# Uradni list C 140/2008

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 140 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 516. junij 2008 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 140

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 516. junij 2008

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2008/C 140/01 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 140/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5125 – Marel/SFS) (
  1
  ) | 5 |
| 2008/C 140/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5083 – Groupama/OTP Garancia) (
  1
  ) | 5 |
| 2008/C 140/04 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5097 – EADS/Sita France/Tarmac Aerosave) (
  1
  ) | 6 |
| 2008/C 140/05 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5123 – Autogrill/World Duty Free) (
  1
  ) | 6 |
| 2008/C 140/06 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5077 – Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm) (
  1
  ) | 7 |
| 2008/C 140/07 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4952 – Carlsberg/Scottish & Newcastle Assets) (
  1
  ) | 7 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2008/C 140/01

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

1

2008/C 140/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5125 – Marel/SFS) (
  1
  )

1

5

2008/C 140/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5083 – Groupama/OTP Garancia) (
  1
  )

1

5

2008/C 140/04

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5097 – EADS/Sita France/Tarmac Aerosave) (
  1
  )

1

6

2008/C 140/05

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5123 – Autogrill/World Duty Free) (
  1
  )

1

6

2008/C 140/06

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5077 – Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm) (
  1
  )

1

7

2008/C 140/07

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4952 – Carlsberg/Scottish & Newcastle Assets) (
  1
  )

1

7

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2008/C 140/08 | Sklepi Sveta z dne 22. maja 2008 o evropskem pristopu k medijski pismenosti v digitalnem okolju | 8 |
| 2008/C 140/09 | Sklepi Sveta z dne 22. maja 2008 o izobraževanju odraslih | 10 |
| 2008/C 140/10 | Sklepi Sveta z dne 22. maja 2008 o večjezičnosti | 14 |
| | Komisija |
| 2008/C 140/11 | Menjalni tečaji eura | 16 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2008/C 140/12 | Povzetek podatkov, ki so ga predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES o državni pomoči malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov in spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 | 17 |
| 2008/C 140/13 | Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni regionalni pomoči za naložbe (
  1
  ) | 18 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Svet

2008/C 140/08

Sklepi Sveta z dne 22. maja 2008 o evropskem pristopu k medijski pismenosti v digitalnem okolju

8

2008/C 140/09

Sklepi Sveta z dne 22. maja 2008 o izobraževanju odraslih

10

2008/C 140/10

Sklepi Sveta z dne 22. maja 2008 o večjezičnosti

14

Komisija

2008/C 140/11

Menjalni tečaji eura

16

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2008/C 140/12

Povzetek podatkov, ki so ga predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES o državni pomoči malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov in spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

17

2008/C 140/13

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni regionalni pomoči za naložbe (
  1
  )

1

18

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2008/C 140/14 | Državna pomoč – Italija – Državna pomoč št. C 20/08 (prej N 62/08) – Sprememba sheme N 59/04 o začasnem obrambnem mehanizmu za ladjedelništvo – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  ) | 20 |
| 2008/C 140/15 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5162 – AVNET/Horizon Technology) (
  1
  ) | 23 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2008/C 140/14

Državna pomoč – Italija – Državna pomoč št. C 20/08 (prej N 62/08) – Sprememba sheme N 59/04 o začasnem obrambnem mehanizmu za ladjedelništvo – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  )

1

20

2008/C 140/15

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5162 – AVNET/Horizon Technology) (
  1
  )

1

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 6.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 140/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 140/1

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 140/01)

| Datum sprejetja odločitve | 2.4.2008 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | NN 46B/06 |
| Država članica | Slovaška |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Oslobodenie od spotrebnej dane a zníženie sadzby spotrebnej dane uvedené v smernici Rady 2003/96/ES |
| Pravna podlaga | Zákon č. 98/2004 Z. z. o spotrebnej dani z minerálneho oleja |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Pomoč za usklajevanje prevoza |
| Oblika pomoči | Znižanje/oprostitev trošarin |
| Proračun | 7,2 milijard SKK |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | Od maja 2004 do aprila 2014 |
| Gospodarski sektorji | Sektorja železnic in celinskih plovnih poti |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerstvo financií SR |
| Štefanovičova 5 |
| SK-817 82 Bratislava |

Datum sprejetja odločitve

2.4.2008

Št. pomoči

NN 46B/06

Država članica

Slovaška

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Oslobodenie od spotrebnej dane a zníženie sadzby spotrebnej dane uvedené v smernici Rady 2003/96/ES

Pravna podlaga

Zákon č. 98/2004 Z. z. o spotrebnej dani z minerálneho oleja

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Pomoč za usklajevanje prevoza

Oblika pomoči

Znižanje/oprostitev trošarin

Proračun

7,2 milijard SKK

Intenzivnost

—

Trajanje

Od maja 2004 do aprila 2014

Gospodarski sektorji

Sektorja železnic in celinskih plovnih poti

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerstvo financií SR

Štefanovičova 5

SK-817 82 Bratislava

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja sklepa | 16.4.2008 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 350/07 |
| Država članica | Češka republika |
| Regija | Shema nacionalnega obsega |
| Naziv | Pořízení autobusů |
| Pravna podlaga | Zákon č. 111/1994 Sb.; zákon č. 218/2000 Sb.; zákon č. 586/1992 Sb.; vyhláška č. 500/2002 Sb.; vyhláška č. 175/2000 Sb.; vyhláška č. 560/2006 Sb.; usnesení vlády České republiky č. 550/2003 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Sektorski razvoj |
| Oblika pomoči | Enkratna neposredna nepovratna sredstva prevoznikom za nakup novih avtobusov, ki se uporabljajo po pogodbi o izvajanju javne službe. Zaradi teh enkratnih nepovratnih sredstev se bodo sorazmerno zmanjšala letna nadomestila za javno službo |
| Proračun | 3 000 milijonov CZK |
| Intenzivnost | Največ 25 % stroškov nakupa, ki se plačajo kot investicijska podpora za avtobuse na dizelski pogon, povečanih za:






  — | 50 % razlike med naložbenimi stroški avtobusa na dizelski in avtobusa na plinski ali električni pogon v primeru nakupa slednjega, |

Datum sprejetja sklepa

16.4.2008

Št. pomoči

N 350/07

Država članica

Češka republika

Regija

Shema nacionalnega obsega

Naziv

Pořízení autobusů

Pravna podlaga

Zákon č. 111/1994 Sb.; zákon č. 218/2000 Sb.; zákon č. 586/1992 Sb.; vyhláška č. 500/2002 Sb.; vyhláška č. 175/2000 Sb.; vyhláška č. 560/2006 Sb.; usnesení vlády České republiky č. 550/2003

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Sektorski razvoj

Oblika pomoči

Enkratna neposredna nepovratna sredstva prevoznikom za nakup novih avtobusov, ki se uporabljajo po pogodbi o izvajanju javne službe. Zaradi teh enkratnih nepovratnih sredstev se bodo sorazmerno zmanjšala letna nadomestila za javno službo

Proračun

3 000 milijonov CZK

Intenzivnost

Največ 25 % stroškov nakupa, ki se plačajo kot investicijska podpora za avtobuse na dizelski pogon, povečanih za:

—

50 % razlike med naložbenimi stroški avtobusa na dizelski in avtobusa na plinski ali električni pogon v primeru nakupa slednjega,

| — | 50 % razlike med stroški standardnega in nizkopodnega vozila v primeru nakupa slednjega, |
| --- | --- |

—

50 % razlike med stroški standardnega in nizkopodnega vozila v primeru nakupa slednjega,

| — | 50 % stroškov dostopne ploščadi za invalidske vozičke v primeru nakupa, |
| --- | --- |

—

50 % stroškov dostopne ploščadi za invalidske vozičke v primeru nakupa,

| — | do 50 % stroškov nakupa sistema obveščanja za slepe ali slabovidne v primeru nakupa |
| --- | --- |

—

do 50 % stroškov nakupa sistema obveščanja za slepe ali slabovidne v primeru nakupa

Trajanje

Od leta 2008 do decembra 2013

Gospodarski sektorji

Avtobusni prevoz

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Ministerstvo dopravy |
| --- |
| nábřeží Ludvíka Svobody 12/222 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Ministerstvo dopravy

nábřeží Ludvíka Svobody 12/222

CZ-110 15 Praha 1

Druge informacije

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 2.4.2008 |
| --- | --- |
| Št. Pomoči | N 506/07 |
| Država članica | Poljska |
| Regija | Mazowiecki |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Przedsiębiorstwo Spedycji Międzynarodowej C. Hartwig Warszawa S.A. |
| Pravna podlaga | Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Pomoč za prestrukturiranje |
| Oblika pomoči | Posojilo |
| Proračun | 13 000 000 PLN (3 385 416 EUR) |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | Do 31.12.2009 |
| Gospodarski sektorji | Promet |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Agencja Rozwoju Przemyslu S.A. |
| ul. Domaniewska 41 |
| PL-02-672 Warszawa |

Datum sprejetja odločitve

2.4.2008

Št. Pomoči

N 506/07

Država članica

Poljska

Regija

Mazowiecki

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Przedsiębiorstwo Spedycji Międzynarodowej C. Hartwig Warszawa S.A.

Pravna podlaga

Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Pomoč za prestrukturiranje

Oblika pomoči

Posojilo

Proračun

13 000 000 PLN (3 385 416 EUR)

Intenzivnost

—

Trajanje

Do 31.12.2009

Gospodarski sektorji

Promet

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Agencja Rozwoju Przemyslu S.A.

ul. Domaniewska 41

PL-02-672 Warszawa

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 2.4.2008 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 638/07 |
| Država članica | Poljska |
| Regija | Lódzkie |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Rozbudowa regionalnego portu lotniczego: Port Lotniczy Łódź Sp. z o.o. |
| Pravna podlaga | Dz.U. 2007 nr 15 poz. 90, załącznik II część 83 dotycząca budżetu państwa — Rezerwy celowe |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Regionalni razvoj |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | 40 170 000 PLN (znesek pomoči je 20 085 000 PLN) |
| Intenzivnost | 50 % |
| Trajanje | Pomoč bo dodeljena v letu 2008 |
| Gospodarski sektorji | Zračni promet |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Województwo Łódzkie |
| Al. Piłsudskiego 8 |
| PL-90-051 Łódź |

Datum sprejetja odločitve

2.4.2008

Št. pomoči

N 638/07

Država članica

Poljska

Regija

Lódzkie

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Rozbudowa regionalnego portu lotniczego: Port Lotniczy Łódź Sp. z o.o.

Pravna podlaga

Dz.U. 2007 nr 15 poz. 90, załącznik II część 83 dotycząca budżetu państwa — Rezerwy celowe

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Regionalni razvoj

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

40 170 000 PLN (znesek pomoči je 20 085 000 PLN)

Intenzivnost

50 %

Trajanje

Pomoč bo dodeljena v letu 2008

Gospodarski sektorji

Zračni promet

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Województwo Łódzkie

Al. Piłsudskiego 8

PL-90-051 Łódź

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 30.1.2008 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 685/07 |
| Država članica | Češka republika |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Státní záruka pro potřeby financování nákupu železničních kolejových vozidel společností České dráhy |
| Pravna podlaga | Zákon o poskytnutí státní záruky České republiky na zajištění úvěru určeného na financování nákupu železničních vozů, poskytnutého společností EUROFIMA |
| Vrsta ukrepa | Državno jamstvo za kritje posojila |
| Cilj | Lažji nakup novega potniškega voznega parka |
| Oblika pomoči | Jamstvo |
| Proračun | Državno jamstvo bo odobreno za kritje posojila do 30 milijonov EUR, vključno z obrestmi in stroški posojila, ki jih zaračuna družba EUROFIMA |
| Intenzivnost | Državno jamstvo krije 95 % posojila, preostalih 5 % krijejo Češke železnice iz lastnih virov |
| Trajanje | Državno jamstvo je veljavno do 31.12.2018 |
| Gospodarski sektorji | Promet |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerstvo dopravy |
| L. Svobody 1222/12 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Datum sprejetja odločitve

30.1.2008

Št. pomoči

N 685/07

Država članica

Češka republika

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Státní záruka pro potřeby financování nákupu železničních kolejových vozidel společností České dráhy

Pravna podlaga

Zákon o poskytnutí státní záruky České republiky na zajištění úvěru určeného na financování nákupu železničních vozů, poskytnutého společností EUROFIMA

Vrsta ukrepa

Državno jamstvo za kritje posojila

Cilj

Lažji nakup novega potniškega voznega parka

Oblika pomoči

Jamstvo

Proračun

Državno jamstvo bo odobreno za kritje posojila do 30 milijonov EUR, vključno z obrestmi in stroški posojila, ki jih zaračuna družba EUROFIMA

Intenzivnost

Državno jamstvo krije 95 % posojila, preostalih 5 % krijejo Češke železnice iz lastnih virov

Trajanje

Državno jamstvo je veljavno do 31.12.2018

Gospodarski sektorji

Promet

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerstvo dopravy

L. Svobody 1222/12

CZ-110 15 Praha 1

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 6.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 140/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 140/5

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.5125 – Marel/SFS)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 140/02)

Dne 21. aprila 2008 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5125. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5125. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 6.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 140/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 140/5

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.5083 – Groupama/OTP Garancia)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 140/03)

Dne 15. aprila 2008 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5083. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5083. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 6.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 140/6 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 140/6

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.5097 – EADS/Sita France/Tarmac Aerosave)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 140/04)

Dne 14. maja 2008 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v francoščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5097. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5097. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 6.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 140/6 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 140/6

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.5123 – Autogrill/World Duty Free)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 140/05)

Dne 16. maja 2008 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5123. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5123. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 6.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 140/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 140/7

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.5077 – Colony Capital/Morgan Stanley/Colfilm)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 140/06)

Dne 17. aprila 2008 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v francoščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5077. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5077. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 6.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 140/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 140/7

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.4952 – Carlsberg/Scottish & Newcastle Assets)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 140/07)

Dne 7. marca 2008 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M4952. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M4952. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Svet

| 6.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 140/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 140/8

---

Sklepi Sveta z dne 22. maja 2008 o evropskem pristopu k medijski pismenosti v digitalnem okolju

(2008/C 140/08)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju naslednjega:

| — | nova direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah zahteva, da je treba vzpostaviti „medijsko pismenost v vseh družbenih skupinah“ ter pozorno spremljati napredek v tej pismenosti. Določa obvezno poročanje Komisije o ravni medijske pismenosti v vseh državah članicah (1). Potrebna so torej merila za ocenjevanje ravni medijske pismenosti, |
| --- | --- |

—

nova direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah zahteva, da je treba vzpostaviti „medijsko pismenost v vseh družbenih skupinah“ ter pozorno spremljati napredek v tej pismenosti. Določa obvezno poročanje Komisije o ravni medijske pismenosti v vseh državah članicah (1). Potrebna so torej merila za ocenjevanje ravni medijske pismenosti,

| — | Evropski parlament je Svet in Komisijo pozval, „naj razvijeta in izvajata programe medijske pismenosti za spodbujanje aktivnega in osveščenega državljanstva v Evropi“ (2), |
| --- | --- |

—

Evropski parlament je Svet in Komisijo pozval, „naj razvijeta in izvajata programe medijske pismenosti za spodbujanje aktivnega in osveščenega državljanstva v Evropi“ (2),

| — | ključni pomen medijske pismenosti je poudaril tudi Unesco, denimo v „Grünwaldski deklaraciji o medijskem izobraževanju“ (1982) in v pariškem načrtu – dvanajst priporočil za medijsko izobraževanje (2007), ter Svet Evrope v svojem „Priporočilu Odbora ministrov državam članicam o krepitvi vloge otrok v novem informacijsko-komunikacijskem okolju“ (2006), |
| --- | --- |

—

ključni pomen medijske pismenosti je poudaril tudi Unesco, denimo v „Grünwaldski deklaraciji o medijskem izobraževanju“ (1982) in v pariškem načrtu – dvanajst priporočil za medijsko izobraževanje (2007), ter Svet Evrope v svojem „Priporočilu Odbora ministrov državam članicam o krepitvi vloge otrok v novem informacijsko-komunikacijskem okolju“ (2006),

| — | Komisija je izvedla javno posvetovanje o medijski pismenosti (3) in študijo o „najnovejših težnjah in pristopih k medijski pismenosti v Evropi“ (4), |
| --- | --- |

—

Komisija je izvedla javno posvetovanje o medijski pismenosti (3) in študijo o „najnovejših težnjah in pristopih k medijski pismenosti v Evropi“ (4),

| — | priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (2006) opredeljuje znanje, spretnosti in odnose, povezane z digitalno pismenostjo, |
| --- | --- |

—

priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (2006) opredeljuje znanje, spretnosti in odnose, povezane z digitalno pismenostjo,

| — | priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o varstvu mladoletnikov in človeškega dostojanstva ter o pravici do odgovora v zvezi s konkurenčnostjo evropske avdiovizualne industrije in industrije spletnih informacijskih storitev (2006) že vsebuje sklop možnih ukrepov za spodbujanje medijske pismenosti – |
| --- | --- |

—

priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o varstvu mladoletnikov in človeškega dostojanstva ter o pravici do odgovora v zvezi s konkurenčnostjo evropske avdiovizualne industrije in industrije spletnih informacijskih storitev (2006) že vsebuje sklop možnih ukrepov za spodbujanje medijske pismenosti –

1.   POZDRAVLJA

| — | sporočilo Komisije z naslovom „Evropski pristop k medijski pismenosti v digitalnem okolju“ kot dodatno sestavino evropske avdiovizualne politike. |
| --- | --- |

—

sporočilo Komisije z naslovom „Evropski pristop k medijski pismenosti v digitalnem okolju“ kot dodatno sestavino evropske avdiovizualne politike.

2.   POTRJUJE

| — | strateško predstavo Evropske komisije o medijski pismenosti kot pomembnem dejavniku aktivnega državljanstva v današnji informacijski družbi, ki lahko prispeva k uresničevanju ciljev lizbonske agende. |
| --- | --- |

—

strateško predstavo Evropske komisije o medijski pismenosti kot pomembnem dejavniku aktivnega državljanstva v današnji informacijski družbi, ki lahko prispeva k uresničevanju ciljev lizbonske agende.

3.   PRIZNAVA

| — | pomen medijske pismenosti in njeno vlogo pri spodbujanju dejavne udeležbe državljanov v gospodarskem, kulturnem in demokratičnem življenju družbe, |
| --- | --- |

—

pomen medijske pismenosti in njeno vlogo pri spodbujanju dejavne udeležbe državljanov v gospodarskem, kulturnem in demokratičnem življenju družbe,

| — | da medijska pismenost, zlasti sposobnost kritične ocene vsebine, znatno vpliva na zaupanje uporabnikov v digitalne tehnologije in medije ter posledično na sprejemanje IKT in medijev, ki so v strateškem okviru politike „i2010“ opredeljeni kot prednostna naloga, |
| --- | --- |

—

da medijska pismenost, zlasti sposobnost kritične ocene vsebine, znatno vpliva na zaupanje uporabnikov v digitalne tehnologije in medije ter posledično na sprejemanje IKT in medijev, ki so v strateškem okviru politike „i2010“ opredeljeni kot prednostna naloga,

| — | pomen medijsko pismenih uporabnikov za medijski pluralizem in kakovost vsebine, |
| --- | --- |

—

pomen medijsko pismenih uporabnikov za medijski pluralizem in kakovost vsebine,

| — | različna prizadevanja držav članic za izboljšanje in spodbujanje medijske pismenosti kljub razlikam v postopkih in ravneh ukrepanja med posameznimi državami članicami, |
| --- | --- |

—

različna prizadevanja držav članic za izboljšanje in spodbujanje medijske pismenosti kljub razlikam v postopkih in ravneh ukrepanja med posameznimi državami članicami,

| — | nezadostna skupna merila in kazalci za merjenje medijske pismenosti, |
| --- | --- |

—

nezadostna skupna merila in kazalci za merjenje medijske pismenosti,

| — | pomen opredelitve in spodbujanja dobrih praks za izboljšanje medijske pismenosti, |
| --- | --- |

—

pomen opredelitve in spodbujanja dobrih praks za izboljšanje medijske pismenosti,

| — | pomen izobraževanja in usposabljanja pri izboljševanju medijske pismenosti ter iz tega izhajajoče potrebe po boljšem izobraževanju učiteljev in dviganju ozaveščenosti med pedagogi na vseh ravneh izobraževanja in usposabljanja. |
| --- | --- |

—

pomen izobraževanja in usposabljanja pri izboljševanju medijske pismenosti ter iz tega izhajajoče potrebe po boljšem izobraževanju učiteljev in dviganju ozaveščenosti med pedagogi na vseh ravneh izobraževanja in usposabljanja.

4.   POUDARJA

| — | pomen evropskih programov in pobud, kot so program MEDIA 2007, program „Vseživljenjsko učenje 2007–2013“ in program „Varnejši internet plus“, |
| --- | --- |

—

pomen evropskih programov in pobud, kot so program MEDIA 2007, program „Vseživljenjsko učenje 2007–2013“ in program „Varnejši internet plus“,

| — | da bi moralo nadaljnje delo temeljiti na teh in z njimi povezanih pobudah, če želimo doseči večjo osveščenost državljanov o pomenu medijske pismenosti, |
| --- | --- |

—

da bi moralo nadaljnje delo temeljiti na teh in z njimi povezanih pobudah, če želimo doseči večjo osveščenost državljanov o pomenu medijske pismenosti,

| — | potrebo po redni izmenjavi informacij in najboljših praks, na ravni izobraževanja pa potrebo po pedagoških metodah med državami članicami. |
| --- | --- |

—

potrebo po redni izmenjavi informacij in najboljših praks, na ravni izobraževanja pa potrebo po pedagoških metodah med državami članicami.

5.   SE SEZNANJA Z DEJSTVOM, DA

| — | namerava Komisija izvesti dodatno študijo, s katero želi razviti merila in kazalce za merjenje ravni medijske pismenosti, ob upoštevanju vsega ustreznega dela, ki poteka v okviru drugih mednarodnih organizacij, |
| --- | --- |

—

namerava Komisija izvesti dodatno študijo, s katero želi razviti merila in kazalce za merjenje ravni medijske pismenosti, ob upoštevanju vsega ustreznega dela, ki poteka v okviru drugih mednarodnih organizacij,

| — | namerava Komisija še naprej spodbujati razvijanje in izmenjavo dobrih praks v zvezi z medijsko pismenostjo in digitalnim okoljem. |
| --- | --- |

—

namerava Komisija še naprej spodbujati razvijanje in izmenjavo dobrih praks v zvezi z medijsko pismenostjo in digitalnim okoljem.

6.   POZIVA KOMISIJO, NAJ

| — | pozorno spremlja dogajanje na tem področju in morebitno potrebo po nadaljnjem političnem odzivanju na evropski ravni, |
| --- | --- |

—

pozorno spremlja dogajanje na tem področju in morebitno potrebo po nadaljnjem političnem odzivanju na evropski ravni,

| — | kot forum za izmenjavo informacij in najboljših praks o medijski pismenosti, ki bo prispeval tudi k oblikovanju političnega programa na tem področju, uporabi odbor za stike, ustanovljen z Direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah, v ustrezni sestavi. Strokovnjake zasebnega sektorja in druge interesne skupine bi bilo treba pozvati, naj prispevajo k tem prizadevanjem. |
| --- | --- |

—

kot forum za izmenjavo informacij in najboljših praks o medijski pismenosti, ki bo prispeval tudi k oblikovanju političnega programa na tem področju, uporabi odbor za stike, ustanovljen z Direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah, v ustrezni sestavi. Strokovnjake zasebnega sektorja in druge interesne skupine bi bilo treba pozvati, naj prispevajo k tem prizadevanjem.

7.   POZIVA DRŽAVE ČLANICE, NAJ

| — | ustrezne organe, denimo organe, pristojne za pravno ureditev avdiovizualnih in elektronskih komunikacij, spodbujajo k sodelovanju in pospeševanju izboljševanja medijske pismenosti, |
| --- | --- |

—

ustrezne organe, denimo organe, pristojne za pravno ureditev avdiovizualnih in elektronskih komunikacij, spodbujajo k sodelovanju in pospeševanju izboljševanja medijske pismenosti,

| — | skupaj z vsemi interesnimi skupinami na nacionalni ravni spodbujajo in lajšajo razvoj in izvajanje kodeksa ravnanja ter drugih koregulativnih in samoregulativnih pobud, |
| --- | --- |

—

skupaj z vsemi interesnimi skupinami na nacionalni ravni spodbujajo in lajšajo razvoj in izvajanje kodeksa ravnanja ter drugih koregulativnih in samoregulativnih pobud,

| — | vse interesne skupine, zlasti v okviru medijev in sektorja IKT, spodbujajo k opravljanju lastnih rednih raziskav in opazovanja različnih vidikov in razsežnosti medijske pismenosti, |
| --- | --- |

—

vse interesne skupine, zlasti v okviru medijev in sektorja IKT, spodbujajo k opravljanju lastnih rednih raziskav in opazovanja različnih vidikov in razsežnosti medijske pismenosti,

| — | spodbujajo pobude za dviganje ozaveščenosti, med drugim tudi pobude, ki so posebej usmerjene na uporabo IKT, na mlade in njihove starše ter mladinske organizacije in medije, |
| --- | --- |

—

spodbujajo pobude za dviganje ozaveščenosti, med drugim tudi pobude, ki so posebej usmerjene na uporabo IKT, na mlade in njihove starše ter mladinske organizacije in medije,

| — | spodbujajo medijsko pismenost v okviru svojih strategij za vseživljenjsko učenje ter vzajemno učenje in izmenjavo dobrih praks glede tega vidika izobraževanja med učiteljskim kadrom. |
| --- | --- |

—

spodbujajo medijsko pismenost v okviru svojih strategij za vseživljenjsko učenje ter vzajemno učenje in izmenjavo dobrih praks glede tega vidika izobraževanja med učiteljskim kadrom.

---

(1)  Člen 26: Komisija predloži „poročilo o uporabi te direktive in po potrebi pripravi nadaljnje predloge za njeno prilagoditev razvoju na področju avdiovizualnih medijskih storitev, zlasti ob upoštevanju najnovejšega tehnološkega razvoja, konkurenčnosti sektorja in ravni medijske pismenosti v vseh državah članicah“.

(2)  Resolucija z dne 6. septembra 2005 o „Direktivi o televiziji brez meja“ (89/552/EGS).

(3)  Glej poročilo o rezultatih javnega posvetovanja o medijski pismenosti:

http://ec.europa.eu/avpolicy/media_literacy/docs/report_on_ml_2007.pdf

(4)  Glej: http://ec.europa.eu/avpolicy/media_literacy/index_en.htm

---

| 6.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 140/10 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 140/10

---

Sklepi Sveta z dne 22. maja 2008 o izobraževanju odraslih

(2008/C 140/09)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet je na spomladanskem zasedanju v Lizboni leta 2000 (1) v sklepih pozval, da bi bilo treba evropske sisteme izobraževanja in usposabljanja posodobiti, da bi se lahko odzvali na zahteve gospodarstva znanja ter na vse večje družbeno-gospodarske in demografske izzive, s katerimi se Unija srečuje v času globalizacije. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet je na spomladanskem zasedanju v Lizboni leta 2000 (1) v sklepih pozval, da bi bilo treba evropske sisteme izobraževanja in usposabljanja posodobiti, da bi se lahko odzvali na zahteve gospodarstva znanja ter na vse večje družbeno-gospodarske in demografske izzive, s katerimi se Unija srečuje v času globalizacije.

| (2) | Evropski svet je na spomladanskem zasedanju v Barceloni leta 2002 v sklepih (2) izrecno pozval države članice, naj zagotovijo, da imajo vsi državljani osnovne kvalifikacije, starejšim delavcem pa naj zagotovijo več možnosti, da bi lahko ostali na trgu dela, zlasti tako, da jim omogočijo dejanski dostop do vseživljenjskega učenja. |
| --- | --- |

(2)

Evropski svet je na spomladanskem zasedanju v Barceloni leta 2002 v sklepih (2) izrecno pozval države članice, naj zagotovijo, da imajo vsi državljani osnovne kvalifikacije, starejšim delavcem pa naj zagotovijo več možnosti, da bi lahko ostali na trgu dela, zlasti tako, da jim omogočijo dejanski dostop do vseživljenjskega učenja.

| (3) | V Resoluciji Sveta z dne 27. junija 2002 o vseživljenjskem učenju (3) je poudarjeno, da se mora vseživljenjsko učenje začeti v predšolskem obdobju in trajati do obdobja po upokojitvi ter zajemati celoten spekter formalnega, neformalnega in priložnostnega učenja. |
| --- | --- |

(3)

V Resoluciji Sveta z dne 27. junija 2002 o vseživljenjskem učenju (3) je poudarjeno, da se mora vseživljenjsko učenje začeti v predšolskem obdobju in trajati do obdobja po upokojitvi ter zajemati celoten spekter formalnega, neformalnega in priložnostnega učenja.

| (4) | Resolucija Sveta z dne 19. decembra 2002 o okrepljenem sodelovanju na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja (4) navaja, da sta prilagodljivost in zaposljivost odraslih, vključno s starejšimi delavci, močno odvisni od možnosti za posodobitev in pridobitev novega znanja v celotnem poklicnem življenju. |
| --- | --- |

(4)

Resolucija Sveta z dne 19. decembra 2002 o okrepljenem sodelovanju na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja (4) navaja, da sta prilagodljivost in zaposljivost odraslih, vključno s starejšimi delavci, močno odvisni od možnosti za posodobitev in pridobitev novega znanja v celotnem poklicnem življenju.

| (5) | Resolucija Sveta z dne 28. maja 2004 o krepitvi politik, sistemov in praks pri usmerjanju (5) poudarja, da bi morali vsi evropski državljani imeti dostop do usmerjevalnih storitev v vseh življenjskih obdobjih, poseben poudarek pa bi bilo treba nameniti posameznikom in ogroženim skupinam. |
| --- | --- |

(5)

Resolucija Sveta z dne 28. maja 2004 o krepitvi politik, sistemov in praks pri usmerjanju (5) poudarja, da bi morali vsi evropski državljani imeti dostop do usmerjevalnih storitev v vseh življenjskih obdobjih, poseben poudarek pa bi bilo treba nameniti posameznikom in ogroženim skupinam.

| (6) | Svet je v sklepih z dne 28. maja 2004 o skupnih evropskih načelih za identifikacijo in potrjevanje neformalnega in priložnostnega učenja (6), ki so bila določena na podlagi kopenhagenske izjave iz novembra 2002, pozval k razvoju in širjenju evropskih instrumentov za priznavanje neformalnega in priložnostnega učenja. |
| --- | --- |

(6)

Svet je v sklepih z dne 28. maja 2004 o skupnih evropskih načelih za identifikacijo in potrjevanje neformalnega in priložnostnega učenja (6), ki so bila določena na podlagi kopenhagenske izjave iz novembra 2002, pozval k razvoju in širjenju evropskih instrumentov za priznavanje neformalnega in priložnostnega učenja.

| (7) | Cilj Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (7) je med drugim zagotoviti, da bodo odrasli lahko razvijali in posodabljali znanje vse življenje ter da se zagotovi ustrezna infrastruktura za nadaljevanje izobraževanja in usposabljanja odraslih. |
| --- | --- |

(7)

Cilj Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (7) je med drugim zagotoviti, da bodo odrasli lahko razvijali in posodabljali znanje vse življenje ter da se zagotovi ustrezna infrastruktura za nadaljevanje izobraževanja in usposabljanja odraslih.

| (8) | Svet je v sklepih z dne 25. maja 2007 o skladnem okviru kazalnikov in meril na področju izobraževanja in usposabljanja (8) pozval k nadaljnjemu razvijanju kazalnikov o kompetencah odraslih. |
| --- | --- |

(8)

Svet je v sklepih z dne 25. maja 2007 o skladnem okviru kazalnikov in meril na področju izobraževanja in usposabljanja (8) pozval k nadaljnjemu razvijanju kazalnikov o kompetencah odraslih.

| (9) | Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij (9) spodbuja pristop opisa kvalifikacij, ki temeljijo na učnem rezultatu in ne na tem, kako in kje so bile pridobljene. |
| --- | --- |

(9)

Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij (9) spodbuja pristop opisa kvalifikacij, ki temeljijo na učnem rezultatu in ne na tem, kako in kje so bile pridobljene.

| (10) | Svet in Komisija sta leta 2008 pripravila skupno poročilo o napredku pri izvajanju delovnega programa „Izobraževanje in usposabljanje 2010“, v njem pa sta poudarila, da je nizka stopnja udeležbe starejših in nizko kvalificiranih delavcev v izobraževanju odraslih še vedno ključni problem. |
| --- | --- |

(10)

Svet in Komisija sta leta 2008 pripravila skupno poročilo o napredku pri izvajanju delovnega programa „Izobraževanje in usposabljanje 2010“, v njem pa sta poudarila, da je nizka stopnja udeležbe starejših in nizko kvalificiranih delavcev v izobraževanju odraslih še vedno ključni problem.

| (11) | Evropski parlament je v Resoluciji z dne 16. januarja 2008 o izobraževanju odraslih: Za učenje ni nikoli prepozno
   (10) izrecno pozval države članice, naj spodbujajo pridobivanje znanja in uvedejo kulturo vseživljenjskega učenja, zlasti z izvajanjem politike enakosti spolov, s katero bi izobraževanje odraslih postalo privlačnejše, dostopnejše in učinkovitejše – |
| --- | --- |

(11)

Evropski parlament je v Resoluciji z dne 16. januarja 2008 o izobraževanju odraslih: Za učenje ni nikoli prepozno
   (10) izrecno pozval države članice, naj spodbujajo pridobivanje znanja in uvedejo kulturo vseživljenjskega učenja, zlasti z izvajanjem politike enakosti spolov, s katero bi izobraževanje odraslih postalo privlačnejše, dostopnejše in učinkovitejše –

POZDRAVLJA sporočilo Komisije iz oktobra 2006 z naslovom Za učenje ni nikoli prepozno
   (11) in akcijski načrt Komisije iz septembra 2007 z naslovom Za učenje je vedno pravi čas
   (12); oba poudarjata pomen izobraževanja odraslih kot ključno prvino vseživljenjskega učenja ter države članice pozivata, naj odpravijo ovire za sodelovanje, izboljšajo splošno kakovost in učinkovitost izobraževanja odraslih, pospešijo postopek potrjevanja in priznavanja ter zagotovijo zadostna vlaganja in spremljanje sektorja;

PRIZNAVA ključno vlogo, ki jo lahko ima izobraževanje odraslih pri doseganju ciljev lizbonske strategije s spodbujanjem socialne kohezije, zagotavljanjem potrebnega znanja državljanom pri iskanju nove zaposlitve in pri pomoči Evropi, da bo bolje pripravljena na izzive globalizacije. Zlasti je treba:

| 1. | dvigniti raven znanja pri še vedno precejšnjem številu nizko kvalificiranih delavcev, da bi vsem državljanom omogočili prilagajanje na tehnološke spremembe in prihodnje potrebe po znanju ter tako prispevali k boljši splošni gospodarski uspešnosti; |
| --- | --- |

1.

dvigniti raven znanja pri še vedno precejšnjem številu nizko kvalificiranih delavcev, da bi vsem državljanom omogočili prilagajanje na tehnološke spremembe in prihodnje potrebe po znanju ter tako prispevali k boljši splošni gospodarski uspešnosti;

| 2. | obravnavati problem stalno visokega števila mladih osipnikov, tako da se vsem, ki kot odrasli nimajo kvalifikacij, ponudi ponovna priložnost, pri tem pa se je treba posebej osredotočiti na področja, kot so pismenost in računske spretnosti, znanje na področju IT ter učenje jezikov; |
| --- | --- |

2.

obravnavati problem stalno visokega števila mladih osipnikov, tako da se vsem, ki kot odrasli nimajo kvalifikacij, ponudi ponovna priložnost, pri tem pa se je treba posebej osredotočiti na področja, kot so pismenost in računske spretnosti, znanje na področju IT ter učenje jezikov;

| 3. | preprečevati socialno izključenost zaradi, denimo, nizke stopnje osnovne izobrazbe, nezaposlenosti in socialne izolacije na podeželju, pri tem pa – ob upoštevanju trenutnih demografskih in migracijskih trendov – več pozornosti nameniti zahtevam starejših delavcev in migrantov v zvezi z vseživljenjskim učenjem in usposabljanjem; |
| --- | --- |

3.

preprečevati socialno izključenost zaradi, denimo, nizke stopnje osnovne izobrazbe, nezaposlenosti in socialne izolacije na podeželju, pri tem pa – ob upoštevanju trenutnih demografskih in migracijskih trendov – več pozornosti nameniti zahtevam starejših delavcev in migrantov v zvezi z vseživljenjskim učenjem in usposabljanjem;

| 4. | zagotoviti učinkovito, uspešno in kakovostno izobraževanje odraslih, da bi povečali aktivno sodelovanje pri tem izobraževanju, zlasti marginaliziranih skupin, privabili dovolj široko javnost in povečali zasebna vlaganja v ta sektor ter zasebni sektor spodbudili, naj izobraževanje odraslih obravnava kot ključni dejavnik za razvijanje delovnega in poslovnega okolja; |
| --- | --- |

4.

zagotoviti učinkovito, uspešno in kakovostno izobraževanje odraslih, da bi povečali aktivno sodelovanje pri tem izobraževanju, zlasti marginaliziranih skupin, privabili dovolj široko javnost in povečali zasebna vlaganja v ta sektor ter zasebni sektor spodbudili, naj izobraževanje odraslih obravnava kot ključni dejavnik za razvijanje delovnega in poslovnega okolja;

MENI, da lahko izobraževanje odraslih znatno prispeva k izpolnjevanju takšnih potreb, zlasti z zagotavljanjem gospodarskih in socialnih ugodnosti, kot sta večja zaposljivost, dostop do bolj kakovostnih delovnih mest, bolj odgovorno državljanstvo in večje sodelovanje civilne družbe, ter ugodnosti za posameznike, kot so boljši osebnostni razvoj, boljše zdravje in počutje ter boljša samopodoba, v skladu s tem pa velja tudi naslednje:

| 1. | izobraževanju odraslih bi bilo treba nameniti večji poudarek in bolj učinkovito podporo na nacionalni ravni, in sicer ga umestiti v okvir splošnih prizadevanj za razvijanje kulture vseživljenjskega učenja; |
| --- | --- |

1.

izobraževanju odraslih bi bilo treba nameniti večji poudarek in bolj učinkovito podporo na nacionalni ravni, in sicer ga umestiti v okvir splošnih prizadevanj za razvijanje kulture vseživljenjskega učenja;

| 2. | posebni ukrepi iz Priloge k tem sklepom bi lahko bili del celovitega okvira za prihodnje ukrepe na tem področju v okviru delovnega programa „Izobraževanje in usposabljanje 2010“; |
| --- | --- |

2.

posebni ukrepi iz Priloge k tem sklepom bi lahko bili del celovitega okvira za prihodnje ukrepe na tem področju v okviru delovnega programa „Izobraževanje in usposabljanje 2010“;

| 3. | pri nadaljnjem oblikovanju in izvajanju takšnih ukrepov bi se morala v celoti upoštevati odgovornost držav članic za učno vsebino ter organizacijo sistemov izobraževanja in usposabljanja, pri tem pa bi se morala uporabiti odprta metoda usklajevanja; |
| --- | --- |

3.

pri nadaljnjem oblikovanju in izvajanju takšnih ukrepov bi se morala v celoti upoštevati odgovornost držav članic za učno vsebino ter organizacijo sistemov izobraževanja in usposabljanja, pri tem pa bi se morala uporabiti odprta metoda usklajevanja;

| 4. | napredek in spremljanje izobraževanja odraslih bi morala biti usklajena s celovitim okvirom kazalnikov in meril, ki jih je Svet sprejel maja 2007, in se vključiti v prihodnja skupna poročila o napredku pri izvajanju delovnega programa „Izobraževanje in usposabljanje“; |
| --- | --- |

4.

napredek in spremljanje izobraževanja odraslih bi morala biti usklajena s celovitim okvirom kazalnikov in meril, ki jih je Svet sprejel maja 2007, in se vključiti v prihodnja skupna poročila o napredku pri izvajanju delovnega programa „Izobraževanje in usposabljanje“;

| 5. | medsektorskost, raznolikost, kompleksnost in bogatost izobraževanja odraslih zahtevajo integriran pristop, ki vključuje vse zainteresirane strani, tudi na lokalni in regionalni ravni, ter socialne partnerje in NVO; |
| --- | --- |

5.

medsektorskost, raznolikost, kompleksnost in bogatost izobraževanja odraslih zahtevajo integriran pristop, ki vključuje vse zainteresirane strani, tudi na lokalni in regionalni ravni, ter socialne partnerje in NVO;

v skladu s tem POZIVA DRŽAVE ČLANICE, naj obravnavajo vprašanja, ki so povezana z izobraževanjem odraslih in so opredeljena v teh sklepih, zlasti z izvajanjem ukrepov iz Priloge glede na posebne okoliščine in prednostne naloge držav članic;

ter POZIVA KOMISIJO, naj:

| — | podpre države članice pri nadaljnjem razvijanju in izboljševanju izobraževanja odraslih, tako da jim poleg zagotavljanja več možnosti, širšega dostopa in večjega sodelovanja zagotovi tudi bolj relevantne, v izide usmerjene učne rezultate, in sicer z uporabo ukrepov, kot so, denimo, ukrepi iz Priloge k tem sklepom, |
| --- | --- |

—

podpre države članice pri nadaljnjem razvijanju in izboljševanju izobraževanja odraslih, tako da jim poleg zagotavljanja več možnosti, širšega dostopa in večjega sodelovanja zagotovi tudi bolj relevantne, v izide usmerjene učne rezultate, in sicer z uporabo ukrepov, kot so, denimo, ukrepi iz Priloge k tem sklepom,

| — | zagotovi komplementarnost in skladnost med nadaljnjim ukrepanjem v zvezi s takšnimi ukrepi ter izvajanjem bolonjskega in kopenhagenskega procesa, kolikor se nanašata na izobraževanje odraslih, |
| --- | --- |

—

zagotovi komplementarnost in skladnost med nadaljnjim ukrepanjem v zvezi s takšnimi ukrepi ter izvajanjem bolonjskega in kopenhagenskega procesa, kolikor se nanašata na izobraževanje odraslih,

| — | okrepi in uporabi obstoječe raziskovalne strukture za potrebe izobraževanja odraslih, |
| --- | --- |

—

okrepi in uporabi obstoječe raziskovalne strukture za potrebe izobraževanja odraslih,

| — | nadaljuje in okrepi sodelovanje z mednarodnimi organizacijami in ustreznimi nevladnimi organi s tega področja ter vzpostavi povezave med regionalnimi pobudami, kot je sodelovanje Evrope in Azije, in pobudami na svetovni ravni, kot sta „Izobraževanje za vse“ in razvojni cilji tisočletja. |
| --- | --- |

—

nadaljuje in okrepi sodelovanje z mednarodnimi organizacijami in ustreznimi nevladnimi organi s tega področja ter vzpostavi povezave med regionalnimi pobudami, kot je sodelovanje Evrope in Azije, in pobudami na svetovni ravni, kot sta „Izobraževanje za vse“ in razvojni cilji tisočletja.

---

(1)  Dok. SN 100/00 REV 1.

(2)  Dok. SN 100/02, REV 1, odstavka 32 in 33.

(3)  UL C 163, 9.7.2002, str. 2.

(4)  UL C 13, 18.1.2003, str. 2.

(5)  Dok. 9286/04.

(6)  Dok. 9600/04.

(7)  UL L 394, 30.12.2006, str. 10.

(8)  UL C 311, 21.12.2007, str. 13.

(9)  UL naveden pozneje.

(10)  (2007/2114 (INI)) – P6_TA-PROV(2008)0013.

(11)  Dok. 14600/06 – COM(2006) 614 konč.

(12)  Dok. 13426/07 – COM(2007) 558 konč.

---

PRILOGA

POSEBNI UKREPI ZA OBDOBJE 2008–2010

A.   S STRANI KOMISIJE V SODELOVANJU Z DRŽAVAMI ČLANICAMI

| 1. | Preučiti reforme na področju izobraževanja in usposabljanja na nacionalni ravni, zlasti razvoj nacionalnih sistemov kvalifikacij v povezavi z evropskim ogrodjem kvalifikacij in razvoj sistemov prenašanja kreditnih točk v formalnem, neformalnem in priložnostnem učenju, da bi odraslim izboljšali dostop do sistema kvalifikacij. |
| --- | --- |

1.

Preučiti reforme na področju izobraževanja in usposabljanja na nacionalni ravni, zlasti razvoj nacionalnih sistemov kvalifikacij v povezavi z evropskim ogrodjem kvalifikacij in razvoj sistemov prenašanja kreditnih točk v formalnem, neformalnem in priložnostnem učenju, da bi odraslim izboljšali dostop do sistema kvalifikacij.

| 2. | Preučiti učinek nacionalnih reform na področju izobraževanja in usposabljanja v smislu razporeditve finančnih sredstev med različne starostne skupine v skladu s konceptom vseživljenjskega učenja. |
| --- | --- |

2.

Preučiti učinek nacionalnih reform na področju izobraževanja in usposabljanja v smislu razporeditve finančnih sredstev med različne starostne skupine v skladu s konceptom vseživljenjskega učenja.

| 3. | Podpirati razvoj možnosti, pogojev in sredstev za poklicno pot – na podlagi obstoječe dobre prakse v državah članicah – za tiste, ki delajo na področju izobraževanja odraslih, da bi povečali preglednost in izboljšali status tega poklica. |
| --- | --- |

3.

Podpirati razvoj možnosti, pogojev in sredstev za poklicno pot – na podlagi obstoječe dobre prakse v državah članicah – za tiste, ki delajo na področju izobraževanja odraslih, da bi povečali preglednost in izboljšali status tega poklica.

| 4. | Opravljati nadaljnje raziskave v zvezi z razvojem meril kakovosti za izvajalce izobraževanja odraslih. |
| --- | --- |

4.

Opravljati nadaljnje raziskave v zvezi z razvojem meril kakovosti za izvajalce izobraževanja odraslih.

| 5. | Pripraviti skupno zbirko dobrih praks in projektov za spodbujanje zlasti težko dosegljivih skupin z določitvijo ključnih dejavnikov za njihovo ponovno vključitev na trg dela in v družbo ter za boljšo samopodobo. |
| --- | --- |

5.

Pripraviti skupno zbirko dobrih praks in projektov za spodbujanje zlasti težko dosegljivih skupin z določitvijo ključnih dejavnikov za njihovo ponovno vključitev na trg dela in v družbo ter za boljšo samopodobo.

| 6. | Določiti dobre prakse pri ocenjevanju učnih rezultatov, zlasti nizko kvalificiranih in starejših delavcev ter migrantov, ki so bili večinoma pridobljeni izven formalnih sistemov izobraževanja. |
| --- | --- |

6.

Določiti dobre prakse pri ocenjevanju učnih rezultatov, zlasti nizko kvalificiranih in starejših delavcev ter migrantov, ki so bili večinoma pridobljeni izven formalnih sistemov izobraževanja.

| 7. | Pripraviti glosar dogovorjenih pojmov, ki se uporabljajo na področju izobraževanja odraslih, ter na podlagi obstoječih zbirk podatkov, vključno z zbirkami OECD, in v skladu z uredbo o pripravi in razvoju statističnih podatkov o izobraževanju in vseživljenjskem učenju iz leta 2008 (1) določiti niz bistvenih podatkov, primerljivih na evropski ravni, ki so potrebni za lažje spremljanje (treba je zagotoviti, da imajo vse države članice pravico sodelovati pri tem delu). |
| --- | --- |

7.

Pripraviti glosar dogovorjenih pojmov, ki se uporabljajo na področju izobraževanja odraslih, ter na podlagi obstoječih zbirk podatkov, vključno z zbirkami OECD, in v skladu z uredbo o pripravi in razvoju statističnih podatkov o izobraževanju in vseživljenjskem učenju iz leta 2008 (1) določiti niz bistvenih podatkov, primerljivih na evropski ravni, ki so potrebni za lažje spremljanje (treba je zagotoviti, da imajo vse države članice pravico sodelovati pri tem delu).

| 8. | Spodbujati ukrepe za krepitev položaja izobraževanja odraslih v okviru nacionalnih strategij za vseživljenjsko učenje. |
| --- | --- |

8.

Spodbujati ukrepe za krepitev položaja izobraževanja odraslih v okviru nacionalnih strategij za vseživljenjsko učenje.

| 9. | Podpirati kampanje za večjo ozaveščenost in spodbujanje morebitnih udeležencev ter tako povečati splošno udeležbo v okviru izobraževanja odraslih. |
| --- | --- |

9.

Podpirati kampanje za večjo ozaveščenost in spodbujanje morebitnih udeležencev ter tako povečati splošno udeležbo v okviru izobraževanja odraslih.

B.   S STRANI DRŽAV ČLANIC OB PODPORI KOMISIJE

| 1. | Spodbujati in podpirati izmenjavo dobre prakse, vzajemno učenje in razvijanje skupnih projektov na področju izobraževanja odraslih med zainteresiranimi stranmi v državah članicah. |
| --- | --- |

1.

Spodbujati in podpirati izmenjavo dobre prakse, vzajemno učenje in razvijanje skupnih projektov na področju izobraževanja odraslih med zainteresiranimi stranmi v državah članicah.

| 2. | V okviru spodbujanja razvoja kulture vseživljenjskega učenja tesno sodelovati pri prepoznavanju in odstranjevanju ovir za izobraževanje odraslih ter pri zagotavljanju visokokakovostne ponudbe, ki ustreza povpraševanju, in struktur za izobraževanje odraslih, vključno z možnostmi za e-učenje in učenje na daljavo. |
| --- | --- |

2.

V okviru spodbujanja razvoja kulture vseživljenjskega učenja tesno sodelovati pri prepoznavanju in odstranjevanju ovir za izobraževanje odraslih ter pri zagotavljanju visokokakovostne ponudbe, ki ustreza povpraševanju, in struktur za izobraževanje odraslih, vključno z možnostmi za e-učenje in učenje na daljavo.

| 3. | Podpirati visokošolske ustanove in ustanove za poklicno usposabljanje, da bi še bolj spodbujale odrasle udeležence, ter razvijati partnerstva s poslovnim sektorjem, da bi delodajalce spodbudili k organizaciji izobraževanja odraslih na delovnem mestu, delojemalce pa k udeležbi na takšnih izobraževanjih. |
| --- | --- |

3.

Podpirati visokošolske ustanove in ustanove za poklicno usposabljanje, da bi še bolj spodbujale odrasle udeležence, ter razvijati partnerstva s poslovnim sektorjem, da bi delodajalce spodbudili k organizaciji izobraževanja odraslih na delovnem mestu, delojemalce pa k udeležbi na takšnih izobraževanjih.

| 4. | Delovati v smeri lajšanja dostopa do izobraževanja odraslih in povečanja udeležbe pri tem izobraževanju za vse državljane, zlasti pa za tiste, ki so zgodaj opustili osnovno izobraževanje in usposabljanje in si želijo ponovne priložnosti, ter za tiste s posebnimi potrebami in nezadostnim osnovnim znanjem ali s slabimi izobraževalnimi rezultati, da bi jih spodbudili k izboljšanju njihovih kvalifikacij. |
| --- | --- |

4.

Delovati v smeri lajšanja dostopa do izobraževanja odraslih in povečanja udeležbe pri tem izobraževanju za vse državljane, zlasti pa za tiste, ki so zgodaj opustili osnovno izobraževanje in usposabljanje in si želijo ponovne priložnosti, ter za tiste s posebnimi potrebami in nezadostnim osnovnim znanjem ali s slabimi izobraževalnimi rezultati, da bi jih spodbudili k izboljšanju njihovih kvalifikacij.

| 5. | Zagotoviti učinkovito in uspešno uporabo programa vseživljenjskega učenja, evropskih strukturnih skladov in drugih podobnih virov financiranja, da bi izboljšali ponudbo priložnosti za izobraževanje odraslih. |
| --- | --- |

5.

Zagotoviti učinkovito in uspešno uporabo programa vseživljenjskega učenja, evropskih strukturnih skladov in drugih podobnih virov financiranja, da bi izboljšali ponudbo priložnosti za izobraževanje odraslih.

| 6. | Spodbujati razvoj in uporabo sistemov usmerjanja v vseživljenjsko učenje, ki lahko odraslim nudijo neodvisne informacije in nasvete, analizo znanja posameznika ter prilagojeno usmerjanje na poklicni poti. |
| --- | --- |

6.

Spodbujati razvoj in uporabo sistemov usmerjanja v vseživljenjsko učenje, ki lahko odraslim nudijo neodvisne informacije in nasvete, analizo znanja posameznika ter prilagojeno usmerjanje na poklicni poti.

| 7. | Preučiti – z vidika stroškovne učinkovitosti – prispevek izobraževanja odraslih k socialni koheziji in gospodarskemu razvoju. |
| --- | --- |

7.

Preučiti – z vidika stroškovne učinkovitosti – prispevek izobraževanja odraslih k socialni koheziji in gospodarskemu razvoju.

| 8. | Spodbujati razvoj metodologij in orodij, potrebnih za ocenjevanje ključnega znanja in ključnih kompetenc – tudi tistih, ki so bili v glavnem pridobljeni izven formalnih sistemov izobraževanja – ter jih potrditi in opredeliti v smislu učnih rezultatov, pri tem pa prispevati k spodbujanju postopkov potrjevanja in priznavanja. |
| --- | --- |

8.

Spodbujati razvoj metodologij in orodij, potrebnih za ocenjevanje ključnega znanja in ključnih kompetenc – tudi tistih, ki so bili v glavnem pridobljeni izven formalnih sistemov izobraževanja – ter jih potrditi in opredeliti v smislu učnih rezultatov, pri tem pa prispevati k spodbujanju postopkov potrjevanja in priznavanja.

| 9. | Prizadevati si za zagotovitev ustreznih sredstev za izobraževanje odraslih pri dodeljevanju finančnih sredstev za različne izobraževalne sektorje v skladu s konceptom vseživljenjskega učenja. |
| --- | --- |

9.

Prizadevati si za zagotovitev ustreznih sredstev za izobraževanje odraslih pri dodeljevanju finančnih sredstev za različne izobraževalne sektorje v skladu s konceptom vseživljenjskega učenja.

| 10. | Spodbujati aktivno vključenost socialnih partnerjev in drugih zainteresiranih skupin, vključno z NVO, pri zagotavljanju visokokakovostnega izobraževanja, prilagojenega potrebam različnih kategorij udeležencev. Poseben poudarek bi bilo treba nameniti pristopu k izobraževanju na področju IKT in razvijanju znanja na tem področju. |
| --- | --- |

10.

Spodbujati aktivno vključenost socialnih partnerjev in drugih zainteresiranih skupin, vključno z NVO, pri zagotavljanju visokokakovostnega izobraževanja, prilagojenega potrebam različnih kategorij udeležencev. Poseben poudarek bi bilo treba nameniti pristopu k izobraževanju na področju IKT in razvijanju znanja na tem področju.

| 11. | Okrepiti sodelovanje s Cedefop in Unescovim Institutom za vseživljenjsko učenje ter v celoti izkoristiti vse raziskovalne zmogljivosti drugih mednarodnih institucij na področju izobraževanja in učenja odraslih. |
| --- | --- |

11.

Okrepiti sodelovanje s Cedefop in Unescovim Institutom za vseživljenjsko učenje ter v celoti izkoristiti vse raziskovalne zmogljivosti drugih mednarodnih institucij na področju izobraževanja in učenja odraslih.

| 12. | Na podlagi rezultatov, pridobljenih pri izvajanju teh ukrepov, preučiti nadaljnje morebitne ukrepe po letu 2010 v skladu z nadaljnjim ukrepanjem po delovnem programu „Izobraževanje in usposabljanje 2010“. |
| --- | --- |

12.

Na podlagi rezultatov, pridobljenih pri izvajanju teh ukrepov, preučiti nadaljnje morebitne ukrepe po letu 2010 v skladu z nadaljnjim ukrepanjem po delovnem programu „Izobraževanje in usposabljanje 2010“.

---

(1)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o pripravi in razvoju statističnih podatkov o izobraževanju in vseživljenjskem učenju – Dok. PE-CONS 3659/3/07 REV 3. UL naveden pozneje.

---

| 6.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 140/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 140/14

---

Sklepi Sveta z dne 22. maja 2008 o večjezičnosti

(2008/C 140/10)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju:

| 1. | sklepov Evropskega sveta v Lizboni z dne 23. in 24. marca 2000, ki so vključili tuje jezike v evropski okvir za opredelitev osnovnih znanj, ki naj jih zagotovi vseživljenjsko učenje (1); |
| --- | --- |

1.

sklepov Evropskega sveta v Lizboni z dne 23. in 24. marca 2000, ki so vključili tuje jezike v evropski okvir za opredelitev osnovnih znanj, ki naj jih zagotovi vseživljenjsko učenje (1);

| 2. | člena 22 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki priznava načelo, da bo Unija upoštevala kulturno, versko in jezikovno raznolikost (2); |
| --- | --- |

2.

člena 22 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki priznava načelo, da bo Unija upoštevala kulturno, versko in jezikovno raznolikost (2);

| 3. | sklepov Evropskega sveta v Barceloni z dne 15. in 16. marca 2002, ki so pozvali k nadaljnjim ukrepom, da se izboljša obvladovanje osnovnih znanj, zlasti s poučevanjem dveh tujih jezikov od zgodnjega otroštva (3); |
| --- | --- |

3.

sklepov Evropskega sveta v Barceloni z dne 15. in 16. marca 2002, ki so pozvali k nadaljnjim ukrepom, da se izboljša obvladovanje osnovnih znanj, zlasti s poučevanjem dveh tujih jezikov od zgodnjega otroštva (3);

| 4. | sporočila Komisije z dne 24. julija 2003„Spodbujanje učenja jezikov in jezikovne različnosti: akcijski načrt za obdobje 2004–2006“ (4) in naknadnega poročila Komisije z dne 25. septembra 2007 o izvajanju navedenega akcijskega načrta (5); |
| --- | --- |

4.

sporočila Komisije z dne 24. julija 2003„Spodbujanje učenja jezikov in jezikovne različnosti: akcijski načrt za obdobje 2004–2006“ (4) in naknadnega poročila Komisije z dne 25. septembra 2007 o izvajanju navedenega akcijskega načrta (5);

| 5. | Odločbe št. 2241/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o enotnem okviru Skupnosti za preglednost kvalifikacij in usposobljenosti (Europass) (6); |
| --- | --- |

5.

Odločbe št. 2241/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o enotnem okviru Skupnosti za preglednost kvalifikacij in usposobljenosti (Europass) (6);

| 6. | sporočila Komisije z dne 22. novembra 2005„Nova okvirna strategija za večjezičnost“, ki zajema tako notranje kot zunanje ukrepe za spodbujanje jezikov in komunikacije z državljani (7); |
| --- | --- |

6.

sporočila Komisije z dne 22. novembra 2005„Nova okvirna strategija za večjezičnost“, ki zajema tako notranje kot zunanje ukrepe za spodbujanje jezikov in komunikacije z državljani (7);

| 7. | sklepov Sveta z dne 19. maja 2006 o Evropskem kazalniku jezikovnih kompetenc (8), ki so ponovno poudarili, da znanje tujih jezikov ne samo spodbuja krepitev vzajemnega razumevanja med narodi, temveč je tudi predpogoj za mobilno delovno silo, ki prispeva h konkurenčnosti gospodarstva Evropske unije; |
| --- | --- |

7.

sklepov Sveta z dne 19. maja 2006 o Evropskem kazalniku jezikovnih kompetenc (8), ki so ponovno poudarili, da znanje tujih jezikov ne samo spodbuja krepitev vzajemnega razumevanja med narodi, temveč je tudi predpogoj za mobilno delovno silo, ki prispeva h konkurenčnosti gospodarstva Evropske unije;

| 8. | priporočila 2006/962/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (9), h katerim spada tudi komuniciranje v tujih jezikih; |
| --- | --- |

8.

priporočila 2006/962/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (9), h katerim spada tudi komuniciranje v tujih jezikih;

| 9. | resolucije Sveta z dne 16. novembra 2007 o Evropski agendi za kulturo (10), ki določa večjezičnost kot eno izmed prednostnih področij za ukrepanje za spodbujanje kulturne dediščine; |
| --- | --- |

9.

resolucije Sveta z dne 16. novembra 2007 o Evropski agendi za kulturo (10), ki določa večjezičnost kot eno izmed prednostnih področij za ukrepanje za spodbujanje kulturne dediščine;

in glede na razprave na ministrski konferenci o večjezičnosti, ki je potekala 15. februarja 2008;

MENI, da:

| — | sta jezikovna in kulturna raznovrstnost posebnosti v vsakdanu vse več evropskih državljanov in podjetij zaradi povečane mobilnosti, migracij in globalizacije, |
| --- | --- |

—

sta jezikovna in kulturna raznovrstnost posebnosti v vsakdanu vse več evropskih državljanov in podjetij zaradi povečane mobilnosti, migracij in globalizacije,

| — | so jezikovne sposobnosti zaželene življenjske spretnosti za vse državljane EU, saj jim omogočajo gospodarske, družbene in kulturne koristi prostega gibanja znotraj Unije, |
| --- | --- |

—

so jezikovne sposobnosti zaželene življenjske spretnosti za vse državljane EU, saj jim omogočajo gospodarske, družbene in kulturne koristi prostega gibanja znotraj Unije,

| — | so zaporedna poročila in priporočila različnih interesnih skupin pokazala, da se v evropski družbi jezikovne potrebe še vedno ne upoštevajo dovolj, |
| --- | --- |

—

so zaporedna poročila in priporočila različnih interesnih skupin pokazala, da se v evropski družbi jezikovne potrebe še vedno ne upoštevajo dovolj,

| — | pomen, ki se pripisuje večjezičnosti in drugim vprašanjem jezikovne politike v okviru skupnih politik EU, narekuje potrebo, da se tem vprašanjem nameni zadostna pozornost, ter potrebo, da evropske institucije ponovno poudarijo svojo dolgoročno zavezo k spodbujanju učenja jezikov in jezikovne različnosti; |
| --- | --- |

—

pomen, ki se pripisuje večjezičnosti in drugim vprašanjem jezikovne politike v okviru skupnih politik EU, narekuje potrebo, da se tem vprašanjem nameni zadostna pozornost, ter potrebo, da evropske institucije ponovno poudarijo svojo dolgoročno zavezo k spodbujanju učenja jezikov in jezikovne različnosti;

POUDARJA, da:

| 1. | politika večjezičnosti zajema gospodarske, družbene in kulturne vidike jezikov v okviru vseživljenjskega učenja; |
| --- | --- |

1.

politika večjezičnosti zajema gospodarske, družbene in kulturne vidike jezikov v okviru vseživljenjskega učenja;

| 2. | je treba ohraniti jezikovno različnost Evrope in v celoti spoštovati enakost med jeziki. Pri uresničevanju teh ciljev bi morale institucije Evropske unije odigrati ključno vlogo; |
| --- | --- |

2.

je treba ohraniti jezikovno različnost Evrope in v celoti spoštovati enakost med jeziki. Pri uresničevanju teh ciljev bi morale institucije Evropske unije odigrati ključno vlogo;

| 3. | je znanje jezikov poleg tega, da prispeva k osebni in kulturni obogatitvi, ena od osnovnih spretnosti, ki jih morajo pridobiti evropski državljani, da bi lahko igrali aktivno vlogo v evropski družbi znanja in ena od spretnosti, ki spodbuja mobilnost in omogoča vključevanje v družbo in socialno kohezijo; |
| --- | --- |

3.

je znanje jezikov poleg tega, da prispeva k osebni in kulturni obogatitvi, ena od osnovnih spretnosti, ki jih morajo pridobiti evropski državljani, da bi lahko igrali aktivno vlogo v evropski družbi znanja in ena od spretnosti, ki spodbuja mobilnost in omogoča vključevanje v družbo in socialno kohezijo;

| 4. | bi moral biti za učenje na voljo čim širši spekter jezikov, s podporo novih tehnologij, inovativnih pristopov in povezovanja med izvajalci izobraževanja, saj so lahko jezikovne potrebe različne glede na interese vsakega posameznika, delo in kulturno ozadje; |
| --- | --- |

4.

bi moral biti za učenje na voljo čim širši spekter jezikov, s podporo novih tehnologij, inovativnih pristopov in povezovanja med izvajalci izobraževanja, saj so lahko jezikovne potrebe različne glede na interese vsakega posameznika, delo in kulturno ozadje;

| 5. | je zaradi spodbujanja gospodarske rasti in konkurenčnosti za Evropo tudi pomembno, da ohrani zadostno jezikovno bazo neevropskih jezikov svetovnega dosega. Hkrati pa si je treba prizadevati za podporo položaju evropskih jezikov na mednarodnem odru; |
| --- | --- |

5.

je zaradi spodbujanja gospodarske rasti in konkurenčnosti za Evropo tudi pomembno, da ohrani zadostno jezikovno bazo neevropskih jezikov svetovnega dosega. Hkrati pa si je treba prizadevati za podporo položaju evropskih jezikov na mednarodnem odru;

| 6. | je kakovostno učenje bistvenega pomena za uspešno učenje pri vsaki starosti in si je zato treba prizadevati, da se zagotovi, da učitelji jezikov dobro znajo jezik, ki ga poučujejo, imajo dostop do visoko kakovostnih začetnih in nadaljnjih usposabljanj in imajo potrebne medkulturne spretnosti. V okviru usposabljanja učiteljev jezikov bi bilo treba aktivno spodbujati in podpirati programe izmenjave med državami članicami; |
| --- | --- |

6.

je kakovostno učenje bistvenega pomena za uspešno učenje pri vsaki starosti in si je zato treba prizadevati, da se zagotovi, da učitelji jezikov dobro znajo jezik, ki ga poučujejo, imajo dostop do visoko kakovostnih začetnih in nadaljnjih usposabljanj in imajo potrebne medkulturne spretnosti. V okviru usposabljanja učiteljev jezikov bi bilo treba aktivno spodbujati in podpirati programe izmenjave med državami članicami;

| 7. | bi bilo kot pomoč pri uspešnem vključevanju v družbo treba zagotoviti zadostno podporo priseljencem, da bi se lahko naučili jezika/jezikov države gostiteljice, člane skupnosti gostiteljice pa naj se spodbuja, da se zanimajo za kulture priseljencev; |
| --- | --- |

7.

bi bilo kot pomoč pri uspešnem vključevanju v družbo treba zagotoviti zadostno podporo priseljencem, da bi se lahko naučili jezika/jezikov države gostiteljice, člane skupnosti gostiteljice pa naj se spodbuja, da se zanimajo za kulture priseljencev;

| 8. | so jezikovna in kulturna znanja v samem bistvu izobraževanja. Usposobljenost v prvem jeziku lahko olajša učenje drugih jezikov, medtem ko so zgodnje uèenje jezika, dvojezična izobrazba in poučevanja nejezikovnih predmetov v tujem jeziku (CLIL) učinkovita sredstva za izboljšanje zagotavljanja učenja jezikov; |
| --- | --- |

8.

so jezikovna in kulturna znanja v samem bistvu izobraževanja. Usposobljenost v prvem jeziku lahko olajša učenje drugih jezikov, medtem ko so zgodnje uèenje jezika, dvojezična izobrazba in poučevanja nejezikovnih predmetov v tujem jeziku (CLIL) učinkovita sredstva za izboljšanje zagotavljanja učenja jezikov;

| 9. | sta kakovostno tolmačenje in prevajanje potrebna za zagotovitev učinkovite komunikacije med govorci različnih jezikov, večjo pozornost pa je treba nameniti jezikovnim aspektom pri trženju in distribuciji blaga in storitev, zlasti storitev avdiovizualnih medijev – |
| --- | --- |

9.

sta kakovostno tolmačenje in prevajanje potrebna za zagotovitev učinkovite komunikacije med govorci različnih jezikov, večjo pozornost pa je treba nameniti jezikovnim aspektom pri trženju in distribuciji blaga in storitev, zlasti storitev avdiovizualnih medijev –

POZIVA DRŽAVE ČLANICE, NAJ OB PODPORI KOMISIJE:

| 1. | sodelujejo za okrepitev evropskega sodelovanja v zvezi z večjezičnostjo in si ob posvetovanju z ustreznimi interesnimi skupinami prizadevajo za navedene usmeritve politike, ob ustrezni uporabi odprte metode usklajevanja, da se omogoči izmenjava izkušenj in dobre prakse; |
| --- | --- |

1.

sodelujejo za okrepitev evropskega sodelovanja v zvezi z večjezičnostjo in si ob posvetovanju z ustreznimi interesnimi skupinami prizadevajo za navedene usmeritve politike, ob ustrezni uporabi odprte metode usklajevanja, da se omogoči izmenjava izkušenj in dobre prakse;

| 2. | sprejmejo ustrezne ukrepe za izboljšavo učinkovitega učenja jezikov in kontinuitete učenja jezikov z vidika vseživljenjskega učenja, vključno s širšo razpoložljivostjo sedanjih virov in infrastrukture, dostopne in privlačne za vse ter razvijajo vire in povečujejo raznolikost jezikov, ki jih ponujajo; |
| --- | --- |

2.

sprejmejo ustrezne ukrepe za izboljšavo učinkovitega učenja jezikov in kontinuitete učenja jezikov z vidika vseživljenjskega učenja, vključno s širšo razpoložljivostjo sedanjih virov in infrastrukture, dostopne in privlačne za vse ter razvijajo vire in povečujejo raznolikost jezikov, ki jih ponujajo;

| 3. | spodbujajo učenje svojega nacionalnega jezika v drugih državah članicah, vključno z večjo uporabo tehnologij učenja na daljavo, ter spodbujajo učenje manj razširjenih jezikov EU in neevropskih jezikov; |
| --- | --- |

3.

spodbujajo učenje svojega nacionalnega jezika v drugih državah članicah, vključno z večjo uporabo tehnologij učenja na daljavo, ter spodbujajo učenje manj razširjenih jezikov EU in neevropskih jezikov;

| 4. | uporabljajo obstoječa orodja za potrditev jezikovnega znanja, kot je evropska jezikovna mapa Sveta Evrope in Europass-jezikovna mapa; |
| --- | --- |

4.

uporabljajo obstoječa orodja za potrditev jezikovnega znanja, kot je evropska jezikovna mapa Sveta Evrope in Europass-jezikovna mapa;

| 5. | spodbujajo ukrepe za omogočanje učenja jezikov ljudi s posebnimi potrebami, kot načina prispevanja k njihovem vključevanju v družbo, boljšim poklicnim priložnostim in blaginji; |
| --- | --- |

5.

spodbujajo ukrepe za omogočanje učenja jezikov ljudi s posebnimi potrebami, kot načina prispevanja k njihovem vključevanju v družbo, boljšim poklicnim priložnostim in blaginji;

| 6. | sodelujejo z mednarodnimi organizacijami, ki se ukvarjajo z vprašanji večjezičnosti, zlasti s Svetom Evrope in Unesco-m; |
| --- | --- |

6.

sodelujejo z mednarodnimi organizacijami, ki se ukvarjajo z vprašanji večjezičnosti, zlasti s Svetom Evrope in Unesco-m;

POZIVA KOMISIJO, NAJ:

| 1. | podpira države članice pri njihovih prizadevanjih za izvajanje navedenih prednostnih nalog; |
| --- | --- |

1.

podpira države članice pri njihovih prizadevanjih za izvajanje navedenih prednostnih nalog;

| 2. | do konca leta 2008 pripravi predloge za celosten okvir politike o večjezičnosti, ki ustrezno upošteva jezikovne potrebe državljanov in institucij, vključno s spoštovanjem njihove pravice, da komunicirajo z institucijami Evropske unije v enem izmed uradnih jezikov EU. |
| --- | --- |

2.

do konca leta 2008 pripravi predloge za celosten okvir politike o večjezičnosti, ki ustrezno upošteva jezikovne potrebe državljanov in institucij, vključno s spoštovanjem njihove pravice, da komunicirajo z institucijami Evropske unije v enem izmed uradnih jezikov EU.

---

(1)  Dok. SN 100/00, odstavek 26, str. 9.

(2)  UL C 364, 18.12.2000, str. 13.

(3)  Dok. SN 100/02, odstavek 44, str. 9.

(4)  Dok. 11834/03.

(5)  Dok. 13346/07.

(6)  UL L 390, 31.12.2004, str. 6.

(7)  Dok. 14908/05.

(8)  UL C 172, 25.7.2006, str. 1.

(9)  UL L 394, 30.12.2006, str. 10.

(10)  UL C 287, 29.11.2007, str. 1.

---

Komisija

| 6.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 140/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 140/16

---

Menjalni tečaji eura (1)

5. junija 2008

(2008/C 140/11)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,5402 |
| JPY | japonski jen | 163,46 |
| DKK | danska krona | 7,4589 |
| GBP | funt šterling | 0,7897 |
| SEK | švedska krona | 9,3118 |
| CHF | švicarski frank | 1,6147 |
| ISK | islandska krona | 118,72 |
| NOK | norveška krona | 7,968 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,57 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 241,86 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7009 |
| PLN | poljski zlot | 3,377 |
| RON | romunski leu | 3,6229 |
| SKK | slovaška krona | 30,325 |
| TRY | turška lira | 1,89 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6169 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5727 |
| HKD | hongkonški dolar | 12,0271 |
| NZD | novozelandski dolar | 2,0168 |
| SGD | singapurski dolar | 2,1103 |
| KRW | južnokorejski won | 1 581,02 |
| ZAR | južnoafriški rand | 12,0391 |
| CNY | kitajski juan | 10,699 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,2506 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 331,56 |
| MYR | malezijski ringit | 5,0172 |
| PHP | filipinski peso | 67,915 |
| RUB | ruski rubelj | 36,7125 |
| THB | tajski bat | 50,688 |
| BRL | brazilski real | 2,5048 |
| MXN | mehiški peso | 15,8795 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,5402

JPY

japonski jen

163,46

DKK

danska krona

7,4589

GBP

funt šterling

0,7897

SEK

švedska krona

9,3118

CHF

švicarski frank

1,6147

ISK

islandska krona

118,72

NOK

norveška krona

7,968

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,57

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

241,86

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7009

PLN

poljski zlot

3,377

RON

romunski leu

3,6229

SKK

slovaška krona

30,325

TRY

turška lira

1,89

AUD

avstralski dolar

1,6169

CAD

kanadski dolar

1,5727

HKD

hongkonški dolar

12,0271

NZD

novozelandski dolar

2,0168

SGD

singapurski dolar

2,1103

KRW

južnokorejski won

1 581,02

ZAR

južnoafriški rand

12,0391

CNY

kitajski juan

10,699

HRK

hrvaška kuna

7,2506

IDR

indonezijska rupija

14 331,56

MYR

malezijski ringit

5,0172

PHP

filipinski peso

67,915

RUB

ruski rubelj

36,7125

THB

tajski bat

50,688

BRL

brazilski real

2,5048

MXN

mehiški peso

15,8795

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 6.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 140/17 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 140/17

---

Povzetek podatkov, ki so ga predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES o državni pomoči malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov in spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

(2008/C 140/12)

Številka XA: XA 87/08

Država članica: Belgija

Regija: Vlaanderen

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Vlaams Interprovinciaal Verbond Van Fokkers Van Neerhofdieren vzw

Pravna podlaga: Decreet van 21 december 2007 houdende de algemene uitgavenbegroting van de Vlaamse Gemeenschap voor het begrotingsjaar 2008.

Koninklijk besluit van 2 juni 1998 betreffende de zoötechnische en genealogische voorschriften voor de verbetering en de instandhouding van pluimvee- en konijnenrassen.

Ministerieel besluit van 17 maart 2005 houdende de erkenning en subsidiëring van organisaties in het kader van de aanmoediging en de verbetering van de pluimvee- en konijnenfokkerij

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: 7 500 EUR

Največja intenzivnost pomoči: Največja intenzivnost pomoči je 100 % za kritje upravnih stroškov uvedbe in vodenja rodovniških knjig

Datum začetka izvajanja: Pomoč se lahko dodeljuje od 1. marca naprej in ne prej kot 15 dni po priglasitvi.

Pomoč se lahko dodeli z izvedbeno odredbo. Te izvedbene odredbe se pripravljajo letno. Osnutek izvedbene odredbe je treba še izdelati in bo vključeval „klavzulo o mirovanju“

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Pomoč se dodeli za obdobje do 31.12.2008

Cilj pomoči: Registrirano združenje Vlaams Interprovinciaal Verbond van Fokkers van Neerhofdieren vzw (VIVFN) vodi rodovniške knjige in registre za veliko število pasem zajcev in malih živali.

Združenje VIVFN je izjavilo, da bo uporabilo pomoč za kritje stroškov zbiranja, obdelave, priprave za uporabo in objave registracijskih podatkov.

Pomoč se dodeli v skladu s členom 16 Uredbe (ES) št. 1857/2006 in izpolnjuje merila iz tega člena.

Člen 16(1)(a): pomoč v višini do 100 % za kritje upravnih stroškov za uvedbo in vodenje rodovniških knjig

Zadevni sektorji: Živinorejski sektor

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Departement Landbouw en Visserij |
| --- |
| Duurzame Landbouwontwikkeling |
| Ellips, 6e verdieping |
| Koning Albert II laan 35, bus 40 |
| B-1030 Brussel |

Departement Landbouw en Visserij

Duurzame Landbouwontwikkeling

Ellips, 6e verdieping

Koning Albert II laan 35, bus 40

B-1030 Brussel

Spletni naslov: http://www2.vlaanderen.be/ned/sites/landbouw/info/steun/eu.html

Drugi podatki: —

Jules VAN LIEFFERINGE

Secretaris-generaal

---

| 6.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 140/18 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 140/18

---

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni regionalni pomoči za naložbe

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 140/13)

| Št. pomoči | XR 119/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Portugalska |
| Regija | — |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek | Regime de Protocolos bancários |
| Pravna podlaga | Protocolo bancário celebrado com Instituições de crédito |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Načrtovani letni izdatki | 18,3 mio EUR |
| Največja intenzivnost pomoči | 13 % |
| V skladu s členom 4 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 6.6.2007 |
| Trajanje | 6.6.2009 |
| Gospodarski sektorji | Pomoč, omejena na posebne sektorje |
| 55; 63.3; 92 |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Turismo de Portugal, I.P. |
| Rua Ivone Silva, Lote 6 |
| P-1050-124 Lisboa |

Št. pomoči

XR 119/07

Država članica

Portugalska

Regija

—

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek

Regime de Protocolos bancários

Pravna podlaga

Protocolo bancário celebrado com Instituições de crédito

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Načrtovani letni izdatki

18,3 mio EUR

Največja intenzivnost pomoči

13 %

V skladu s členom 4 Uredbe

Datum začetka izvajanja

6.6.2007

Trajanje

6.6.2009

Gospodarski sektorji

Pomoč, omejena na posebne sektorje

55; 63.3; 92

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Turismo de Portugal, I.P.

Rua Ivone Silva, Lote 6

P-1050-124 Lisboa

Spletna stran objave sheme pomoči

http://www.turismodeportugal.pt/Portugu%C3%AAs/AreasActividade/investimento/financiamento/produtosedestinos/protocolosbancarios/Pages/ProtocolosBanc%C3%A1rios.aspx

Drugi podatki

—

| Št. pomoči | XR 195/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Nemčija |
| Regija | Bremen |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek | Landesinvestitionsförderprogramm LIP 2007 |
| Pravna podlaga | Bremen Haushaltsordnung § 23, 44 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Načrtovani letni izdatki | 50 mio EUR |
| Skupni znesek načrtovane pomoči | Izplačanih v obdobju 6 let |
| Največja intenzivnost pomoči | 15 % |
| V skladu s členom 4 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 23.11.2007 |
| Trajanje | 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Bremer Investitions-Gesellschaft mbH |
| Kontorhaus am Markt |
| Langenstr. 2-4 |
| D-28195 Bremen |
| Tel. (49-421) 96 00 10 |
| E-mail: mail@big-bremen.de |

Št. pomoči

XR 195/07

Država članica

Nemčija

Regija

Bremen

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek

Landesinvestitionsförderprogramm LIP 2007

Pravna podlaga

Bremen Haushaltsordnung § 23, 44

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Načrtovani letni izdatki

50 mio EUR

Skupni znesek načrtovane pomoči

Izplačanih v obdobju 6 let

Največja intenzivnost pomoči

15 %

V skladu s členom 4 Uredbe

Datum začetka izvajanja

23.11.2007

Trajanje

31.12.2013

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Bremer Investitions-Gesellschaft mbH

Kontorhaus am Markt

Langenstr. 2-4

D-28195 Bremen

Tel. (49-421) 96 00 10

E-mail: mail@big-bremen.de

| Bremer Aufbau-Bank GmbH |
| --- |
| Kontorhaus am Markt |
| Langenstr. 2-4 |
| D-28195 Bremen |
| Tel. (49-421) 96 00 40 |
| E-mail: mail@bab-bremen.de |

Bremer Aufbau-Bank GmbH

Kontorhaus am Markt

Langenstr. 2-4

D-28195 Bremen

Tel. (49-421) 96 00 40

E-mail: mail@bab-bremen.de

| BIS Bremerhavener Gesellschaft für Investitionsförderung und Stadtentwicklung mbH |
| --- |
| Am Alten Hafen 118 |
| D-27568 Bremerhaven |
| Tel. (49-471) 94 64 60 |
| E-mail: wirtschaft@bis-bremerhaven.de |

BIS Bremerhavener Gesellschaft für Investitionsförderung und Stadtentwicklung mbH

Am Alten Hafen 118

D-27568 Bremerhaven

Tel. (49-471) 94 64 60

E-mail: wirtschaft@bis-bremerhaven.de

Spletna stran objave sheme pomoči

http://www.wirtschaft.bremen.de/sixcms/media.php/13/LIP2008.pdf

Drugi podatki

—

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 6.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 140/20 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 140/20

---

DRŽAVNA POMOČ – ITALIJA

Državna pomoč št. C 20/08 (prej N 62/08) – Sprememba sheme N 59/04 o začasnem obrambnem mehanizmu za ladjedelništvo

Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 140/14)

Z dopisom v verodostojnem jeziku z dne 30. aprila 2008 na straneh, ki sledijo temu povzetku, je Komisija uradno obvestila Italijo o svoji odločitvi, da sproži postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi z zgoraj navedeno pomočjo.

Zainteresirane stranke lahko predložijo svoje pripombe v enem mesecu od datuma objave tega povzetka in dopisa, ki sledi, na naslednji naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| B-1049 Brussels |
| Telefaks: (32-2) 295 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

B-1049 Brussels

Telefaks: (32-2) 295 12 42

Te pripombe se posredujejo Italiji. Zainteresirana stranka, ki predloži pripombe, lahko pisno zaprosi za zaupno obravnavo svoje identitete in navede razloge za to.

BESEDILO POVZETKA

Italija je 1. februarja 2008 priglasila svojo namero, da poveča proračun za shemo nacionalne državne pomoči za 10 milijonov EUR. Komisija je shemo odobrila kot zadevo N 59/04, ker je bila v skladu z določbami Uredbe Sveta (ES) št. 1177/2002 z dne 27. junija 2002 o začasnem obrambnem mehanizmu za ladjedelništvo, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 502/2004 („Uredba TDM“).

Ugotovljeno povečanje proračuna predstavlja novo pomoč in ga je treba oceniti na podlagi pravil o državni pomoči, ki se zdaj uporabljajo. Uredba TDM se je prenehala uporabljati 31. marca 2005 in zato ni pravna osnova za odobritev pomoči.

Pomoč se ne zdi usklajena s skupnim trgom na podlagi drugih zadevnih določb o državni pomoči.

Komisija zato dvomi, da je pomoč združljiva s skupnim trgom.

BESEDILO DOPISA

| „1. | La Commissione informa l'Italia che, dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane sull'aiuto in oggetto, ha deciso di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE. |
| --- | --- |

„1.

La Commissione informa l'Italia che, dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane sull'aiuto in oggetto, ha deciso di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.

1.   PROCEDIMENTO

| 2. | Con notifica presentata il 1o febbraio 2008 e registrata presso la Commissione alla stessa data, l'Italia ha notificato alla Commissione l'aiuto in oggetto. |
| --- | --- |

2.

Con notifica presentata il 1o febbraio 2008 e registrata presso la Commissione alla stessa data, l'Italia ha notificato alla Commissione l'aiuto in oggetto.

| 3. | Con lettera del 15 febbraio 2008, la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni necessarie per la valutazione della misura di aiuto notificata. L'Italia ha fornito informazioni con lettera registrata presso la Commissione il 18 marzo 2008. |
| --- | --- |

3.

Con lettera del 15 febbraio 2008, la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni necessarie per la valutazione della misura di aiuto notificata. L'Italia ha fornito informazioni con lettera registrata presso la Commissione il 18 marzo 2008.

2.   L'AIUTO DI STATO NOTIFICATO

Il regime di aiuti

| 4. | Con la lettera C(2004) 1807 fin. del 19 maggio 2004 la Commissione aveva deciso di non sollevare obiezioni in relazione a un regime italiano di aiuti di Stato riguardante il meccanismo difensivo temporaneo per la costruzione navale (in appresso “il regime”) (1). La Commissione riteneva il regime compatibile con il mercato comune in quanto era conforme alle disposizioni del regolamento (CE) n. 1177/2002 del Consiglio, del 27 giugno 2002, relativo a un meccanismo difensivo temporaneo per la costruzione navale (2), modificato dal regolamento (CE) n. 502/2004 del Consiglio (3) (in appresso “il regolamento MDT”). |
| --- | --- |

4.

Con la lettera C(2004) 1807 fin. del 19 maggio 2004 la Commissione aveva deciso di non sollevare obiezioni in relazione a un regime italiano di aiuti di Stato riguardante il meccanismo difensivo temporaneo per la costruzione navale (in appresso “il regime”) (1). La Commissione riteneva il regime compatibile con il mercato comune in quanto era conforme alle disposizioni del regolamento (CE) n. 1177/2002 del Consiglio, del 27 giugno 2002, relativo a un meccanismo difensivo temporaneo per la costruzione navale (2), modificato dal regolamento (CE) n. 502/2004 del Consiglio (3) (in appresso “il regolamento MDT”).

| 5. | Il regime in questione, quale come notificato e approvato dalla Commissione, aveva una dotazione di 10 Mio EUR. |
| --- | --- |

5.

Il regime in questione, quale come notificato e approvato dalla Commissione, aveva una dotazione di 10 Mio EUR.

La misura di aiuto

| 6. | L'Italia ha notificato alla Commissione l'intenzione di stanziare altri 10 Mio EUR per la dotazione del regime. |
| --- | --- |

6.

L'Italia ha notificato alla Commissione l'intenzione di stanziare altri 10 Mio EUR per la dotazione del regime.

3.   VALUTAZIONE

Esistenza di aiuto di Stato

| 7. | Poiché la misura è di natura puramente finanziaria, la sua compatibilità con il mercato comune deve essere valutata con riferimento alle misure che intende finanziarie, ossia aiutare nell'ambito del regime. Per le ragioni esposte nella sopramenzionata lettera della Commissione del 19 maggio 2004, il regime costituisce aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato. In conformità con l'articolo 1 del regolamento (CE) n. 659/1999 (4) e con l'articolo 4 del regolamento (CE) n. 749/2004 (5), gli aumenti della dotazione di un regime di aiuti autorizzato sono considerati come un nuovo aiuto, quando l'aumento sia superiore al 20 % della dotazione originaria. Nel presente caso, l'aumento notificato corrisponde al 100 % della dotazione originaria e di conseguenza deve essere valutato come un nuovo aiuto ai sensi dell'articolo 87 del trattato. |
| --- | --- |

7.

Poiché la misura è di natura puramente finanziaria, la sua compatibilità con il mercato comune deve essere valutata con riferimento alle misure che intende finanziarie, ossia aiutare nell'ambito del regime. Per le ragioni esposte nella sopramenzionata lettera della Commissione del 19 maggio 2004, il regime costituisce aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato. In conformità con l'articolo 1 del regolamento (CE) n. 659/1999 (4) e con l'articolo 4 del regolamento (CE) n. 749/2004 (5), gli aumenti della dotazione di un regime di aiuti autorizzato sono considerati come un nuovo aiuto, quando l'aumento sia superiore al 20 % della dotazione originaria. Nel presente caso, l'aumento notificato corrisponde al 100 % della dotazione originaria e di conseguenza deve essere valutato come un nuovo aiuto ai sensi dell'articolo 87 del trattato.

Il regolamento MDT non costituisce più una base giuridica ai fini della valutazione del a compatibilità

| 8. | Il regime era stato originariamente considerato compatibile con il mercato comune poiché ottemperava alle disposizioni del regolamento MDT (6). Tuttavia, il regolamento MDT è scaduto il 31 marzo 2005 e non può perciò servire come base giuridica per la valutazione dell'aiuto. |
| --- | --- |

8.

Il regime era stato originariamente considerato compatibile con il mercato comune poiché ottemperava alle disposizioni del regolamento MDT (6). Tuttavia, il regolamento MDT è scaduto il 31 marzo 2005 e non può perciò servire come base giuridica per la valutazione dell'aiuto.

Inesistenza di altre basi giuridiche ai fini della valutazione della compatibilità

| 9. | Il regime riguarda gli aiuti disponibili per i cantieri navali italiani per la costruzione di navi appartenenti alle categorie elencate nell'articolo 1 del regolamento MDT. Questa attività soddisfa la definizione di costruzione navale contenuta nella disciplina degli aiuti di Stato alla costruzione navale (7) (in appresso “la disciplina sulla costruzione navale”). Di conseguenza la Commissione ha anche esaminato la possibilità di valutare l'aiuto in base a tale disciplina. |
| --- | --- |

9.

Il regime riguarda gli aiuti disponibili per i cantieri navali italiani per la costruzione di navi appartenenti alle categorie elencate nell'articolo 1 del regolamento MDT. Questa attività soddisfa la definizione di costruzione navale contenuta nella disciplina degli aiuti di Stato alla costruzione navale (7) (in appresso “la disciplina sulla costruzione navale”). Di conseguenza la Commissione ha anche esaminato la possibilità di valutare l'aiuto in base a tale disciplina.

| 10. | Tuttavia, la Commissione osserva che la disciplina sulla costruzione navale non contiene disposizioni analoghe a quelle del regolamento MDT. L'aiuto non sembra neppure essere compatibile con il mercato comune ai sensi delle disposizioni di cui alle sezioni 3.1 e 3.2 della disciplina sulla costruzione navale. Infatti, nessuna di queste disposizioni permetterebbe la concessione di aiuti di funzionamento alla costruzione navale, previsti invece dal regolamento MDT. Pertanto, la Commissione dubita che l'aiuto notificato sia compatibile con il mercato comune. |
| --- | --- |

10.

Tuttavia, la Commissione osserva che la disciplina sulla costruzione navale non contiene disposizioni analoghe a quelle del regolamento MDT. L'aiuto non sembra neppure essere compatibile con il mercato comune ai sensi delle disposizioni di cui alle sezioni 3.1 e 3.2 della disciplina sulla costruzione navale. Infatti, nessuna di queste disposizioni permetterebbe la concessione di aiuti di funzionamento alla costruzione navale, previsti invece dal regolamento MDT. Pertanto, la Commissione dubita che l'aiuto notificato sia compatibile con il mercato comune.

CONCLUSIONE

Alla luce di quanto sopra, la Commissione, nell'ambito del procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, invita l'Italia a inviare osservazioni e a fornire qualsiasi informazione utile ai fini della valutazione dell'aiuto, entro il termine di un mese dalla data di ricezione della presente. La Commissione invita l'Italia a trasmettere immediatamente copia della presente lettera ai potenziali beneficiari dell'aiuto.

La Commissione fa presente al governo italiano che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE ha effetto sospensivo e che in forza dell'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999, essa può imporre allo Stato membro di recuperare un aiuto illegalmente concesso presso il beneficiario.

La Commissione avverte l'Italia che informerà gli interessati mediante pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea nonché l'autorità di vigilanza EFTA tramite invio di copia della presente lettera. Le parti interessate saranno invitate a presentare osservazioni entro un mese dalla data di tale pubblicazione.“

---

(1)  Aiuto di Stato N 59/04 (GU C 100 del 26.4.2005, pag. 27). La decisione è disponibile nella lingua facente fede all'indirizzo Internet:

1

http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/by_case_nr_n2004_0030.html#59

(2)  GU L 172 del 2.7.2002, pag. 1.

2

(3)  GU L 8 del 19.3.2004, pag. 6.

3

(4)  Regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, del 22 marzo 1999, recante modalità di applicazione dell'articolo 93 del trattato CE (GU L 83 del 27.3.1999, pag. 1).

4

(5)  Regolamento (CE) n. 794/2004 della Commissione, del 21 aprile 2004, recante disposizioni di esecuzione del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio recante modalità di applicazione dell'articolo 93 del trattato CE (GU L 140 del 30.4.2004, pag. 1).

5

(6)  L'obiettivo del regolamento MDT era di “consentire effettivamente ai cantieri navali comunitari di superare la concorrenza coreana sleale” (cfr. punto 6 del preambolo). Di conseguenza, potevano essere autorizzati aiuti diretti corrispondenti al massimo al 6 % del valore contrattuale prima dell'aiuto, purché il contratto fosse stato oggetto di concorrenza proveniente da un cantiere coreano che offrisse un prezzo inferiore (articolo 2). Tuttavia, il regolamento MDT doveva essere di breve durata, in attesa di un Panel dell'OMC con la Corea, e pertanto non è stato rinnovato dal Consiglio dopo la sua scadenza il 31 marzo 2005. Il regime italiano era conforme alle predette condizioni.

6

(7)  GU C 317 del 30.12.2003, pag. 11.

7

---

| 6.6.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 140/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 140/23

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.5162 – AVNET/Horizon Technology)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 140/15)

| 1. | Komisija je 26. maja 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Avnet Inc. (ZDA) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Horizon Technology Group Plc („Horizon“, Irska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 26. maja 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Avnet Inc. (ZDA) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Horizon Technology Group Plc („Horizon“, Irska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Avnet Inc.: distribucija informacijskih proizvodov in tehnološke storitve, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Avnet Inc.: distribucija informacijskih proizvodov in tehnološke storitve,

| — | za Horizon: tehnično povezovanje in distribucija informacijskih proizvodov. |
| --- | --- |

—

za Horizon: tehnično povezovanje in distribucija informacijskih proizvodov.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5162 – AVNET/Horizon Technology na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5162 – AVNET/Horizon Technology na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---