok segítségével), |
| --- | --- |

—

hogy fordítsanak nagyobb figyelmet a demográfiai változások hatásaira és a munkaképes népesség elöregedésével járó problémákra, továbbá olyan fokozott beruházásokat is sürgetett, melyek a munkahelyek minőségére és életkornak megfelelő kialakítására irányulnak. Mindezt a foglalkoztatásra való fizikai és pszichikai alkalmasság hosszabb megőrzése érdekében, elsősorban az idősebbeknek a továbbképzéseken való nagyobb részvétele, a teljesítménykényszernek az üzemekben történő csökkentése, valamint a munkakörülmények életkornak megfelelő kialakítása révén (többek között a munkahelyi egészségvédelem kiépítésének ösztönzése, valamint az egészségfejlesztést, a megelőzést és a munkavállalók védelmét szolgáló, széles körű vállalati programok segítségével),

| — | az idősebb munkavállalók értékét tudatosító intézkedéseket (a tapasztalatok és a pályafutás során megszerzett kompetenciák méltatása, illetve ezek átadása a fiatalabb munkavállalóknak), valamint a vállalatok, főként a kkv-k támogatását és tanácsadással való segítését az előretekintő személyzeti tervezés és az életkornak megfelelő munkaszervezés kialakítása során, |
| --- | --- |

—

az idősebb munkavállalók értékét tudatosító intézkedéseket (a tapasztalatok és a pályafutás során megszerzett kompetenciák méltatása, illetve ezek átadása a fiatalabb munkavállalóknak), valamint a vállalatok, főként a kkv-k támogatását és tanácsadással való segítését az előretekintő személyzeti tervezés és az életkornak megfelelő munkaszervezés kialakítása során,

| — | hogy a nemzeti reformtervekben fektessenek nagyobb hangsúlyt a fogyatékosság témakörére, és hogy a fogyatékkal élők országos szervezeteit nagyobb mértékben vonják be a reformtervek kidolgozásába. Ebből kiindulva kérte az Európai Bizottságot, hogy végezzen hatáselemzést, és aknázza ki azokat a lehetséges szinergiákat, amelyeket a rugalmas munka és a támogató intézkedések teremthetnek a fogyatékkal élők foglalkoztatási arányának növelése terén, |
| --- | --- |

—

hogy a nemzeti reformtervekben fektessenek nagyobb hangsúlyt a fogyatékosság témakörére, és hogy a fogyatékkal élők országos szervezeteit nagyobb mértékben vonják be a reformtervek kidolgozásába. Ebből kiindulva kérte az Európai Bizottságot, hogy végezzen hatáselemzést, és aknázza ki azokat a lehetséges szinergiákat, amelyeket a rugalmas munka és a támogató intézkedések teremthetnek a fogyatékkal élők foglalkoztatási arányának növelése terén,

| — | a bevándorlási politikák végrehajtásának erősítését és nyomon követését, valamint a nemzeti munkaerő-tervezésre gyakorolt hatás figyelembevételét, melynek kapcsán nagy hangsúlyt kell fektetni az egyéni iskolai (vagy iskola előtti) fejlesztésre, a nyelvi és szakmai képesítésbe való korai beruházásokra, valamint a tagállamokban a munkaerőpiachoz való hozzáférés intézményi akadályainak és diszkrimináló tényezőinek kiküszöbölésére, |
| --- | --- |

—

a bevándorlási politikák végrehajtásának erősítését és nyomon követését, valamint a nemzeti munkaerő-tervezésre gyakorolt hatás figyelembevételét, melynek kapcsán nagy hangsúlyt kell fektetni az egyéni iskolai (vagy iskola előtti) fejlesztésre, a nyelvi és szakmai képesítésbe való korai beruházásokra, valamint a tagállamokban a munkaerőpiachoz való hozzáférés intézményi akadályainak és diszkrimináló tényezőinek kiküszöbölésére,

| — | az ellenőrzést és további lépéseket, hogy a fenntarthatóság érdekében elegendő szakképzett munkaerő álljon rendelkezésre. Miközben támogatja a munkavállalók tagállamok közötti mobilitását, az EGSZB-t aggasztja az a hatás, amelyet a szakmunkások egyik uniós tagországból a másikba történő átáramlása és a szakismeretek kivonása okoz a származási országban. |
| --- | --- |

—

az ellenőrzést és további lépéseket, hogy a fenntarthatóság érdekében elegendő szakképzett munkaerő álljon rendelkezésre. Miközben támogatja a munkavállalók tagállamok közötti mobilitását, az EGSZB-t aggasztja az a hatás, amelyet a szakmunkások egyik uniós tagországból a másikba történő átáramlása és a szakismeretek kivonása okoz a származási országban.

2.5   Minőségi munkahelyek és átmeneti munkaerőpiacok

Az EGSZB megismétli, hogy szükség van:

| — | a munkahelyek minőségét javító intézkedésekre, ennélfogva az európai munkaminőségi index kidolgozására, amely a „jó munka” kutatáson alapuló kritériumaira épülne, és amelyet rendszeresen frissítenének és közzétennének. Az indexet a munkával töltött évek minőségében beállt változások és javulás, illetve a termelékenységre gyakorolt hatások feltárására lehetne használni, |
| --- | --- |

—

a munkahelyek minőségét javító intézkedésekre, ennélfogva az európai munkaminőségi index kidolgozására, amely a „jó munka” kutatáson alapuló kritériumaira épülne, és amelyet rendszeresen frissítenének és közzétennének. Az indexet a munkával töltött évek minőségében beállt változások és javulás, illetve a termelékenységre gyakorolt hatások feltárására lehetne használni,

| — | a munkaerőpiac biztonságának növelése és a „bizonytalan” foglalkoztatási viszonyok megakadályozására, többek között annak elérése által, hogy a munkanélküliek ne kényszerüljenek biztosítás nélküli állások elfogadására, valamint a feketemunka elleni harc és a határozott ideig foglalkoztatott munkavállalók kihasználásának megakadályozása révén, |
| --- | --- |

—

a munkaerőpiac biztonságának növelése és a „bizonytalan” foglalkoztatási viszonyok megakadályozására, többek között annak elérése által, hogy a munkanélküliek ne kényszerüljenek biztosítás nélküli állások elfogadására, valamint a feketemunka elleni harc és a határozott ideig foglalkoztatott munkavállalók kihasználásának megakadályozása révén,

| — | a munkavállalók diszkriminációval szembeni védelmére, |
| --- | --- |

—

a munkavállalók diszkriminációval szembeni védelmére,

| — | számos további intézkedésre, melyek az egészségvédelmi rendszerek működését javítják; olyan foglalkoztatási célokra, melyek elősegítik a megelőzést és az egészséges életmódot ösztönzik annak érdekében, hogy csökkenjenek a betegségekből származó kiesések, nőjön a munka termelékenysége és hogy kitolódjon a munkaképes életkor, |
| --- | --- |

—

számos további intézkedésre, melyek az egészségvédelmi rendszerek működését javítják; olyan foglalkoztatási célokra, melyek elősegítik a megelőzést és az egészséges életmódot ösztönzik annak érdekében, hogy csökkenjenek a betegségekből származó kiesések, nőjön a munka termelékenysége és hogy kitolódjon a munkaképes életkor,

| — | a nem szabványosított foglalkoztatási formák társadalombiztosítási helyzetének korszerűsítésére és javítására minden olyan esetben, ahol ez szükséges, |
| --- | --- |

—

a nem szabványosított foglalkoztatási formák társadalombiztosítási helyzetének korszerűsítésére és javítására minden olyan esetben, ahol ez szükséges,

| — | a munkaerőpiacra lépés (visszatérés) és a munkaerőpiacon maradás során a gondozási kötelességgel rendelkező személyek előtt álló akadályok leépítésére, valamint az apák gyermekgondozási feladatokban való nagyobb mértékű részvételének ösztönzésére, |
| --- | --- |

—

a munkaerőpiacra lépés (visszatérés) és a munkaerőpiacon maradás során a gondozási kötelességgel rendelkező személyek előtt álló akadályok leépítésére, valamint az apák gyermekgondozási feladatokban való nagyobb mértékű részvételének ösztönzésére,

| — | a társadalmilag kirekesztett csoportok számára biztosított átmeneti munkaerőpiacok létrehozása mellett a vállalatok nagyobb arányú foglalkoztatásra való megfelelő ösztönzésére, valamint segítségnyújtásra a társadalmi kirekesztést okozó problémák megoldásában (a nem kívánt mellékhatásokat ennek során éppúgy ki kell zárni, mint a verseny torzulását), |
| --- | --- |

—

a társadalmilag kirekesztett csoportok számára biztosított átmeneti munkaerőpiacok létrehozása mellett a vállalatok nagyobb arányú foglalkoztatásra való megfelelő ösztönzésére, valamint segítségnyújtásra a társadalmi kirekesztést okozó problémák megoldásában (a nem kívánt mellékhatásokat ennek során éppúgy ki kell zárni, mint a verseny torzulását),

| — | a nonprofit terület foglalkoztatásra irányuló kezdeményezéseire – főként a közhasznú foglalkoztatásban –, melyekre különleges szerep hárul ezen a téren. A munkaerőpiac-politikai költségvetés keretében biztosítani kell az ilyen támogatásokat. |
| --- | --- |

—

a nonprofit terület foglalkoztatásra irányuló kezdeményezéseire – főként a közhasznú foglalkoztatásban –, melyekre különleges szerep hárul ezen a téren. A munkaerőpiac-politikai költségvetés keretében biztosítani kell az ilyen támogatásokat.

2.6   Rugalmas biztonság

Az EGSZB az alábbi javaslatokat tette:

| — | a szociális partnereknek főszerepet kell kapniuk a rugalmas biztonságról szóló vitákban, és kiemelt helyen kell részt venniük az európai bizottsági konzultációkban és a koncepció meghatározásában, |
| --- | --- |

—

a szociális partnereknek főszerepet kell kapniuk a rugalmas biztonságról szóló vitákban, és kiemelt helyen kell részt venniük az európai bizottsági konzultációkban és a koncepció meghatározásában,

| — | elengedhetetlen a szociális partnerek közötti kapcsolatrendszerek európai és nemzeti szintű erősítése; a rugalmas biztonság meghatározását és összetevőit illetően szükség van a szociális partnerek aktív részvételére, a velük folytatott tárgyalásokra, befolyásukra és felelősségvállalásukra, ezért a nemzeti reformprogramok értékelésekor azt is meg kell vitatni, hogy miként lehet megerősíteni a szociális párbeszédet és a kollektív tárgyalási rendszereket, |
| --- | --- |

—

elengedhetetlen a szociális partnerek közötti kapcsolatrendszerek európai és nemzeti szintű erősítése; a rugalmas biztonság meghatározását és összetevőit illetően szükség van a szociális partnerek aktív részvételére, a velük folytatott tárgyalásokra, befolyásukra és felelősségvállalásukra, ezért a nemzeti reformprogramok értékelésekor azt is meg kell vitatni, hogy miként lehet megerősíteni a szociális párbeszédet és a kollektív tárgyalási rendszereket,

| — | az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak a rugalmas biztonság összefüggésében több figyelmet kellene fordítaniuk a nemek közötti egyenlőségre és a generációk közötti szolidaritásra. A munkaerőpiacon a nők, az idősebb munkavállalók és a fiatalok a rugalmasság és a biztonság vonatkozásában gyakran hátrányos helyzetben vannak, ezért törekedni kell felzárkóztatásukra és a legkedvezőbb intézkedések meghozatalára, |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak a rugalmas biztonság összefüggésében több figyelmet kellene fordítaniuk a nemek közötti egyenlőségre és a generációk közötti szolidaritásra. A munkaerőpiacon a nők, az idősebb munkavállalók és a fiatalok a rugalmasság és a biztonság vonatkozásában gyakran hátrányos helyzetben vannak, ezért törekedni kell felzárkóztatásukra és a legkedvezőbb intézkedések meghozatalára,

| — | a tagállamoknak és az Európai Bizottságnak meg kellene vizsgálnia, hogy a belső rugalmasság révén miként növelhető az alkalmazkodóképesség, és ezt a rugalmas biztonság fejlődőképes és elfogadható dimenziójává kell alakítaniuk. A belső rugalmasság kulcsszerepet játszhat a termelékenység fokozásában, az innovációban és a versenyképességben, ami által hozzájárulhat a lisszaboni stratégia céljainak eléréséhez, |
| --- | --- |

—

a tagállamoknak és az Európai Bizottságnak meg kellene vizsgálnia, hogy a belső rugalmasság révén miként növelhető az alkalmazkodóképesség, és ezt a rugalmas biztonság fejlődőképes és elfogadható dimenziójává kell alakítaniuk. A belső rugalmasság kulcsszerepet játszhat a termelékenység fokozásában, az innovációban és a versenyképességben, ami által hozzájárulhat a lisszaboni stratégia céljainak eléréséhez,

| — | egyensúlyra kell törekedni a rugalmas munkaidő és a munkavállalók védelme között. Ezt leginkább kollektív tárgyalások során megállapított és a nemzeti gyakorlatoknak megfelelő szabályozásokkal lehet biztosítani. Alapvető, hogy a rugalmas munkaidőről szóló tárgyalások megbízható jogi háttérre, jól működő szociális intézményrendszerre és foglalkoztatásbarát szociális biztonsági rendszerekre támaszkodhassanak. |
| --- | --- |

—

egyensúlyra kell törekedni a rugalmas munkaidő és a munkavállalók védelme között. Ezt leginkább kollektív tárgyalások során megállapított és a nemzeti gyakorlatoknak megfelelő szabályozásokkal lehet biztosítani. Alapvető, hogy a rugalmas munkaidőről szóló tárgyalások megbízható jogi háttérre, jól működő szociális intézményrendszerre és foglalkoztatásbarát szociális biztonsági rendszerekre támaszkodhassanak.

2.7   Beruházás, innováció és kutatás

Az EGSZB sürgette:

| — | a növekedés-központú gazdaságpolitikára épülő, kedvező makrogazdasági környezetet a meglévő konjunkturális nehézségek leküzdése és az aktív munkaerő-piaci politikákban levő potenciál teljes kihasználása érdekében, |
| --- | --- |

—

a növekedés-központú gazdaságpolitikára épülő, kedvező makrogazdasági környezetet a meglévő konjunkturális nehézségek leküzdése és az aktív munkaerő-piaci politikákban levő potenciál teljes kihasználása érdekében,

| — | a nagyobb összhangot a kutatási-fejlesztési és innovációs beruházások integrálása terén a gazdaság ösztönzése és új munkahelyek teremtése érdekében. Ezzel összefüggésben az is megállapítandó, hogy számos reformprogram csak kevés figyelmet szentel annak, hogy a munkaerőpiac szerkezeti reformja mellett a növekedés és a foglalkoztatás keresletorientált intézkedések által történő fellendítése is szükséges, |
| --- | --- |

—

a nagyobb összhangot a kutatási-fejlesztési és innovációs beruházások integrálása terén a gazdaság ösztönzése és új munkahelyek teremtése érdekében. Ezzel összefüggésben az is megállapítandó, hogy számos reformprogram csak kevés figyelmet szentel annak, hogy a munkaerőpiac szerkezeti reformja mellett a növekedés és a foglalkoztatás keresletorientált intézkedések által történő fellendítése is szükséges,

| — | a tagállami költségvetések mozgásterének növelését a megfelelő infrastruktúrára irányuló beruházások terén. A nemzeti reformprogramokat úgy kellene tehát megtervezni, hogy azok európai szinten koordinált, gazdaságélénkítő programot eredményezzenek, |
| --- | --- |

—

a tagállami költségvetések mozgásterének növelését a megfelelő infrastruktúrára irányuló beruházások terén. A nemzeti reformprogramokat úgy kellene tehát megtervezni, hogy azok európai szinten koordinált, gazdaságélénkítő programot eredményezzenek,

| — | a növekedésben és a teljes foglalkoztatottságban rejlő potenciál kihasználásához megfelelő keretfeltételek létrehozását, amelyek mind a külső, mind a belső kereslet számára kedvezőek. Ennek kapcsán hangsúlyozta, hogy ebben az értelemben nemzeti reformprogramjában csak kevés tagállam helyez elegendő hangsúlyt a gazdaság élénkítésére, |
| --- | --- |

—

a növekedésben és a teljes foglalkoztatottságban rejlő potenciál kihasználásához megfelelő keretfeltételek létrehozását, amelyek mind a külső, mind a belső kereslet számára kedvezőek. Ennek kapcsán hangsúlyozta, hogy ebben az értelemben nemzeti reformprogramjában csak kevés tagállam helyez elegendő hangsúlyt a gazdaság élénkítésére,

| — | a megfelelő országos és uniós szintű nemzeti szintű finanszírozást a foglalkoztatáspolitikai intézkedések végrehajtásában. Ennek kapcsán hangsúlyozta, hogy számos tagállamban fel kell számolni a munkaerő-piaci kezdeményezésekre tett javaslatok és a költségvetésben erre elkülönítet eszközök közötti egyenlőtlenségeket. |
| --- | --- |

—

a megfelelő országos és uniós szintű nemzeti szintű finanszírozást a foglalkoztatáspolitikai intézkedések végrehajtásában. Ennek kapcsán hangsúlyozta, hogy számos tagállamban fel kell számolni a munkaerő-piaci kezdeményezésekre tett javaslatok és a költségvetésben erre elkülönítet eszközök közötti egyenlőtlenségeket.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 13-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  SOC/206. Az EGSZB 2005. május 31-i véleménye a következő tárgyban: Javaslat tanácsi határozatra (az EK-Szerződés 128. cikkének alkalmazásaként) a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról – előadó: Henri Malosse (HL C 286., 2005.11.17.).

1

Javaslat tanácsi határozatra (az EK-Szerződés 128. cikkének alkalmazásaként) a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról –

(2)  Az EGSZB javaslatait tartalmazó füzet a közeljövőben jelenik meg.A foglalkoztatással és az ehhez kapcsolódó témakörökről szóló EGSZB-véleményeket lásd az alábbi linken: http://eesc.europa.eu/sections/soc/index_en.asp.

2

(3)  Az összefoglalásban a következő vélemények szerepelnek: SOC/264. Az EGSZB 2007. április 25-i véleménye a következő tárgyban: Javaslat tanácsi határozatra a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról – előadó: Maureen O'Neill (HL C 168., 2007.7.20.); SOC/251. Az EGSZB 2007. július 12-i véleménye a következő tárgyban: Foglalkoztatás a kiemelt népességcsoportokban (lisszaboni stratégia) – előadó: Wolfgang Greif (HL C 256., 2007.10.27.); SOC/208. Az EGSZB 2005. október 26-i véleménye a következő tárgyban: Az Európai Bizottság közleménye a Tanácsnak az ifjúságot érintő európai szakpolitikákról – Napirenden az európai fiatalokat foglalkoztató kérdések: Az Európai ifjúsági paktum végrehajtása és az állampolgári szerepvállalás ösztönzése – előadó: Jillian van Turnhout (HL C 28., 2006.2.3.); SOC/241. Az EGSZB 2006. szeptember 13-i véleménye a következő tárgyban: A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó ütemterv 2006–2010 – előadó: Grace Attard (HL C 318., 2006.12.23.); SOC/273. Az EGSZB 2007. július 11-i véleménye a következő tárgyban: Foglalkoztathatóság és vállalkozói szellem A civil társadalom és a helyi szervek a nemek közötti egyenlőség perspektívájában – előadó: Luis Miguel Pariza Castaños (HL C 256., 2007.10.27.); SOC/249. Az EGSZB 2007. január 17-i véleménye a következő tárgyban: Esélyegyenlőség a fogyatékkal élőknek – előadó: Meelis Joost (HL C 93., 2007.4.27.); SOC/266. Az EGSZB 2007. szeptember 26-i véleménye a következő tárgyban: Az európai munka fenntartható termelékenységének megteremtése – előadó: Leila Kurki (HL C 10., 2008.1.15.); SOC/272. Az EGSZB 2007. július 11-i véleménye a következő tárgyban: Rugalmas biztonság (a belső rugalmasság dimenziója a kollektív tárgyalások és a szociális párbeszéd mint a munkaerőpiacok szabályozásának és reformjának eszközei) – előadó: Thomas Janson (HL C 256., 2007.10.27.); SOC/240. Az EGSZB 2006. május 17-i véleménye a következő tárgyban: Javaslat tanácsi határozatra a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról – előadó: Wolfgang Greif (HL C 195., 2006.8.18.); Az EGSZB 2007. május 30-i véleménye a következő tárgyban: Javaslat európai parlamenti és tanácsi ajánlásra az egész életen át tartó tanulás Európai Képesítési Keretrendszerének létrehozásáról – előadó: José Isaías Rodríguez García-Caro (HL C 175., 2007.7.27); Az EGSZB 2005. április 6-i véleménye a következő tárgyban: Javaslat a tanácsi és európai parlamenti ajánlásra a felsőoktatás minőségének biztosítása területén megvalósuló további európai együttműködésről – előadó: Mário Soares (HL C 255., 2005.10.14.).

3

: Javaslat tanácsi határozatra a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról

Foglalkoztatás a kiemelt népességcsoportokban (lisszaboni stratégia)

Az Európai Bizottság közleménye a Tanácsnak az ifjúságot érintő európai szakpolitikákról – Napirenden az európai fiatalokat foglalkoztató kérdések: Az Európai ifjúsági paktum végrehajtása és az állampolgári szerepvállalás ösztönzése

A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó ütemterv 2006–2010 –

Foglalkoztathatóság és vállalkozói szellem A civil társadalom és a helyi szervek a nemek közötti egyenlőség perspektívájában

Esélyegyenlőség a fogyatékkal élőknek

Az európai munka fenntartható termelékenységének megteremtése –

Rugalmas biztonság (a belső rugalmasság dimenziója a kollektív tárgyalások és a szociális párbeszéd mint a munkaerőpiacok szabályozásának és reformjának eszközei)

: Javaslat tanácsi határozatra a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról

Javaslat európai parlamenti és tanácsi ajánlásra az egész életen át tartó tanulás Európai Képesítési Keretrendszerének létrehozásáról

Javaslat a tanácsi és európai parlamenti ajánlásra a felsőoktatás minőségének biztosítása területén megvalósuló további európai együttműködésről

(4)  Ehhez kapcsolódóan lásd az alábbi véleményeket: az EGSZB 2006. július 6-i véleménye a következő tárgyban: A vállalkozói készségek előmozdítása az oktatás és a tanulás révén – előadó: Ingrid Jerneck (HL C 309., 2006.12.16.) és az EGSZB 2007. október 25-i véleménye a következő tárgyban: Vállalkozói szellem és a lisszaboni menetrend – előadó: Madi Sharma, társelőadó: Jan Olsson (SOC/267) (a vélemény még nem jelent meg a HL-ben).

4

A vállalkozói készségek előmozdítása az oktatás és a tanulás révén –

Vállalkozói szellem és a lisszaboni menetrend –

---

| 25.6.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 162/96 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 162/96

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Pénzügyi integráció: az európai értékpapírpiacok

(2008/C 162/25)

2007. január 16-án az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy Eljárási Szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésű dolgoz ki a következő tárgyban:

Pénzügyi integráció: az európai értékpapírpiacok.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Gazdasági és Monetáris Unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció 2008. január 24-én elfogadta véleményét. (Előadó: Jochen LEHNHOFF.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. február 13–14-én tartott 442. plenáris ülésén (a 2008. február 13-i ülésnapon) 103 szavazattal 4 ellenében, 9 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság ajánlja az európai intézményeknek, hogy a Közösség polgárait az eddiginél mélyrehatóbban tájékoztassák arról, milyen előnyöket jelent a lakosság számára az értékpapírügyletek harmonizált jogi kerete. Ilyen módon szembe lehet szegülni azzal a még mindig igen elterjedt jelenséggel, hogy a befektetések az adott hazai piacra korlátozódnak (home bias, a hazai piaccal szembeni elfogultság). |
| --- | --- |

1.1

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság ajánlja az európai intézményeknek, hogy a Közösség polgárait az eddiginél mélyrehatóbban tájékoztassák arról, milyen előnyöket jelent a lakosság számára az értékpapírügyletek harmonizált jogi kerete. Ilyen módon szembe lehet szegülni azzal a még mindig igen elterjedt jelenséggel, hogy a befektetések az adott hazai piacra korlátozódnak (home bias, a hazai piaccal szembeni elfogultság).

| 1.2 | Az EGSZB ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy a pénzügyi szolgáltatásokra irányuló cselekvési tervnek a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szakpolitikáról szóló fehér könyvben (1) bejelentett utólagos értékelése keretében kiemelt figyelmet fordítson arra, hogy a tőzsdei és tőzsdén kívüli kereskedési helyszínekre irányuló európai jogalapok számos módosítása hozzájárul-e az európai értékpapírpiacok ésszerű integrációjához és a határokon átnyúló tőkebefektetés megkönnyítéséhez. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy a pénzügyi szolgáltatásokra irányuló cselekvési tervnek a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szakpolitikáról szóló fehér könyvben (1) bejelentett utólagos értékelése keretében kiemelt figyelmet fordítson arra, hogy a tőzsdei és tőzsdén kívüli kereskedési helyszínekre irányuló európai jogalapok számos módosítása hozzájárul-e az európai értékpapírpiacok ésszerű integrációjához és a határokon átnyúló tőkebefektetés megkönnyítéséhez.

| 1.3 | Ez mindenekelőtt a pénzügyi eszközök piacairól (2), a tájékoztatókról (3) és az átláthatóságról (4) szóló irányelv hatásaira érvényes, amely irányelvek a pénzügyi szolgáltatásokra, valamint a pénzügyi eszközökkel folytatott kereskedelem határokon átnyúló lebonyolításának megkönnyítését szolgáló jelenlegi erőfeszítésekre irányuló cselekvési terv részét képezik. (Ez utóbbinál mindenekelőtt az infrastruktúrát üzemeltetők Code of Conduct for Clearing and Settlement [az elszámolásra és kiegyenlítésre vonatkozó magatartási kódex] általi önkéntes kötelezettségvállalásának megvalósítására és az Európai Központi Banknak a Target2/Securities [egységes európai lebonyolítási platform] érdekében tett erőfeszítéseire gondolunk.) |
| --- | --- |

1.3

Ez mindenekelőtt a pénzügyi eszközök piacairól (2), a tájékoztatókról (3) és az átláthatóságról (4) szóló irányelv hatásaira érvényes, amely irányelvek a pénzügyi szolgáltatásokra, valamint a pénzügyi eszközökkel folytatott kereskedelem határokon átnyúló lebonyolításának megkönnyítését szolgáló jelenlegi erőfeszítésekre irányuló cselekvési terv részét képezik. (Ez utóbbinál mindenekelőtt az infrastruktúrát üzemeltetők Code of Conduct for Clearing and Settlement [az elszámolásra és kiegyenlítésre vonatkozó magatartási kódex] általi önkéntes kötelezettségvállalásának megvalósítására és az Európai Központi Banknak a Target2/Securities [egységes európai lebonyolítási platform] érdekében tett erőfeszítéseire gondolunk.)

| 1.4 | Az EGSZB szerint az integráció támogatását célzó újabb vagy kiegészítő lépések megtételével meg kell várni az említett értékelési folyamat végét. Ha az EGSZB szükségesnek látja, vissza fog térni a kérdésre, és javaslatokat tesz az értékpapírpiacok integrációjának előmozdítására. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB szerint az integráció támogatását célzó újabb vagy kiegészítő lépések megtételével meg kell várni az említett értékelési folyamat végét. Ha az EGSZB szükségesnek látja, vissza fog térni a kérdésre, és javaslatokat tesz az értékpapírpiacok integrációjának előmozdítására.

| 1.5 | Az iparpolitikáról szóló 2005. évi közlemény (5) hét olyan átfogó intézkedést jelent be, amelyek segítenek az ágazatspecifikus kezdeményezések megvalósításában. Az EGSZB úgy véli, hogy az ágazatközi intézkedések listájára hatékony, és az európai vállalatok, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára megfelelő költségek ellenében hozzáférhető pénzügyi piacokat is fel kellene venni. A MiFID célja e piacok működésének javítása volt. A pénzügyi piacokkal összefüggő hatások miatt ugyanakkor elengedhetetlen, hogy átfogóbban foglalkozzunk azzal a szereppel, amely ezekre a pénzügyi piacokra az európai versenyképesség támogatása szempontjából hárul. Az EGSZB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az iparpolitika félidős felülvizsgálata (6) nem indított el ilyen jellegű vitát.
  Kiemelt figyelmet kell fordítani mindenekelőtt a tőzsdék működési helyének megválasztására, mivel ez az egész piacgazdaság számára alapvető jelentőségű. Ennek során főként a feltörekvő országokban, illetve azokban az országokban kellene figyelemmel kísérni a szuverén értékpapír-kibocsátók és az államkötvények eszközeinek mozgását, amelyek sok természetes erőforrással rendelkeznek, különösen, ha az értékpapírpiacokon rendkívül nagy a befektetési részesedésük. Példa erre a London Stock Exchange, ahol időközben az értékpapírok 48 %-a a dubai és katari alapok tulajdonában van. Az Európai Bizottságnak általában véve együtt kellene dolgoznia a tagállamokkal és a felügyeleti hatóságokkal, hogy javítsák ezen alapok átláthatóságát, tisztázzák hátterüket, és biztosítsák: nincs szó politikai indíttatásról. Az EGSZB alapvetően sürgeti az Európai Bizottságot, „hogy minél hamarabb terjesszen elő jogszabály-tervezeteket az intézményi befektetők által a befektetésekkel és a szavazással kapcsolatos politikáikról szolgáltatott információk mennyiségének növelésére vonatkozólag” (7). |
| --- | --- |

1.5

Az iparpolitikáról szóló 2005. évi közlemény (5) hét olyan átfogó intézkedést jelent be, amelyek segítenek az ágazatspecifikus kezdeményezések megvalósításában. Az EGSZB úgy véli, hogy az ágazatközi intézkedések listájára hatékony, és az európai vállalatok, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára megfelelő költségek ellenében hozzáférhető pénzügyi piacokat is fel kellene venni. A MiFID célja e piacok működésének javítása volt. A pénzügyi piacokkal összefüggő hatások miatt ugyanakkor elengedhetetlen, hogy átfogóbban foglalkozzunk azzal a szereppel, amely ezekre a pénzügyi piacokra az európai versenyképesség támogatása szempontjából hárul. Az EGSZB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az iparpolitika félidős felülvizsgálata (6) nem indított el ilyen jellegű vitát.

Kiemelt figyelmet kell fordítani mindenekelőtt a tőzsdék működési helyének megválasztására, mivel ez az egész piacgazdaság számára alapvető jelentőségű. Ennek során főként a feltörekvő országokban, illetve azokban az országokban kellene figyelemmel kísérni a szuverén értékpapír-kibocsátók és az államkötvények eszközeinek mozgását, amelyek sok természetes erőforrással rendelkeznek, különösen, ha az értékpapírpiacokon rendkívül nagy a befektetési részesedésük. Példa erre a London Stock Exchange, ahol időközben az értékpapírok 48 %-a a dubai és katari alapok tulajdonában van. Az Európai Bizottságnak általában véve együtt kellene dolgoznia a tagállamokkal és a felügyeleti hatóságokkal, hogy javítsák ezen alapok átláthatóságát, tisztázzák hátterüket, és biztosítsák: nincs szó politikai indíttatásról. Az EGSZB alapvetően sürgeti az Európai Bizottságot, „hogy minél hamarabb terjesszen elő jogszabály-tervezeteket az intézményi befektetők által a befektetésekkel és a szavazással kapcsolatos politikáikról szolgáltatott információk mennyiségének növelésére vonatkozólag” (7).

2.   A vélemény mellett szóló érvek

2.1   Felkérés a vélemény kidolgozására

| 2.1.1 | A pénzügyi integráció az európai Gazdasági és Monetáris Unió alapeleme. Az euró bevezetése óta egyre fontosabb cél az európai pénzügyi rendszer integrációja. A legtöbb tanulmány egyetért abban, hogy ez az integráció egyértelműen kedvező hatással van az európai gazdaságra. |
| --- | --- |

2.1.1

A pénzügyi integráció az európai Gazdasági és Monetáris Unió alapeleme. Az euró bevezetése óta egyre fontosabb cél az európai pénzügyi rendszer integrációja. A legtöbb tanulmány egyetért abban, hogy ez az integráció egyértelműen kedvező hatással van az európai gazdaságra.

| 2.1.2 | Szem előtt tartva, hogy az európai pénzügyi integráció az egész gazdaságra nézve számottevő előnyöket jelenthet, a jelenlegi – számos piaci szegmens nem kielégítő mértékű integrációja által jellemzett – helyzetben arra van szükség, hogy minden érintett szilárdan elkötelezze magát a folyamat továbbvitele mellett, egészen annak megvalósulásáig. |
| --- | --- |

2.1.2

Szem előtt tartva, hogy az európai pénzügyi integráció az egész gazdaságra nézve számottevő előnyöket jelenthet, a jelenlegi – számos piaci szegmens nem kielégítő mértékű integrációja által jellemzett – helyzetben arra van szükség, hogy minden érintett szilárdan elkötelezze magát a folyamat továbbvitele mellett, egészen annak megvalósulásáig.

| 2.1.3 | Az integrált, versenyképes és hatékony pénzügyi piacok létrehozása a belső piac és a lisszaboni célok lényeges szempontja annak érdekében, hogy teljes mértékben ki lehessen aknázni a fejlődéssel és foglalkoztatással kapcsolatos előnyöket. |
| --- | --- |

2.1.3

Az integrált, versenyképes és hatékony pénzügyi piacok létrehozása a belső piac és a lisszaboni célok lényeges szempontja annak érdekében, hogy teljes mértékben ki lehessen aknázni a fejlődéssel és foglalkoztatással kapcsolatos előnyöket.

| 2.1.4 | Minden pénzügyi központ fontos közszolgálati szerepet tölt be. A tőzsdéket – a belföldi pénzügyi piacokon játszott fontos szerepük miatt – gyakran egyenlőnek tekintik az országos jelentőségű közintézményekkel. Az európai tőzsdeágazatot hagyományos és rendszerint nemzeti szintű szereplők uralják. Néhány tőzsdefúzió és -társulás ellenére ez a piac továbbra is egy tucat különböző pénzügyi központra aprózódik. A tranzakciók elektronikus úton történő lebonyolítása révén ugyanakkor elkerülhetők a konkrét földrajzi helyszínből adódó korlátok és konfliktusok. |
| --- | --- |

2.1.4

Minden pénzügyi központ fontos közszolgálati szerepet tölt be. A tőzsdéket – a belföldi pénzügyi piacokon játszott fontos szerepük miatt – gyakran egyenlőnek tekintik az országos jelentőségű közintézményekkel. Az európai tőzsdeágazatot hagyományos és rendszerint nemzeti szintű szereplők uralják. Néhány tőzsdefúzió és -társulás ellenére ez a piac továbbra is egy tucat különböző pénzügyi központra aprózódik. A tranzakciók elektronikus úton történő lebonyolítása révén ugyanakkor elkerülhetők a konkrét földrajzi helyszínből adódó korlátok és konfliktusok.

| 2.1.5 | A pénzügyi integráció mindenekelőtt a piaci erők által irányított folyamat, nem nélkülözheti azonban a piaci erők és a közigazgatási szervek tevékenysége közötti hatékony kölcsönhatást. Az EU-ban az állami hatóságoknak továbbra is feltett szándéka kell, hogy legyen az integrációs folyamat megerősítése. Ennek részeként különösen fontos, hogy a tagállami és európai hatóságok szilárdan kiálljanak a belső piaci integráció és a pénzügyi stabilitás támogatására irányuló jogi és szabályozási keret létrehozása mellett. |
| --- | --- |

2.1.5

A pénzügyi integráció mindenekelőtt a piaci erők által irányított folyamat, nem nélkülözheti azonban a piaci erők és a közigazgatási szervek tevékenysége közötti hatékony kölcsönhatást. Az EU-ban az állami hatóságoknak továbbra is feltett szándéka kell, hogy legyen az integrációs folyamat megerősítése. Ennek részeként különösen fontos, hogy a tagállami és európai hatóságok szilárdan kiálljanak a belső piaci integráció és a pénzügyi stabilitás támogatására irányuló jogi és szabályozási keret létrehozása mellett.

| 2.1.6 | Az idők során olykor látványosan nőtt az európai értékpapírpiacok azon szerepének jelentősége, amelyet a vállalatok finanszírozási forrásaként játszanak. Így a jól fejlett tőzsdepiac megnöveli az összesített beruházásokat és csökkenti a költségeket. A tőzsde jelentős mértékben hozzájárulhat további külső források rendelkezésre bocsátásához. A pénzügyi ágazat azért is fontos, mert biztosítja azon források elosztását, amelyek lehetővé teszik egyéb gazdasági ágak továbbfejlesztését. |
| --- | --- |

2.1.6

Az idők során olykor látványosan nőtt az európai értékpapírpiacok azon szerepének jelentősége, amelyet a vállalatok finanszírozási forrásaként játszanak. Így a jól fejlett tőzsdepiac megnöveli az összesített beruházásokat és csökkenti a költségeket. A tőzsde jelentős mértékben hozzájárulhat további külső források rendelkezésre bocsátásához. A pénzügyi ágazat azért is fontos, mert biztosítja azon források elosztását, amelyek lehetővé teszik egyéb gazdasági ágak továbbfejlesztését.

| 2.1.7 | Akadályt jelentenek az igen eltérő tagállami pénzügypiaci szabályozások. A tőzsdefúziók önmagukban – a pénzügyi szabályozás stratégiai aspektusaként – nem elegendőek az eljárások harmonizációs követelményeinek teljesítéséhez. |
| --- | --- |

2.1.7

Akadályt jelentenek az igen eltérő tagállami pénzügypiaci szabályozások. A tőzsdefúziók önmagukban – a pénzügyi szabályozás stratégiai aspektusaként – nem elegendőek az eljárások harmonizációs követelményeinek teljesítéséhez.

| 2.1.8 | Az értékpapírpiacok, például a kötvény- és részvénypiacok esetében rendkívül fontos folytatni a lebonyolításra (azaz az értékpapírklíringre és elszámolásra) irányuló infrastruktúrák integrációját. Az egymással nem megfelelően összekötött lebonyolítási rendszerek száma továbbra is magas. |
| --- | --- |

2.1.8

Az értékpapírpiacok, például a kötvény- és részvénypiacok esetében rendkívül fontos folytatni a lebonyolításra (azaz az értékpapírklíringre és elszámolásra) irányuló infrastruktúrák integrációját. Az egymással nem megfelelően összekötött lebonyolítási rendszerek száma továbbra is magas.

| 2.1.9 | Most, amikor a monetáris unió valóban előnyben részesíti az összeurópai eljárásmódot, az európai kontinensen működő tőzsdék abban a paradox helyzetben vannak, hogy számítógépes, mégis magas tranzakciós költségekkel járó megbízások uralják őket. Ez az ellentmondás elsősorban a határokon átnyúló tranzakciók még mindig túlságosan magas költségeire vezethető vissza. |
| --- | --- |

2.1.9

Most, amikor a monetáris unió valóban előnyben részesíti az összeurópai eljárásmódot, az európai kontinensen működő tőzsdék abban a paradox helyzetben vannak, hogy számítógépes, mégis magas tranzakciós költségekkel járó megbízások uralják őket. Ez az ellentmondás elsősorban a határokon átnyúló tranzakciók még mindig túlságosan magas költségeire vezethető vissza.

2.2   Általános megjegyzések – Az európai értékpapírpiacok

| 2.2.1 | Az (értékpapír-)tőzsdék lehetővé teszik a kereslet és a kínálat pénzügyi eszközök révén történő találkozását (ez a tőzsde piaci szerepe). A befektetők szemszögéből nézve a tőzsde lehetővé teszi a pénzügyi eszközök megszerzését és eladását. A vállalatok szemszögéből nézve a tőzsde fontos feltétele a saját vagy idegen tőke megszerzésének. Ennek megfelelően a banki hitelfinanszírozás mellett a tőzsde is a vállalatok finanszírozásának központi eleme annak révén, hogy finanszírozza a pénzügyi eszközök emisszióját. Működő értékpapír-piaci kereskedés nélkül csak nagyon korlátozott mértékben lehetne lehetséges új pénzügyi eszközök kibocsátása. Egy valódi európai értékpapírpiac létrejötte új lehetőségeket kínálhat a vállalatoknak arra, hogy üzleti tevékenységeiket értékpapírok kibocsátása révén finanszírozzák. Ez az olyan tagállamokban működő vállalatokra is vonatkozik – sőt, pontosan rájuk vonatkozik –, ahol még ma is csak alacsony likviditású tőzsdei kereskedés folyik, és így csak korlátozottan lehet szó sikeres kibocsátásról. Ezenkívül egy európai értékpapírpiacnak ahhoz is hozzá kellene járulnia, hogy a befektetők ne a hazai piacukra összpontosítsanak – amint az még ma is megfigyelhető –, és profitálhassanak az európai gazdasági térség egészének gyarapodásából. |
| --- | --- |

2.2.1

Az (értékpapír-)tőzsdék lehetővé teszik a kereslet és a kínálat pénzügyi eszközök révén történő találkozását (ez a tőzsde piaci szerepe). A befektetők szemszögéből nézve a tőzsde lehetővé teszi a pénzügyi eszközök megszerzését és eladását. A vállalatok szemszögéből nézve a tőzsde fontos feltétele a saját vagy idegen tőke megszerzésének. Ennek megfelelően a banki hitelfinanszírozás mellett a tőzsde is a vállalatok finanszírozásának központi eleme annak révén, hogy finanszírozza a pénzügyi eszközök emisszióját. Működő értékpapír-piaci kereskedés nélkül csak nagyon korlátozott mértékben lehetne lehetséges új pénzügyi eszközök kibocsátása. Egy valódi európai értékpapírpiac létrejötte új lehetőségeket kínálhat a vállalatoknak arra, hogy üzleti tevékenységeiket értékpapírok kibocsátása révén finanszírozzák. Ez az olyan tagállamokban működő vállalatokra is vonatkozik – sőt, pontosan rájuk vonatkozik –, ahol még ma is csak alacsony likviditású tőzsdei kereskedés folyik, és így csak korlátozottan lehet szó sikeres kibocsátásról. Ezenkívül egy európai értékpapírpiacnak ahhoz is hozzá kellene járulnia, hogy a befektetők ne a hazai piacukra összpontosítsanak – amint az még ma is megfigyelhető –, és profitálhassanak az európai gazdasági térség egészének gyarapodásából.

| 2.2.2 | Ugyanakkor összességében meg kell állapítani, hogy a vállalatok beruházásaiknak (bruttó tárgyieszköz-beruházásaiknak) csak kis részét eszközölik az értékpapírpiacokon. A nettó részvénykibocsátás is csökkenő tendenciát mutat az Egyesült Államokban – az euróövezetben pedig egyáltalán nem jelentkezik. Ez nem magyarázható a tőzsdén jegyzett vállalatok számában tapasztalt különbségekkel: ez a szám alig ingadozik. Magyarázatul szolgál viszont az a tény, hogy a vállalatok részvény-visszavásárlással csökkentik saját részvényeik számát, ilyen módon növelve értékpapírhozamukat – amely a pénzügyi piacok legfontosabb mutatója. |
| --- | --- |

2.2.2

Ugyanakkor összességében meg kell állapítani, hogy a vállalatok beruházásaiknak (bruttó tárgyieszköz-beruházásaiknak) csak kis részét eszközölik az értékpapírpiacokon. A nettó részvénykibocsátás is csökkenő tendenciát mutat az Egyesült Államokban – az euróövezetben pedig egyáltalán nem jelentkezik. Ez nem magyarázható a tőzsdén jegyzett vállalatok számában tapasztalt különbségekkel: ez a szám alig ingadozik. Magyarázatul szolgál viszont az a tény, hogy a vállalatok részvény-visszavásárlással csökkentik saját részvényeik számát, ilyen módon növelve értékpapírhozamukat – amely a pénzügyi piacok legfontosabb mutatója.

| 2.2.3 | Annak érdekében, hogy a tőzsdék elláthassák közfeladataikat, két összetevőre van szükség: egyrészt üzletkötésre (kereskedés), másrészt a pénzügyi eszközök és monetáris ellenértékük cseréjére (lebonyolítás) (8). Igaz, hogy egy értéktőzsde működését csak e két tényező együttese teszi lehetővé, a kereskedés és a lebonyolítás mégis két külön folyamat, amely a valóságban is különböző technikai platformokon zajlik. A kereskedést maguk a tőzsdék szervezik, a lebonyolítás a központi partnereken (central counterparts, CCP) és az úgynevezett központi értékpapír-letéti bankokon (Central Securities Depositories, CSD) keresztül történik. Ez utóbbiak az értékpapírok központi letéti kezelőiként működnek, és a nyilvántartásba való bejegyzés révén intézik az értékpapír-átruházást (9). |
| --- | --- |

2.2.3

Annak érdekében, hogy a tőzsdék elláthassák közfeladataikat, két összetevőre van szükség: egyrészt üzletkötésre (kereskedés), másrészt a pénzügyi eszközök és monetáris ellenértékük cseréjére (lebonyolítás) (8). Igaz, hogy egy értéktőzsde működését csak e két tényező együttese teszi lehetővé, a kereskedés és a lebonyolítás mégis két külön folyamat, amely a valóságban is különböző technikai platformokon zajlik. A kereskedést maguk a tőzsdék szervezik, a lebonyolítás a központi partnereken (central counterparts, CCP) és az úgynevezett központi értékpapír-letéti bankokon (Central Securities Depositories, CSD) keresztül történik. Ez utóbbiak az értékpapírok központi letéti kezelőiként működnek, és a nyilvántartásba való bejegyzés révén intézik az értékpapír-átruházást (9).

| 2.2.4 | Minden tagállamban legalább egy értékpapírtőzsde működik (10). Ezekhez jönnek még a multilaterális kereskedési rendszerek (multilateral trading facilities, MTF), amelyek a tőzsdékhez hasonlóan lehetővé teszik a vételi és eladási szerződések pénzügyi eszközök révén történő találkozását, és az „internalizálók”, akik közvetlenül az ügyfeleikkel kötnek szerződéseket. A lebonyolítás túlnyomórészt országos CSD-ken keresztül zajlik, amelyek bizonyos szolgáltatások terén monopolhelyzetet élveznek az adott államban. |
| --- | --- |

2.2.4

Minden tagállamban legalább egy értékpapírtőzsde működik (10). Ezekhez jönnek még a multilaterális kereskedési rendszerek (multilateral trading facilities, MTF), amelyek a tőzsdékhez hasonlóan lehetővé teszik a vételi és eladási szerződések pénzügyi eszközök révén történő találkozását, és az „internalizálók”, akik közvetlenül az ügyfeleikkel kötnek szerződéseket. A lebonyolítás túlnyomórészt országos CSD-ken keresztül zajlik, amelyek bizonyos szolgáltatások terén monopolhelyzetet élveznek az adott államban.

| 2.2.5 | A kereskedési helyszínek magas számát nem szabad önmagában véve hátrányosnak tekinteni az európai tőkepiac számára. Ellenkezőleg: a kereskedési helyszínek közötti tényleges verseny a piacgazdasági szabályok alapján a befektető számára alacsonyabb tranzakciós költségekhez kellene, hogy vezessen. Ennek megfelelően helyes, hogy a pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelv (MiFID) (11) a kereskedési helyszínek versenyének megerősítésére irányuló megközelítést követi (12). |
| --- | --- |

2.2.5

A kereskedési helyszínek magas számát nem szabad önmagában véve hátrányosnak tekinteni az európai tőkepiac számára. Ellenkezőleg: a kereskedési helyszínek közötti tényleges verseny a piacgazdasági szabályok alapján a befektető számára alacsonyabb tranzakciós költségekhez kellene, hogy vezessen. Ennek megfelelően helyes, hogy a pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelv (MiFID) (11) a kereskedési helyszínek versenyének megerősítésére irányuló megközelítést követi (12).

| 2.2.6 | A kereskedési helyszínek versenyének működéséhez azonban elengedhetetlen, hogy az európai értékpapírtőzsdék között általában véve valódi verseny legyen. A számos tagállamban létező úgynevezett tőzsdekényszer (concentration rule), amelynek értelmében minden megbízást szabályozott piacra – általában a helyi tőzsdére – kellett terelni, eddig akadályozta a versenyt. Az ilyen jellegű nemzeti szabályozás lehetősége a MiFID révén megszűnt. A tőzsdék tisztán nemzeti hátterét tekintve továbbra is akadályozhatja azonban az európai versenyt az, hogy az egyes tőzsdék a kereskedelmi forgalomban értékesíthető pénzügyi eszközökből csak korlátozott, hazai kínálatot tudnak felmutatni. Ha például a német értékpapírtőzsdén egyáltalán nem lehetne francia pénzügyi eszközökkel kereskedni, verseny sem alakulhatna ki. |
| --- | --- |

2.2.6

A kereskedési helyszínek versenyének működéséhez azonban elengedhetetlen, hogy az európai értékpapírtőzsdék között általában véve valódi verseny legyen. A számos tagállamban létező úgynevezett tőzsdekényszer (concentration rule), amelynek értelmében minden megbízást szabályozott piacra – általában a helyi tőzsdére – kellett terelni, eddig akadályozta a versenyt. Az ilyen jellegű nemzeti szabályozás lehetősége a MiFID révén megszűnt. A tőzsdék tisztán nemzeti hátterét tekintve továbbra is akadályozhatja azonban az európai versenyt az, hogy az egyes tőzsdék a kereskedelmi forgalomban értékesíthető pénzügyi eszközökből csak korlátozott, hazai kínálatot tudnak felmutatni. Ha például a német értékpapírtőzsdén egyáltalán nem lehetne francia pénzügyi eszközökkel kereskedni, verseny sem alakulhatna ki.

| 2.2.7 | Ha azonban a nagy európai tőzsdéken értékesített pénzügyi eszközöket vizsgáljuk, azt látjuk, hogy – esetleges jogi korlátoktól eltekintve – nem állnak valódi akadályok a kereskedési helyszínek versenyének útjában. Így például a német tőzsdéken több mint 13 000 külföldi pénzügyi eszköz van kereskedelmi forgalomban (13). Habár más tőzsdéken nem állapíthatók meg hasonló számadatok, ez a példa akkor is egyértelművé teszi, hogy a kereskedési helyszínek valós versenyének feltételei már adottak. A pénzügyi szolgáltatások cselekvési tervének (FSAP) megvalósítása révén az esetleges nemzeti szintű jogi akadályok veszítenek jelentőségükből. Így a tájékoztatókról szóló irányelv segítségével lehetővé válik a pénzügyi eszközök egész Európában egy és ugyanazon tájékoztató révén történő értékesítése. A MiFID nemcsak a befektető védelmével szemben támasztott követelményeket harmonizálja, hanem a tőzsdék és a tőzsdén kívüli kereskedési helyszínek működésének, valamint az ott zajló kereskedésnek a szabályait is. Az átláthatóságról szóló irányelv végül egységessé teszi a tőkepiacról szóló tájékoztatást. Most az európai intézmények feladata lesz, hogy értékeljék az új jogi keretfeltételek konkrét hatásait, és kiigazítsák a félresiklásokat. Ennek mércéjét a FSAP céljai, mindenekelőtt a pénzügyi piacok határokon átnyúló szervezése képezi majd. |
| --- | --- |

2.2.7

Ha azonban a nagy európai tőzsdéken értékesített pénzügyi eszközöket vizsgáljuk, azt látjuk, hogy – esetleges jogi korlátoktól eltekintve – nem állnak valódi akadályok a kereskedési helyszínek versenyének útjában. Így például a német tőzsdéken több mint 13 000 külföldi pénzügyi eszköz van kereskedelmi forgalomban (13). Habár más tőzsdéken nem állapíthatók meg hasonló számadatok, ez a példa akkor is egyértelművé teszi, hogy a kereskedési helyszínek valós versenyének feltételei már adottak. A pénzügyi szolgáltatások cselekvési tervének (FSAP) megvalósítása révén az esetleges nemzeti szintű jogi akadályok veszítenek jelentőségükből. Így a tájékoztatókról szóló irányelv segítségével lehetővé válik a pénzügyi eszközök egész Európában egy és ugyanazon tájékoztató révén történő értékesítése. A MiFID nemcsak a befektető védelmével szemben támasztott követelményeket harmonizálja, hanem a tőzsdék és a tőzsdén kívüli kereskedési helyszínek működésének, valamint az ott zajló kereskedésnek a szabályait is. Az átláthatóságról szóló irányelv végül egységessé teszi a tőkepiacról szóló tájékoztatást. Most az európai intézmények feladata lesz, hogy értékeljék az új jogi keretfeltételek konkrét hatásait, és kiigazítsák a félresiklásokat. Ennek mércéjét a FSAP céljai, mindenekelőtt a pénzügyi piacok határokon átnyúló szervezése képezi majd.

| 2.2.8 | Kérdéses még, hogy a tőzsdék versenyéből kockázatok is adódnak-e az árképzési mechanizmusok minőségére (és ezáltal a tőzsdék közjogi működésére) nézve, és hogy ezeket a kockázatokat a konszolidációk szigorú megkövetelése révén kell-e elhárítani. Első pillantásra úgy tűnik, hogy ez – a likviditás több kereskedési helyszínre történő eloszlása miatt – kézenfekvő. Ugyanakkor az Európában működő kereskedési helyszínek nagy számából nem kell szükségszerűen az árképzés elégtelen minőségére következtetni. Ezen a téren az arbitrázskereskedelem és hasonló kereskedelmi mechanizmusok gondoskodnak az egyensúlyról, ráadásul a kereskedési helyszínekre 2007. november 1-je óta mind az előzetes, mind az utólagos kereskedés vonatkozásában átfogó, harmonizált átláthatósági követelmények vannak érvényben (MiFID 27. cikk és az ezt követő cikkek). A cél, hogy biztosítva legyen a különböző kereskedési helyszínekre jellemző árak összevethetősége, és így szembe lehessen szegülni az imént vázolt szétaprózódással. Úgy tűnik, hogy – amennyire ezt röviddel a MiFID tagállami átültetése után meg lehet ítélni – a megközelítés működik. A tőzsdén kívüli ügyletek adatforgalmát például a Project Boat – kilenc befektetési bank konzorciuma – közreadja, a nagy pénzügyi információs szolgáltatók pedig konszolidálják a tőzsdék és az MTF adataival. Ilyen módon biztosított a különböző kereskedési helyszínekre jellemző árak kölcsönös befolyásolása. Ennélfogva a likviditás fokozásához nincs szükség konszolidációkra a tőzsdetulajdonosok szintjén. |
| --- | --- |

2.2.8

Kérdéses még, hogy a tőzsdék versenyéből kockázatok is adódnak-e az árképzési mechanizmusok minőségére (és ezáltal a tőzsdék közjogi működésére) nézve, és hogy ezeket a kockázatokat a konszolidációk szigorú megkövetelése révén kell-e elhárítani. Első pillantásra úgy tűnik, hogy ez – a likviditás több kereskedési helyszínre történő eloszlása miatt – kézenfekvő. Ugyanakkor az Európában működő kereskedési helyszínek nagy számából nem kell szükségszerűen az árképzés elégtelen minőségére következtetni. Ezen a téren az arbitrázskereskedelem és hasonló kereskedelmi mechanizmusok gondoskodnak az egyensúlyról, ráadásul a kereskedési helyszínekre 2007. november 1-je óta mind az előzetes, mind az utólagos kereskedés vonatkozásában átfogó, harmonizált átláthatósági követelmények vannak érvényben (MiFID 27. cikk és az ezt követő cikkek). A cél, hogy biztosítva legyen a különböző kereskedési helyszínekre jellemző árak összevethetősége, és így szembe lehessen szegülni az imént vázolt szétaprózódással. Úgy tűnik, hogy – amennyire ezt röviddel a MiFID tagállami átültetése után meg lehet ítélni – a megközelítés működik. A tőzsdén kívüli ügyletek adatforgalmát például a Project Boat – kilenc befektetési bank konzorciuma – közreadja, a nagy pénzügyi információs szolgáltatók pedig konszolidálják a tőzsdék és az MTF adataival. Ilyen módon biztosított a különböző kereskedési helyszínekre jellemző árak kölcsönös befolyásolása. Ennélfogva a likviditás fokozásához nincs szükség konszolidációkra a tőzsdetulajdonosok szintjén.

| 2.2.9 | Ahogy Charlie McCreevy biztos is hangsúlyozza: a fúziók és felvásárlások mellett vagy ellen hozott döntés inkább csak a tőzsdei üzemeltetők üzletgazdasági jellegű döntése, amelynek tehát szigorúan piaci alapon kell megszületnie. Politikai szempontból csak az lehet mérvadó, hogy vannak-e jogi akadályai a fúzióknak és felvásárlásoknak, és ha vannak, akkor meg lehet-e ezeket szüntetni. |
| --- | --- |

2.2.9

Ahogy Charlie McCreevy biztos is hangsúlyozza: a fúziók és felvásárlások mellett vagy ellen hozott döntés inkább csak a tőzsdei üzemeltetők üzletgazdasági jellegű döntése, amelynek tehát szigorúan piaci alapon kell megszületnie. Politikai szempontból csak az lehet mérvadó, hogy vannak-e jogi akadályai a fúzióknak és felvásárlásoknak, és ha vannak, akkor meg lehet-e ezeket szüntetni.

| 2.2.10 | A kereskedési rendszerek üzemeltetői közötti fúziók és felvásárlások szempontjából nem állnak fenn más jogi akadályok, mint a többi társasági jogi fúzió és felvásárlás esetében. Időszerű példák – így a Borsa Italiana felvásárlása a London Stock Exchange által vagy a New York Stock Exchange és a Euronext fúziója – igazolják, hogy ez a megállapítás még az európai jogi térségen túl is megállja a helyét. |
| --- | --- |

2.2.10

A kereskedési rendszerek üzemeltetői közötti fúziók és felvásárlások szempontjából nem állnak fenn más jogi akadályok, mint a többi társasági jogi fúzió és felvásárlás esetében. Időszerű példák – így a Borsa Italiana felvásárlása a London Stock Exchange által vagy a New York Stock Exchange és a Euronext fúziója – igazolják, hogy ez a megállapítás még az európai jogi térségen túl is megállja a helyét.

| 2.2.11 | Különleges jogi problémákkal járhat azonban egy egész Európát átfogó, közös kereskedési platform létrehozása. Akadályként említhetjük a forgalomba bocsátási követelmények, a kereskedési gyakorlatok, az adóelőírások, valamint a számvitel különbözőségeit (14), amelyek jelentőségének beható vizsgálata – különösen az MiFID és a tájékoztatókról szóló irányelv elfogadása után – még várat magára. Igen kétséges azonban, hogy valóban olyan súlyos akadályokról van szó, amelyeket nem lehet a gyakorlatban felszámolni. Ezt igazolja például az amszterdami, brüsszeli, párizsi és lisszaboni értéktőzsde kereskedési rendszerének sikeres integrációja a Euronext keretében, valamint a balti és északi értéktőzsdék egyesülése OMX Nordic néven. Ráadásul alig fogadták el a pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelvet, máris úgy tűnik, hogy a jövőben egyre erőteljesebb verseny alakul ki a tőzsdék és a többoldalú kereskedési rendszerek között, amely rendszerek az egységes európai útlevél révén az összes tagállamban működhetnek. Példa erre hét befektetési bank Turquoise elnevezésű kezdeményezése és a Chi-X Europe Limited 2007-ben Londonban elindított Chi-X platformja. Ennek megfelelően az európai tőzsdepiacok fokozott integrációja nemcsak, hogy lehetségesnek tűnik, de lehet, hogy már a közeljövőben meg is valósul (15). |
| --- | --- |

2.2.11

Különleges jogi problémákkal járhat azonban egy egész Európát átfogó, közös kereskedési platform létrehozása. Akadályként említhetjük a forgalomba bocsátási követelmények, a kereskedési gyakorlatok, az adóelőírások, valamint a számvitel különbözőségeit (14), amelyek jelentőségének beható vizsgálata – különösen az MiFID és a tájékoztatókról szóló irányelv elfogadása után – még várat magára. Igen kétséges azonban, hogy valóban olyan súlyos akadályokról van szó, amelyeket nem lehet a gyakorlatban felszámolni. Ezt igazolja például az amszterdami, brüsszeli, párizsi és lisszaboni értéktőzsde kereskedési rendszerének sikeres integrációja a Euronext keretében, valamint a balti és északi értéktőzsdék egyesülése OMX Nordic néven. Ráadásul alig fogadták el a pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelvet, máris úgy tűnik, hogy a jövőben egyre erőteljesebb verseny alakul ki a tőzsdék és a többoldalú kereskedési rendszerek között, amely rendszerek az egységes európai útlevél révén az összes tagállamban működhetnek. Példa erre hét befektetési bank Turquoise elnevezésű kezdeményezése és a Chi-X Europe Limited 2007-ben Londonban elindított Chi-X platformja. Ennek megfelelően az európai tőzsdepiacok fokozott integrációja nemcsak, hogy lehetségesnek tűnik, de lehet, hogy már a közeljövőben meg is valósul (15).

| 2.2.12 | Az értékpapírpiacok integrációjának támogatását azonban nem szabad a kereskedési és lebonyolítási helyszíneknek egyetlen kereskedelmi páneurópai platformon történő koncentrációjára irányuló követelésként félreértelmezni. Látni kell, hogy az új, tőzsdén kívüli kereskedési platformok, csakúgy mint a már kiépült tőzsdék nyereségorientált gazdasági vállalkozások és a monopolhelyzet kialakulása mind az értékpapír-kibocsátók, mind a befektetők számára rosszabb feltételekhez vezetne (16). |
| --- | --- |

2.2.12

Az értékpapírpiacok integrációjának támogatását azonban nem szabad a kereskedési és lebonyolítási helyszíneknek egyetlen kereskedelmi páneurópai platformon történő koncentrációjára irányuló követelésként félreértelmezni. Látni kell, hogy az új, tőzsdén kívüli kereskedési platformok, csakúgy mint a már kiépült tőzsdék nyereségorientált gazdasági vállalkozások és a monopolhelyzet kialakulása mind az értékpapír-kibocsátók, mind a befektetők számára rosszabb feltételekhez vezetne (16).

| 2.2.13 | Az EGSZB azt ajánlja az európai intézményeknek, hogy akkor vizsgálják meg a verseny általi integráció támogatásának alternatíváit, ha a tőzsdék koncentrációja például oda vezetne, hogy a regionális szinten tevékenykedő kis- és középvállalkozók számára lényegesen nehezebb lenne a hozzáférés. Nem szabad figyelmen kívül hagyni, hogy a kis- és középvállalkozások számára gyakran könnyebb egy regionális értéktőzsdén sikeresen bevezetni részvényeiket, mint egy páneurópain. A szoros helyi kapcsolatok révén ugyanis a regionális tőzsdén keresztül közvetlenebb módon el lehet érni a regionális befektetőket. A gyakorlatban várható mozgásokat ezért gondosan értékelni kell abból a szempontból, hogy a kis- és középvállalkozók számára nem válik-e nehezebbé a tőzsdékhez való hozzáférés. Ha nehezebbé válik, megoldást jelenthet egy vagy több nem közjogi jellegű tőzsde létrehozása, amelyek specifikusan a kis- és középvállalkozások érdekeinek megfelelően működnének. |
| --- | --- |

2.2.13

Az EGSZB azt ajánlja az európai intézményeknek, hogy akkor vizsgálják meg a verseny általi integráció támogatásának alternatíváit, ha a tőzsdék koncentrációja például oda vezetne, hogy a regionális szinten tevékenykedő kis- és középvállalkozók számára lényegesen nehezebb lenne a hozzáférés. Nem szabad figyelmen kívül hagyni, hogy a kis- és középvállalkozások számára gyakran könnyebb egy regionális értéktőzsdén sikeresen bevezetni részvényeiket, mint egy páneurópain. A szoros helyi kapcsolatok révén ugyanis a regionális tőzsdén keresztül közvetlenebb módon el lehet érni a regionális befektetőket. A gyakorlatban várható mozgásokat ezért gondosan értékelni kell abból a szempontból, hogy a kis- és középvállalkozók számára nem válik-e nehezebbé a tőzsdékhez való hozzáférés. Ha nehezebbé válik, megoldást jelenthet egy vagy több nem közjogi jellegű tőzsde létrehozása, amelyek specifikusan a kis- és középvállalkozások érdekeinek megfelelően működnének.

3.   Részletes megjegyzések – Clearing és settlement az értékpapírpiacokon

| 3.1 | A hatékonyabb európai tőzsdeszerkezet fő akadálya mindazonáltal nem a tőzsdék hagyományos, regionális irányultságában, mint inkább a lebonyolítási rendszerek Európán belüli különbözőségeiben keresendő. Ezen rendszerek túlnyomó többsége országonként tagolt, ami megnehezíti és drágítja az országhatárokon átnyúló tőzsdei kereskedés lebonyolítását. (Az országhatáron belüli értékpapír-ügyletek lebonyolítására irányuló rendszerek mindazonáltal gyakran igen hatékony és költségkímélő megoldásokat kínálnak, amelyeket semmiféle konszolidációs kezdeményezés keretében nem szabad tönkretenni.) A szétaprózódás megszüntetésére már számos fontos kezdeményezés indult, amelyek célja az európai lebonyolítási struktúrák hatékonyabb kialakítása. |
| --- | --- |

3.1

A hatékonyabb európai tőzsdeszerkezet fő akadálya mindazonáltal nem a tőzsdék hagyományos, regionális irányultságában, mint inkább a lebonyolítási rendszerek Európán belüli különbözőségeiben keresendő. Ezen rendszerek túlnyomó többsége országonként tagolt, ami megnehezíti és drágítja az országhatárokon átnyúló tőzsdei kereskedés lebonyolítását. (Az országhatáron belüli értékpapír-ügyletek lebonyolítására irányuló rendszerek mindazonáltal gyakran igen hatékony és költségkímélő megoldásokat kínálnak, amelyeket semmiféle konszolidációs kezdeményezés keretében nem szabad tönkretenni.) A szétaprózódás megszüntetésére már számos fontos kezdeményezés indult, amelyek célja az európai lebonyolítási struktúrák hatékonyabb kialakítása.

| 3.2 | A Giovannini-jelentések (17) feltérképezték és elemezték a tőzsdei kereskedés hatékony lebonyolításának akadályait. A nemzeti szintű különbségek különösen a technikai normák és piaci gyakorlatok, valamint az országonként eltérő adóügyi és jogalapok
   (18) terén tapasztalhatók. Az elsőként említett területen jelenleg az infrastruktúrát üzemeltetők és a piaci szereplők (elsősorban a bankok) keresik a megoldást az Európai Bizottság koordinálásával a Clearing und Settlement Advisory and Monitoring Expert Group (CESAME) keretében (19). Messzemenően megvalósult már például az olyan ünnepnapok egységesítése, amikor a lebonyolítási rendszerek zárva tartanak, további egységes gyakorlatok – például a corporate actions lebonyolítását illetően – kidolgozás alatt vannak. |
| --- | --- |

3.2

A Giovannini-jelentések (17) feltérképezték és elemezték a tőzsdei kereskedés hatékony lebonyolításának akadályait. A nemzeti szintű különbségek különösen a technikai normák és piaci gyakorlatok, valamint az országonként eltérő adóügyi és jogalapok
   (18) terén tapasztalhatók. Az elsőként említett területen jelenleg az infrastruktúrát üzemeltetők és a piaci szereplők (elsősorban a bankok) keresik a megoldást az Európai Bizottság koordinálásával a Clearing und Settlement Advisory and Monitoring Expert Group (CESAME) keretében (19). Messzemenően megvalósult már például az olyan ünnepnapok egységesítése, amikor a lebonyolítási rendszerek zárva tartanak, további egységes gyakorlatok – például a corporate actions lebonyolítását illetően – kidolgozás alatt vannak.

| 3.3 | Ráadásul, ha sikerrel jár az értékpapírügyletek egész Európát átfogó lebonyolítási platformjának létrehozását célzó kezdeményezés, megvalósul a technikai normák és a piaci gyakorlatok messzemenő harmonizációja. 2006 júliusában az Európai Központi Bank (EKB) és az euróövezethez tartozó országos jegybankok egységes európai platformot javasoltak az értékpapírügyletek lebonyolítására (20). Ezt a platformot – mivel technikailag összekötődik a már létező, egész Európát átfogó, Target elnevezésű fizetési platformmal – Target2/Securities néven emlegetik. 2007 januárjában az Európai Központi Bank kiegészítésképpen bevezető tanulmányokat adott közre a tervezett platform gazdasági, jogi és technikai hatásairól (21). A megfelelő rendszerrel szemben támasztandó technológiai követelményeket most dolgozzák ki a felhasználók közreműködésével (22). |
| --- | --- |

3.3

Ráadásul, ha sikerrel jár az értékpapírügyletek egész Európát átfogó lebonyolítási platformjának létrehozását célzó kezdeményezés, megvalósul a technikai normák és a piaci gyakorlatok messzemenő harmonizációja. 2006 júliusában az Európai Központi Bank (EKB) és az euróövezethez tartozó országos jegybankok egységes európai platformot javasoltak az értékpapírügyletek lebonyolítására (20). Ezt a platformot – mivel technikailag összekötődik a már létező, egész Európát átfogó, Target elnevezésű fizetési platformmal – Target2/Securities néven emlegetik. 2007 januárjában az Európai Központi Bank kiegészítésképpen bevezető tanulmányokat adott közre a tervezett platform gazdasági, jogi és technikai hatásairól (21). A megfelelő rendszerrel szemben támasztandó technológiai követelményeket most dolgozzák ki a felhasználók közreműködésével (22).

| 3.4 | Az EKB elképzelései szerint a Target2/Securities a jövőben minden olyan értékpapírügyletre kiterjed, amelyet központi banki pénzzel bonyolítanak le. A tervezett platformnak alapvetően Európa-szerte egységes módon rendelkezésre kell állnia, jelentősen egyszerűsítve mindenekelőtt a határokon átnyúló értékpapír-lebonyolítást. |
| --- | --- |

3.4

Az EKB elképzelései szerint a Target2/Securities a jövőben minden olyan értékpapírügyletre kiterjed, amelyet központi banki pénzzel bonyolítanak le. A tervezett platformnak alapvetően Európa-szerte egységes módon rendelkezésre kell állnia, jelentősen egyszerűsítve mindenekelőtt a határokon átnyúló értékpapír-lebonyolítást.

| 3.5 | A Target2/Securities – ha sikerrel jár – Európában felszámolná a központi banki pénzzel történő, határokon átnyúló értékpapír-lebonyolítás alapvető akadályait. Ez – különböző tényezőket feltételezve – az értékpapír-tranzakció résztvevői szempontjából jelentős költségelőnyt is eredményez. |
| --- | --- |

3.5

A Target2/Securities – ha sikerrel jár – Európában felszámolná a központi banki pénzzel történő, határokon átnyúló értékpapír-lebonyolítás alapvető akadályait. Ez – különböző tényezőket feltételezve – az értékpapír-tranzakció résztvevői szempontjából jelentős költségelőnyt is eredményez.

| 3.6 | Ehhez jön még, hogy az európai CSD-k, a központi partnerek (CCP) és a tőzsdék a magatartási kódex révén számos intézkedésre kötelezettséget vállaltak az Európai Bizottság felé (23). A kódex célja mindenekelőtt az infrastruktúrát üzemeltetők hatékonyságának és interoperabilitásának fokozása, ami előreláthatólag a határokon átnyúló európai lebonyolítás költségeinek csökkenését eredményezi. A kötelezettségvállalás első elemeit már 2007 elején átültették a gyakorlatba. Így például az árjegyzékek közreadása és egységesítése révén javult az árak átláthatósága, ami a felhasználók számára megkönnyíti az árak összehasonlítását. Az infrastruktúrát üzemeltetők ráadásul kötelezettséget vállaltak arra, hogy javítják a rendszereikhez való hozzáférést és a rendszerek interoperabilitását. A 2007. június végén közreadott útmutatók konkrét megállapításai szerint a kötelezettségvállalás eredményeképpen lehetővé válik a rendszerek tényleges összefonódása. Tekintettel arra, hogy a magatartási kódex eddigi alakulásának és gyakorlati megvalósításának értékelése rendkívül kedvező – amit többek között és nem utolsósorban Charlie McCREEVY biztos 2007. július 10-én, az Európai Parlamentben elhangzott szavai igazolnak – úgy tűnik, hogy járható utat választottunk az értékpapírügyletek egész Európát átfogó költségkímélő lebonyolításának támogatásához. |
| --- | --- |

3.6

Ehhez jön még, hogy az európai CSD-k, a központi partnerek (CCP) és a tőzsdék a magatartási kódex révén számos intézkedésre kötelezettséget vállaltak az Európai Bizottság felé (23). A kódex célja mindenekelőtt az infrastruktúrát üzemeltetők hatékonyságának és interoperabilitásának fokozása, ami előreláthatólag a határokon átnyúló európai lebonyolítás költségeinek csökkenését eredményezi. A kötelezettségvállalás első elemeit már 2007 elején átültették a gyakorlatba. Így például az árjegyzékek közreadása és egységesítése révén javult az árak átláthatósága, ami a felhasználók számára megkönnyíti az árak összehasonlítását. Az infrastruktúrát üzemeltetők ráadásul kötelezettséget vállaltak arra, hogy javítják a rendszereikhez való hozzáférést és a rendszerek interoperabilitását. A 2007. június végén közreadott útmutatók konkrét megállapításai szerint a kötelezettségvállalás eredményeképpen lehetővé válik a rendszerek tényleges összefonódása. Tekintettel arra, hogy a magatartási kódex eddigi alakulásának és gyakorlati megvalósításának értékelése rendkívül kedvező – amit többek között és nem utolsósorban Charlie McCREEVY biztos 2007. július 10-én, az Európai Parlamentben elhangzott szavai igazolnak – úgy tűnik, hogy járható utat választottunk az értékpapírügyletek egész Európát átfogó költségkímélő lebonyolításának támogatásához.

| 3.7 | Politikai szempontból jelenleg nincs igény olyan cselekvésre az értékpapírpiacok konszolidációjának támogatása érdekében, amely túlmutatna a vázolt kezdeményezéseken. Először meg kell várni az európai tőzsdei környezet – különösen a pénzügyi eszközökkel folytatott tranzakciók lebonyolítására vonatkozó – konszolidációjának megkönnyítését célzó különféle munkák lezárását, majd elemezni kell eredményeiket. Ha az erőfeszítések kudarcot vallanak, vagy végeredményben nem vezetnek hatékonyabb európai tőzsdei kereskedéshez, meggondolandó, hogy nem lehetne-e szabályozó intézkedésekkel orvosolni a helyzetet. |
| --- | --- |

3.7

Politikai szempontból jelenleg nincs igény olyan cselekvésre az értékpapírpiacok konszolidációjának támogatása érdekében, amely túlmutatna a vázolt kezdeményezéseken. Először meg kell várni az európai tőzsdei környezet – különösen a pénzügyi eszközökkel folytatott tranzakciók lebonyolítására vonatkozó – konszolidációjának megkönnyítését célzó különféle munkák lezárását, majd elemezni kell eredményeiket. Ha az erőfeszítések kudarcot vallanak, vagy végeredményben nem vezetnek hatékonyabb európai tőzsdei kereskedéshez, meggondolandó, hogy nem lehetne-e szabályozó intézkedésekkel orvosolni a helyzetet.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 13-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  http://ec.europa.eu/internal_market/finances/policy/index_en.htm.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/39/EK irányelve (2004. április 21.) a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről, HL L 145., 2004.4.30., 1–44. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/71/EK irányelve (2003. november 4.) az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról és a 2001/34/EK irányelv módosításáról (EGT vonatkozású szöveg), HL L 345., 2003.12.31., 64–89. o.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/109/EK irányelve (2004. december 15.) a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról és a 2001/34/EK irányelv módosításáról, HL L 390., 2004.12.31., 38–57. o.

4

(5)  A Közösség lisszaboni programjának végrehajtásáról: Politikai keretek az EU gyáriparának megerősítésére – egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé, COM(2005) 474.

5

(6)  Az iparpolitika félidős felülvizsgálata, COM(2007) 374.

6

(7)  ECO/202 – A pénzügyi piacok alakulásának gazdasági és társadalmi következményei, CESE 1262/2007, HL C 10., 2008.1.15. – és INT/332 – Az egységes piac felülvizsgálata, CESE 89/2007, HL C 93., 2007.4.27..

7

(8)  Ezt fogalmilag gyakran a clearing and settlement kifejezéssel határozzák meg.

8

clearing and settlement

(9)  Emellett az értékpapírok letéti kezeléséből adódó egyéb feladatokat is ellátják (például: corporate actions).

9

corporate actions

(10)  Az egyes tőzsdék listája a szabályozott piacokról szóló európai bizottsági áttekintésben található (HL C 38., 2007.2.22.).

10

(11)  2004/39/EK irányelv, HL L 145., 2004.4.30., 1. o.

11

(12)  Lásd: MiFID (34) preambulumbekezdés, valamint 27. cikk és az azt követő cikkek (a piaci átláthatóságra vonatkozó rendelkezésekről).

12

(13)  Forrás: Deutsche Börse Info Operation, Total Turnover Foreign Shares, March 2007 www.deutsche-boerse.com/dbag/dispatch/de/notescontent/gdb_navigation/listing/50_Reports_and_Statistics/60_Order_Book_Statistics/INTEGRATE/statistic?notesDoc=/maincontent/Monatsstatistik+auslaendischer+Aktien&expand=1.

13

(14)  McAndrew/Stefanadis, Current Issues in Economics and Finance (Federal Reserve Bank of New York), 2002. június, 1. és 3–4.o.

14

Current Issues in Economics and Finance

(15)  Lásd még: Az Európai Központi Bank 2007. november havi jelentése, 66. és 77. o. és az ezt követő oldalak.

15

(16)  Lásd még: Az Európai Központi Bank 2007. november havi jelentése, 67. és 74–75. o.

16

(17)  Forrás: http://ec.europa.eu/internal_market/financial-markets/clearing/communication_de.htm.

17

(18)  A lebonyolításnál a tulajdonjog átruházásával, az értékpapírok könyvelésével (letéti jog), valamint a fizetésképtelenséggel foglalkozó nemzeti szabályozások fontosak.

18

(19)  Lásd: http://ec.europa.eu/internal market/financial-markets/clearing/cesame_en.htm

19

http://ec.europa.eu/internal market/financial-markets/clearing/cesame_en.htm

(20)  Lásd: http://www.ecb.int/paym/market/secmar/integr/html/index.en.html.

20

(21)  Lásd: http://www.ecb.int/paym/market/secmar/integr/html/index.en.html.

21

(22)  A témában bőséges információ található az Európai Központi Bank honlapján (www.ecb.int.).

22

(23)  Lásd: http://ec.europa.eu/internal_market/financial-markets/clearing/communication_de.htm#code.

23

---